Sonda valla põhimääruse kinnitamine – Riigi Teataja
Sonda valla põhimääruse kinnitamine
Sonda valla põhimääruse kinnitamine - sisukord
§ 1 Põhimääruse ülesanne
§ 2 Valla kohalik omavalitsus
§ 3 Õiguslikud alused
§ 5 Vald avalik-õigusliku isikuna
§ 6 Valla õiguste kaitse
§ 7 Valla piirid ja haldusterritoorium
§ 8 Vallaelanik
§ 9 Vallaelanike osalemine valla kohaliku omavalitsuse teostamises
§ 10 Kohaliku omavalitsuse põhimõtted
§ 11 Valla omavalitsusorganite suhted riigi valitsusasutuste ja kohtutega
2 VALLA SÜMBOLID, TUNNUSTUSED JA AUNIMETUSED
§ 12 Valla sümbolid
§ 13 Valla sümbolite kasutamise kord
§ 14 Valla tunnustus
§ 15 Valla aukodanik
§ 16 Volikogu üldsätted
§ 17 Volikogu esimehe valimine
§ 19 Volikogu esimehe ja aseesimehe pädevus
§ 20 Volikogu komisjon
§ 21 Revisjonikomisjon
§ 22 Valla täitevorgan
§ 23 Vallavanema valimise kord
§ 24 Vallavanema pädevus
§ 25 Vallavanema asendamine ja ametist vabastamine
§ 26 Valitsuse moodustamise kord
§ 27 Valitsuse liikme volituste ennetähtaegne lõppemine
§ 28 Valitsuse pädevus
§ 29 Valitsuse töökord
§ 30 Valitsuse komisjonide moodustamise kord ja pädevus
§ 31 Vallasekretär
§ 32 Valla ametiasutuse hallatavate asutuste moodustamine
§ 33 Õigusaktide liigid
§ 34 Valla õigusaktide algatamise ja vastuvõtmise kord
§ 35 Õigusaktidele esitatavad nõuded ja õigusaktide jõustumine
§ 36 Õigusaktide teatavakstegemine
§ 37 Õigusaktidega tutvumise kord
6 VALLA ARENGUKAVA, EELARVESTRATEEGIA JA EELARVE
§ 38 Valla arengukava ja eelarvestrateegia koostamise üldised põhimõtted
§ 39 Valla arengukava ja eelarvestrateegia koostamise kord
§ 40 Valla eelarve koostamise kord
§ 41 Finantsjuhtimise üldised põhimõtted
7 VALLA MAJANDUS
§ 42 Vallavara (munitsipaalomand) mõiste ja valitsemise kord
§ 43 Majandustegevus ja osalemine juriidilistes isikutes
8 KOOSTÖÖ
§ 44 Valla suhted teiste omavalitsustega
§ 45 Valla suhted riigiorganitega
§ 46 Valla välissuhete korraldamise alused
§ 47 Valla esindamine
§ 48 Aleviku- ja külavanem
§ 49 Aleviku- või külakoosolek
9 PÕHIMÄÄRUSE VASTUVÕTMINE, KEHTESTAMINE JA MUUTMINE
§ 50 Põhimääruse vastuvõtmine, kehtestamine ja muutmine
§ 51 Põhimääruse jõustumine
RT IV, 25.11.2014, 33
Vastu võetud 19.11.2014 nr 14
§ 1. Põhimääruse ülesanne
Põhimäärus sätestab Sonda valla (edaspidi valla) omavalitsusorganite ja nende komisjonide moodustamise korra, komisjonide õigused ja kohustused ning volikogu esimehe ja aseesimehe ning volikogu komisjonide esimeeste ja aseesimeeste valimise korra; valitsuse moodustamise korra ja pädevuse, vallavanema valimise korra, valla ametiasutuse moodustamise korra; valla õigusaktide vastuvõtmise, avalikustamise ja jõustumise täpsustatud korra; valla sümbolid ja nende kasutamise korra; valla arengukava, eelarvestrateegia ja eelarve koostamise, muutmise ning finantsjuhtimise üldised põhimõtted; muud valla tegevust reguleerivad sätted.
§ 2. Valla kohalik omavalitsus
(1) Valla kohalik omavalitsus on tema demokraatlikult valitud ja/või moodustatud võimuorganite õigus, võime ja kohustus seaduste alusel iseseisvalt korraldada ja juhtida kohalikku elu, lähtudes valla elanike õigustatud vajadustest ja huvidest ning arvestades valla arengu iseärasusi.
(2) Kohalik omavalitsus teostub demokraatlikult valitud ja/või moodustatud valla esindus- ja võimuorganite kaudu, samuti kohaliku elu küsimustes rahvaküsitluse või rahvaalgatuse teel.
§ 3. Õiguslikud alused
(1) Vald kohaliku omavalitsusüksusena juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi põhiseadusest, seadustest ja riigi teistest õigusaktidest, rahvusvahelistest lepingutest, käesolevast põhimäärusest, lepingutest riigiorganitega, teiste omavalitsusüksuste või nende liitudega.
(2) Vald kohaliku omavalitsusüksusena otsustab talle seadusega pandud kohaliku elu küsimusi ja korraldab nende lahendamist, samuti lahendab kõiki neid kohaliku elu küsimusi, mis ei ole seadusega antud riigiorganite või kellegi teise pädevusse.
(3) Valla asjaajamiskeel on eesti keel.
(1) Valla omavalitsusorganid on:
1) Sonda Vallavolikogu - valla esinduskogu (edaspidi volikogu), mis valitakse valla hääleõiguslike elanike poolt kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse alusel;
2) Sonda Vallavalitsus - volikogu poolt moodustatav täitevorgan (edaspidi valitsus).
(2) Valla omavalitsusorganite juriidiline aadress on: Lembitu tn 9, 43001 Sonda, Ida-Virumaa.
§ 5. Vald avalik-õigusliku isikuna
(1) Vald on avalik-õiguslik isik, keda esindavad seaduste ja valla põhimääruse alusel ning kehtestatud korras oma pädevuse piires volikogu, volikogu esimees, valitsus ning vallavanem või nende poolt volitatud esindajad.
(2) Vallal on avalik-õigusliku isikuna iseseisev eelarve, arvelduskontod pangas ja oma sümboolika.
§ 6. Valla õiguste kaitse
(1) Valla või selle asustusüksuste piire või nime ei tohi muuta ilma volikogu arvamust ära kuulamata. Volikogul on õigus korraldada nendes küsimustes oma arvamuse kujundamiseks valla elanike seas rahvaküsitluse.
(2) Volikogul või valitsusel on õigus pöörduda kohtusse oma otsuse, toimingu või õiguste kaitseks kui leitakse, et täidesaatva riigivõimuorgani õigusaktiga on rikutud tema õigusi või piiratud vabadusi.
(3) Valitsusel on õigus pöörduda kohtusse haldus- või tsiviilõiguslikest lepingutest tulenevate vaidluste lahendamiseks.
(4) Kohtusse pöördumise otsustab volikogu või valitsus vastavalt tema pädevusse kuuluvates küsimustes.
§ 7. Valla piirid ja haldusterritoorium
(1) Valla halduspiir koos selle kirjeldusega määratakse Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduses sätestatud korras. Piir kanatakse maakatastrisse.
(2) Halduspiir tähistatakse nimetahvliga valda suubuvatel riigi- ja vallateedel kohas, kus algab valla haldusterritoorium.
(3) Valla piiri muutmise algatab seadusega sätestatud alustel ja korras volikogu või Vabariigi Valitsus. Piiri muutmise otsustab Vabariigi Valitsus või tema poolt volitatud valitsusasutus seadusega sätestatud alustel ja korras.
(4) Valla haldusterritooriumil on asustusüksustena asulad. Asulate nimed ja lahkmejooned määratakse seadusega sätestatud alustel ja korras. Asulateks on alevikud ja külad.
(5) Valla haldusterritooriumil on järgmised asulad:
1) alevikud – Sonda ja Erra;
2) külad - Erra-Liiva, Koljala, Vainu, Varinurme, Ilmaste, Satsu, Nüri, Vana-Sonda, Uljaste.
§ 8. Vallaelanik
(1) Vallaelanik on inimene, kelle Eesti rahvastikuregistrijärgne elukoht on vallas.
(2) Vallaelanikul on õigus osaleda kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel seaduses sätestatud alustel ja korras.
(3) Vallaelanikul on õigus soodustustele, toetustele, teenustele ja teistele hüvedele volikogu poolt sätestatud tingimustel ja korras.
§ 9. Vallaelanike osalemine valla kohaliku omavalitsuse teostamises
(1) Vähemalt ühel protsendil hääleõiguslikel vallaelanikel, kuid mitte vähem kui viiel hääleõiguslikul valla elanikul on õigus teha kohaliku elu küsimustes volikogu või valitsuse õigusaktide vastuvõtmiseks, muutmiseks või kehtetuks tunnistamiseks algatusi, mis võetakse arutusele hiljemalt kolme kuu jooksul.
(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud algatus esitatakse valitsusele vastava eelnõuna koos seletuskirjaga, millele lisatakse allkirjadega varustatud algatuse esitajate nimekiri. Kui algatatud küsimus kuulub volikogu pädevusse, esitab valitsus selle ühe kuu jooksul volikogule lahendamiseks koos omapoolse seisukohaga.
(3) Algatuse esitajate esindajal on õigus osaleda algatuse arutelul volikogus või valitsuses.
(4) Igaühel on õigus taotleda volikogult või valitsuselt nende poolt vastuvõetud õigusaktidesse muudatuste tegemist või nende tühistamist, kui nendega on seadusvastaselt kitsendatud taotleja õigusi.
§ 10. Kohaliku omavalitsuse põhimõtted
Kohalik omavalitsus vallas rajaneb järgmistel põhimõtetel:
1) kõigi kohaliku elu küsimuste iseseisev ja lõplik otsustamine ja nende lahendamise korraldamine;
4) seaduslikkuse tagamine ja seaduslike vahendite vaba valik oma ülesannete ja kohustuste täitmisel;
5) omavalitsusorganite vastutus oma ülesannete täitmise eest;
6) vallaelanike õiguste ja huvide kaitse, neile avalike teenuste osutamine ja vahendamine soodsamatel tingimustel;
7) tegevuse avalikkus.
§ 11. Valla omavalitsusorganite suhted riigi valitsusasutuste ja kohtutega
(1) Valla omavalitsusorganite ning riigi valitsusasutuste suhted põhinevad seadusel ja lepingutel.
(2) Volikogu valib rahvakohtunikukandidaadi kohtute seaduses sätestatud korras.
2. peatükk VALLA SÜMBOLID, TUNNUSTUSED JA AUNIMETUSED
§ 12. Valla sümbolid
(2) Valla vapil on rohelisel kilbil hõbedane ärastala ja kuldne kuusklõikes päis, ärastalal kaks kilbivärvi ärasrihma; kolm kuldset tammelehte talana.
(3) Valla lipul on rohelisel väljal valge ärastala ning kaks väljavärvi ärasrihma; kolm kollast tammelehte talana. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3, normaalsuurus 100x150 cm.
§ 13. Valla sümbolite kasutamise kord
1) volikogu, valitsuse ja tema struktuuriüksuste pitsatitel ja dokumendiplankidel;
2) valla ametiasutuse ruumides, valla piiritähistel, valla pidulikel üritustel, autasudel, meenetel, ametimärkidel, tunnistustel, valla trükistel ja valla suveniiridel.
(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetamata juhtudel võib valla vappi kasutada üksnes valitsuse loal.
(3) Valla lippu võib kasutada:
1) alaliselt koos Eesti riigilipuga ametiasutuse haldushoonel või lipumastis;
2) ajutiselt ametiasutuse hallatavates asutustes valla tähtpäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsusüksuste või rahvusvaheliste organisatsioonidega ja muudel pidulikel üritustel;
3) valla lipu kasutamisel koos Eesti riigilipu, mõne maakonna, linna või valla, teise riigi või selle omavalitsusüksuse või mõne muu lipuga, paigutatakse Valla lipp lipurivi tagant vaadatuna vasakule;
4) valla lipu kasutamise õigus on igaühel järgides käesolevas paragrahvis sätestatud lipu kasutamise korda ja head tava;
5) kasutamiskõlbmatuks muutunud lipp kuulub hävitamisele sündsal viisil.
§ 14. Valla tunnustus
(1) Valla tunnustuseks on tänukiri.
(2) Valla tänukiri antakse isikule valla majanduse, hariduse, kultuuri, spordi, keskkonnakaitse, sotsiaal- või muu valdkonna arendamisel osutatud eriliste teenete eest.
(3) Isikute tänukirjaga autasustamiseks võivad põhjendatud ettepanekud esitada valla elanikud, valitsus või tema hallatavad asutused ja volikogu.
(4) Ettepanekud tänukirjaga autasustamiseks vaatab läbi ja otsustab valitsus.
(5) Tänukirjaga võib kaasneda rahaline preemia või kingitus.
§ 15. Valla aukodanik
(1) Vallale osutatud väljapaistvate teenete eest või vallapoolse erilise austusavaldusena võib anda üksikisikule Valla aukodaniku nimetuse.
(2) Valla aukodaniku statuudi ja aukodanikuks nimetamise korra kehtestab volikogu.
(3) Valla aukodaniku nimetuse andmise otsustab volikogu.
§ 16. Volikogu üldsätted
(1) Volikogu juhindub oma tegevuses kohaliku omavalitsuse korralduse seadusest, teistest seadustest ja nende alusel antud õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
(2) Volikogu töökorra kehtestab volikogu. Volikogu istungi kutsub kokku ja juhatab volikogu esimees või tema asendaja või nende puudumisel liikmetest vanim liige.
(3) Volikogu istungid toimuvad mitte harvemini kui üks kord kuus.
(4) Volikogu valib oma liikmete hulgast volikogu esimehe, aseesimehe, komisjonide esimehed ja aseesimehed põhimääruses sätestatud korras.
(5) Volikogul on õigus moodustada alatisi ja ajutisi komisjone. Volikogu komisjonide töövorm on koosolek.
(6) Vähemalt viis samasse erakonda, valimisnimekirja või valimisliitu kuuluvat volikogu liiget võivad moodustada ja registreerida fraktsiooni, esitades vastava kirjaliku avalduse volikogule.
(7) Volikogu võib istungi päevakorra eelnõude ettevalmistamiseks moodustada volikogu eestseisuse, kuhu kuuluvad volikogu esimees ja aseesimees, komisjonide ja fraktsioonide esimehed.
(8) Volikogu ja tema komisjonide asjaajamise korraldamise ja tehnilise teenindamise tagab ametiasutuse kantselei.
§ 17. Volikogu esimehe valimine
(1) Volikogu esimest istungit juhatab kuni volikogu esimehe valimiseni valla valimiskomisjoni esimees või aseesimees. Volikogu esimehe valimised korraldab valla valimiskomisjon ning valimistulemused tehakse kindlaks valimiskomisjoni otsusega.
(2) Volikogu valib oma liikmete hulgast salajasel hääletusel volikogu esimehe. Igal volikogu liikmel on valimistel üks hääl.
(3) Kandidaadi ülesseadmise kohta esitatakse istungi juhatajale kirjalik ettepanek. Kandidaadid nummerdatakse ülesseadmise järjekorras. Kandidaatide nimekirja sulgemise otsustab avalikul hääletamisel poolthäälte enamusega volikogu.
(4) Pärast kandidaatide nimekirja sulgemist on kandidaatidel õigus ennast tutvustada ja igal volikogu liikmel on õigus esitada kandidaadile üks küsimus.
(5) Volikogu esimehe valimist läbiviiv komisjon:
1) korraldab ja viib läbi salajase hääletamise;
2) teeb kindlaks hääletamistulemused ja koostab protokolli hääletamistulemuste kohta. Protokollile kirjutavad alla kõik komisjoni liikmed. Hääletamiskomisjoni protokolle säilitatakse valla arhiivis.
(6) Valituks osutub kandidaat, kes saab volikogu koosseisu häälteenamuse.
(7) Kui ükski kandidaat ei saa nõutavat häälteenamust, viiakse peale istungi vaheaega läbi kordushääletamine. Kordushääletamisel jäävad kandideerima kaks esimeses voorus enam hääli saanud kandidaati.
(8) Kui kordushääletamisel ei saa kumbki kandidaat volikogu häälteenamust, korraldatakse volikogu esimehe valimine järgmisel volikogu istungil käesoleva paragrahvi lõigetes 1-7 sätestatud korras.
(1) Aseesimehe kohale esitatakse kandidaate pärast volikogu esimehe valimise tulemuste teatavakstegemist.
(2) Volikogu aseesimees valitakse volikogu liikmete seast salajase hääletamise teel volikogu koosseisu häälteenamusega. Igal volikogu liikmel on üks hääl.
(3) Volikogu aseesimehe valimine toimub käesoleva põhimääruse § 17 lõigetes 2-7 sätestatud korras.
§ 19. Volikogu esimehe ja aseesimehe pädevus
2) suunab koostatud volikogu eelnõu, arvamuse või seisukoha võtmiseks esitatud materjalid või isikute avaldused volikogu vastava(te)le komisjoni(de)le läbivaatamiseks ja arvamuse avaldamiseks;
3) vajadusel pikendab eelnõude menetlemise tähtaega või jaotab eelnõu komisjonide vahel ümber;
4) kirjutab alla volikogu poolt vastuvõetud määrustele, otsustele ja teistele dokumentidele;
6) omab õigust välja kuulutada volikogu istungi vaheaegu;
7) sõlmib volikogu nimel vajalikke lepinguid;
8) korraldab ja kontrollib volikogule esitatud arupärimistele ja avaldustele vastamist;
10) kinnitab vallavanema puhkuse ajakava ning otsustab vallavanema lähetamise;
(2) Volikogu aseesimees asendab volikogu esimeest tema äraolekul või volituste peatumisel.
(3) Volikogu aseesimehel on samad õigused ja kohustused nagu volikogu esimehel.
§ 20. Volikogu komisjon
(1) Volikogu võib moodustada alalisi ja ajutisi komisjone. Komisjoni otsus on volikogule soovitusliku iseloomuga.
(2) Komisjoni esimees ja aseesimees valitakse volikogu liikmete hulgast salajase hääletamise teel volikogu poolt. Teised komisjoni liikmed kinnitab volikogu komisjoni esimehe ettepanekul.
(3) Komisjonil on õigus kaasata oma tegevusse spetsialiste ja saada valitsuselt või valla asutustelt komisjoni tööks vajalikku informatsiooni ja dokumente.
(4) Komisjon on kohustatud temale suunatud volikogu õigusakti eelnõu läbi vaatama kehtestatud korras ja tähtajal.
(5) Komisjoni töövormiks on koosolek. Komisjon on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa vähemalt pool komisjoni koosseisust, sealhulgas esimees või aseesimees. Komisjon teeb otsuse, kui selle poolt on üle poole kohal olevatest liikmetest.
(6) Komisjoni ülesanded on:
1) volikogus arutusele tulevate küsimuste ettevalmistamine ning arvamuse andmine ja ettepanekute esitamine talle läbivaatamiseks saadetud valla õigusaktide eelnõude kohta;
2) õigusaktide eelnõude algatamine vastavalt komisjoni pädevusele;
3) oma valdkonna eelarveproportsioonide analüüsimine, eelarveprojekti ettepanekute esitamine, prioriteetide hindamine;
4) valla arengukava koostamiseks ettepanekute esitamine;
5) komisjonile suunatud avalduste läbivaatamine ning nende kohta ettepanekute või seisukoha ettevalmistamine;
6) komisjoni tegevusvaldkondadega seotud või õigusaktidega sätestatud muude küsimuste läbivaatamine.
(7) Komisjoni tegevuse alused ja täpsem töökord sätestatakse volikogu määrusega.
§ 21. Revisjonikomisjon
(1) Volikogu moodustab oma volituste ajaks valitsuse tegevuse ning valla majandustegevuse kontrollimiseks vähemalt kolmeliikmelise revisjonikomisjoni. Komisjoni esimees, aseesimees ja liige või liikmed valitakse volikogu liikmete hulgast. Seaduses ettenähtud juhtudel võib komisjoni liige olla muu isik.
(2) Revisjonikomisjon juhindub oma tegevuse korraldamisel volikogu poolt kehtestatud volikogu komisjonide töökorrast arvestades töö iseloomust tulenevaid erisusi.
(3) Revisjonikomisjon täidab oma pädevuses olevaid ülesandeid tööplaani alusel või volikogu ülesandel. Kontrollimisi viivad läbi komisjoni liikmed, kaasates vajadusel eksperte ja asjatundjaid.
(4) Kontrollimise tulemused vormistatakse aktiga, mille vaatab läbi ja võtab vastu otsuse revisjonikomisjon. Kontrollimise käigus selgunud asjaolusid ja andmeid ei avalikustata enne revisjonikomisjoni vastavat otsustust.
(5) Revisjonikomisjoni otsus ja revisjoniakt saadetakse valitsusele, kes võtab revisjoniakti suhtes seisukoha ja esitab selle kümne päeva jooksul revisjonikomisjonile. Revisjonikomisjon esitab eelnimetatud dokumendid volikogule otsuse tegemiseks kontrolli tulemuste kohta, lisades otsuse tegemiseks õigusakti eelnõu.
(6) Kontrolli läbiviimise täpsema korra võib sätestada volikogu määrusega.
§ 22. Valla täitevorgan
(1) Valitsus on volikogu poolt moodustatud kollegiaalne täitevorgan, mis täidab seadusega kohaliku omavalitsusüksuse täitevorganile või vallavalitsusele pandud ning volikogu poolt delegeeritud ja seatud ülesandeid.
(2) Valitsus moodustab volikogu poolt kinnitatud Sonda Vallavalitsuse, kui ametiasutuse (edaspidi ametiasutus) struktuuris ettenähtud haldusaparaadi (kantselei), määrab ametiasutuse sisese teenistuse korra ja juhib selle tegevust.
(3) Ametiasutuse ülesanne on avaliku teenistuse kaudu ametiasutuse ülesannete täitmine ja asjaajamise tagamine, volikogu ja valitsuse tööks vajalike dokumentide ettevalmistamine, volikogu ja valitsuse töö tehniline teenindamine.
(4) Valitsus realiseerib käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud ülesandeid õigusaktide andmise, elanike kaasamise ja valla majandustegevuse kontrolli kaudu.
(5) Valitsuse tööd juhib vallavanem või tema asendaja.
(6) Ametiasutuse ametnike ning töötajate õigused ja kohustused tulenevad nendele pandud ülesannetest, mis lähtuvad seadusandlusest ja kinnitatud ametijuhenditest.
§ 23. Vallavanema valimise kord
(1) Vallavanemaks võib kandideerida vähemalt 21-aastane, kõrgharidusega, teovõimeline Eesti Vabariigi kodanik, kelle keeleoskus ja tervislik seisund lubab täita vallavanema ametikohustusi.
(2) Vallavanema valimine viiakse läbi hiljemalt kahe kuu jooksul volikogu uue koosseisu esimese istungi toimumise päevast arvates. Vallavanema leidmiseks võib volikogu otsusega välja kuulutada avaliku konkursi või kandidaatide ülesseadmise. Avaliku konkursi läbiviimise korra ja tingimused kinnitab igakordselt volikogu.
(3) Kandidaatide ülesseadmisel võivad kandidaate esitada iga volikogu liige eraldi või volikogu liikmed ühiselt. Esitatud kandidaadilt peab olema võetud kirjalik nõusolek kandideerimiseks.
(4) Avaliku konkursi korraldamiseks, esitatavate kandidaatide nõuetele vastavuse kontrollimiseks ja hääletamise läbiviimiseks moodustatakse volikogu otsusega vähemalt kolmeliikmeline komisjon.
(5) Avaldus kandidaadi ülesseadmiseks esitatakse volikogu otsusega määratud komisjoni esimehele. Komisjoni esimees esitab seatud või avalikul konkursil selgitatud sobivate vallavanema kandidaatide nimekirja volikogu esimehele vähemalt viis päeva enne valimiste toimumist.
(6) Volikogu valib vallavanema salajase hääletuse teel oma volituste ajaks kuni neljaks aastaks. Igal volikogu liikmel on valimisel üks hääl.
(7) Vallavanema valimine toimub käesoleva põhimääruse § 17 lõigetes 4-8 sätestatud korras.
(8) Valituks osutunud vallavanem nimetatakse ametisse volikogu otsusega.
(9) Vallavanemal on valituks osutamise päevast alates volitus moodustada valitsus.
(10) Vallavanema volitused tegutseda oma pädevuse piires jõustuvad valitsuse ametisse kinnitamisest.
§ 24. Vallavanema pädevus
Vallavanem täidab talle seaduse, käesoleva põhimääruse, muude õigusaktide ja volikogu poolt pandud ülesandeid, sealhulgas:
1) korraldab valitsuse ja ametiasutuse tööd ning vastutab nendele pandud ülesannete täitmise eest;
2) esindab valda ja valitsust vastavalt seadusele, põhimäärusele ja volikogu poolt antud pädevusele. Vallavanem võib volitada teisi isikuid esindama valda temale antud pädevuse piires;
3) esitab volikogule kinnitamiseks valitsuse koosseisu ja teeb ettepanekuid selle muutmiseks;
4) esitab volikogule kinnitamiseks ametiasutuse teenistujate ja töötajate koosseisu, struktuuri ja palgamäärad;
5) võtab tööle ja vabastab töölt ametiasutuse ametnikke ja töötajaid:
6) esitab valitsusele kinnitamiseks hallatava asutuse juhi kandidaadi, teeb ettepaneku nimetatud juhi tööle võtmiseks või töölt vabastamiseks, teostab tööandja teisi õigusi ja kohustusi;
7) peab läbirääkimisi ning sõlmib valitsuse nimel lepinguid;
8) kinnitab ametiasutuse sisekorraeeskirja ja annab sisemise töö korraldamiseks käskkirju;
9) korraldab valla eelarve täitmist kehtestatud korras;
10) kirjutab alla valitsuse õigusaktidele ja muudele dokumentidele ning korraldab nende täitmist;
11) korraldab ettenähtud aruandluse, annab oma ja valitsuse tegevusest aru volikogule;
12) esindab valitsust suhetes Eesti Vabariigi ametiasutuste ja ametiisikutega, omavalitsusüksuste ja nende liitudega, teiste omavalitsuste ja asutustega;
13) täidab muid seadusest või ametiseisundist tulenevaid ülesandeid.
§ 25. Vallavanema asendamine ja ametist vabastamine
(1) Vallavanema äraolekul asendab vallavanemat üks volikogu esimehe poolt käskkirjaga määratud valitsuse liige. Vallavanemat ei või asendada vallasekretär.
(2) Vallavanemat asendaval isikul on kõik vallavanema õigused ja kohustused. Vallavanemat asendav isik kirjutab õigusaktidele ja teistele dokumentidele alla lisades oma ametinimetuse, ja sellele sõnad "vallavanema ülesannetes".
(3) Vallavanema äraolekul ettenägemata asjaoludel asendab vallavanemat ilma eraldi käskkirja vormistamiseta sotsiaalnõunik või tema äraolekul valitsuse vanim liige.
(4) Vallavanemale umbusalduse avaldamisel valib volikogu uue vallavanema või määrab vallavanema asendaja kuni uue vallavanema valimiseni.
(5) Vallavanem vabastatakse ametist tagasiastumise avalduse või umbusalduse avaldamise alusel. Tagasiastumisavaldus esitatakse vallasekretärile.
§ 26. Valitsuse moodustamise kord
(1) Valitud vallavanem esitab hiljemalt kahe kuu jooksul volituse saamisest volikogule ettepaneku valitsuse struktuuri, liikmete arvu ja koosseisu nimeliselt kinnitamiseks.
(2) Valitsusse kuuluvad vallavanem ja teised valitsuse liikmed vastavalt volikogu poolt kinnitatud struktuurile ja liikmete arvule.
(3) Vallavanem võib valitsuse liikmeks esitada avalikus teenistuses oleva isiku, hallatavas asutuse töötaja või vallaelaniku. Valitsuse liikmeks kinnitamisel ja valitsuse tagasi astumisel jätkavad avalikus teenistuses olevad isikud oma teenistust.
(4) Vallavanem võib valitsuse liikmeks esitada volikogu liikme, kelle volitused peatuvad tema valitsuse liikmeks oleku ajaks.
(5) Kandidaadid esitatakse istungil kinnitamiseks ükshaaval. Volikogu kinnitab kandidaadi poolthäälte enamusega.
(6) Tagasilükatud kandidaadi asemel esitab vallavanem uue kandidaadi järgmisel volikogu istungil.
(7) Uus valitsus loetakse ametisse kinnitatuks kui on täidetud 3/5 ettenähtud koosseisust.
(8) Volikogu uue koosseisu valimiste järel, samuti valitsuse umbusaldamisel ja tagasiastumisel lõpevad endise valitsuse ning algavad uue valitsuse liikmete volitused päevast, mil kinnitatakse uus valitsuse koosseis.
§ 27. Valitsuse liikme volituste ennetähtaegne lõppemine
(1) Valitsuse liikme volitused lõpevad enne tähtaega:
1) tagasiastumise avalduse esitamisel;
2) vallavanema esildisel volikogu otsusega;
3) umbusalduse avaldamisel;
4) süüdimõistva kohtuotsuse jõustumisel;
5) tema valimisõiguse piiramisel.
(2) Valitsuse liikme volituste lõppemine vormistatakse volikogu otsusega.
§ 28. Valitsuse pädevus
(1) Valitsusel on õigus lisaks seaduses sätestatud kohaliku omavalitsuse täitevorganile või vallavalitsusele sätestatud ülesannetele otsustada kõiki küsimusi, mis on seadusega kohaliku omavalitsuse, kohaliku omavalitsusüksuse või kohaliku omavalitsusorgani pädevusse antud, kui volikogu ei otsusta teisti.
(2) Lisaks seaduses sätestatule, valitsus:
1) esitab vallaeelarve eelnõu volikogule kinnitamiseks ja korraldab vallaeelarve täitmist ning kinnitab tegevusaruande;
2) valmistab ette volikogus arutamisele tulevaid küsimusi, esitades vajadusel valitsuse seisukoha antud küsimuses;
3) annab oma pädevuse piires üldaktidena määrusi ja üksikaktidena korraldusi oma seadustest ja käesolevast põhimäärusest tulenevate ülesannete täitmiseks;
4) kinnitab ametisse ametiasutuse hallatavate asutuste juhid;
5) kinnitab ametiasutuse hallatavate asutuse hoolekogud;
6) valdab, kasutab ja käsutab vallavara volikogu poolt kehtestatud korras;
7) lahendab ja korraldab kohaliku elu küsimusi, mis ei kuulu volikogu pädevusse;
8) kehtestab valla ametiasutuse poolt osutatavate teenuste hinnad;
9) tegeleb kohtuväliselt väärtegude menetlemisega seadusega sätestatud pädevuses;
10) valitsusel on õigus otsustada neid kohaliku elu küsimusi, mida ei ole seadusega või põhimäärusega antud kellegi teise otsustada.
§ 29. Valitsuse töökord
(1) Valitsuse töövorm on istung, mis toimub üldjuhul kaks korda kuus ametiasutuse asukohas, kutsel näidatud ajal ja päevakorraga. Istungit juhatab vallavanem või tema asendaja.
(2) Vallavanemal on õigus korraldada istungeid tihemini, korraldada erakorralisi istungeid või planeeritud istung mõjuval põhjusel ära jätta. Erakorralise istungi toimumisest või planeeritud istungi ära jätmisest teavitab vallavanem valitsuse liikmeid mõistliku aja jooksul.
(3) Istungil osalevate valitsuse liikmete poolthäälteenamusega võib päevakorda või päevakorrapunktide järjekorda muuta, päevakorrapunkti päevakorrast välja arvata.
(4) Valitsuse istungile esitatakse valitsuse pädevusse kuuluvad, kollegiaalset otsustust vajavad küsimused. Valitsuse otsused vormistatakse määruse või korraldusena.
(5) Kui valitsuse istungi päevakorras olev küsimus ei nõua õigusakti vastuvõtmist, märgitakse küsimuse sisu protokollis ja dokumenteeritakse protokollilise valitsuse otsusena.
(6) Valitsusele esitatakse läbi vaatamiseks ja seisukoha andmiseks volikogu istungite eelnõud.
(7) Volikogu ja valitsuse õigusaktide eelnõud valmistavad ette vastava valdkonna ametnikud. Eelnõud tuleb koos selgitavate materjalide või lisadokumentidega esitada üldjuhul hiljemalt kaks tööpäeva enne istungi toimumist vallasekretärile päevakorra koostamiseks.
(8) Vallasekretär ei lülita eelnõud valitsuse istungi päevakorda ja tagastab selle esitajale kui:
1) eelnõu ei ole kooskõlas seadusega või selle alusel antud õigusaktiga;
2) eelnõu ei ole keeleliselt või normitehniliselt korrektne;
3) eelnõu ei vasta vorminõuetele.
(9) Valitsuse istungi päevakorra projekti koostab vallasekretär tähtaegselt ja nõuetele vastavate eelnõude, saabunud avalduste, taotluste ja pöördumiste põhjal. Istungi päevakorra projekt edastatakse valitsuse liikmetele hiljemalt kaks tööpäeva enne istungi toimumist.
(10) Valitsuse liikmetel on õigus saada vallasekretärilt informatsiooni valitsuse istungil arutlusele tulevate küsimuste kohta.
(11) Vallavanemal on õigus kutsuda valitsuse istungile ära kuulamiseks isikuid, keda puudutav küsimus on valitsuse päevakorras arutusel. Istungile kutsutakse ka eelnõude esitajad, nõunikud või spetsialistid, kes annavad selgitusi päevakorras käsitletava küsimuse kohta.
(12) Vallavanem teavitab kutsutavat isikut istungi toimumise kohast, ajast ja kutsutavate õigustest mõistliku aja jooksul.
(13) Valitsuse istungit juhatab vallavanem, tema äraolekul üks selleks volitatud valitsuse liige.
(14) Valitsus on õiguspädev küsimusi otsustama, kui istungist võtab osa vähemalt pool tema koosseisust. Otsused võetakse vastu kohalolijate poolthäälteenamusega. Häälte võrdsuse korral lükatakse esitatud eelnõu või projekt tagasi.
(15) Valitsuse istungite protokollile kirjutavad alla istungi juhataja ja protokollija. Protokollile allakirjutanud vastutavad protokollis sisalduvate andmete õiguse eest.
(16) Valitsuse istungite protokollid peavad olema kättesaadavad valla elektroonilises dokumendiregistris. Avalikuks ei tehta protokollides sisalduvaid andmeid, mille väljastamine on seadusega piiratud või mis on tunnistatud ametiasutuse siseseks kasutamiseks.
§ 30. Valitsuse komisjonide moodustamise kord ja pädevus
(1) Valitsus võib temale määratud ülesannete täitmiseks ja volikogule ettepanekute tegemiseks, samuti eriolukordade lahendamiseks moodustada alalisi või ajutisi komisjone.
(2) Alalise komisjoni koosseisu, volituste ulatuse, ülesanded ja komisjoni esimehe kinnitab valitsus vallavanema ettepanekul. Komisjoni liige peab andma nõusoleku komisjoni töös osalemiseks.
(3) Ajutine komisjon moodustatakse vallavanema käskkirjaga vähemalt kolme liikmeline, kuhu peab kuuluma vähemalt üks valitsuse liige. Komisjoni esimehe nimetab vallavanem.
(4) Käskkirjas fikseeritakse komisjoni ülesanded, õigused ja kohustused ning volituste ulatus.
(5) Valitsuse komisjoni töövorm on koosolek. Komisjon on otsustamisvõimeline, kui koosolekust võtab osa vähemalt pool komisjoni liikmetest. Komisjoni otsused võetakse vastu kohalviibivate liikmete poolthäälteenamusega.
(6) Komisjoni otsused ja ettepanekud protokollitakse ja vormistatakse hiljemalt kolme tööpäeva jooksul. Komisjoni protokolli koostamise korraldab komisjoni esimees. Protokolli kantakse istungi toimumise koht ja aeg, osavõtjate nimed, arutlusel olnud küsimused, nende kohta esitatud ettepanekud ja otsus ning hääletamistulemus, kui küsimus otsustati hääletamise teel. Protokolli kantakse komisjoni liikmete eriarvamused, kui komisjoni liikmed seda nõuavad. Protokollile kirjutavad alla istungi juhataja ja protokollija, kes vastutavad protokolli kantud andmete õigsuse eest.
(7) Komisjonide protokollid tehakse kättesaadavaks ametiasutuse kantseleis.
(8) Komisjonid on pädevad:
1) selgitama välja vallaelu probleemile parima lahenduse ja tegema ettepanekuid selle ellu viimiseks;
2) andma arvamusi ja tegema ettepanekuid meetmete ja ressursside kohta vallaelu probleemi või kriisisituatsiooni lahendamiseks vallas;
3) algatama valitsuse õigusaktide eelnõusid.
(9) Komisjoni esimees on pädev:
1) kutsuma komisjoni kokku ja juhtima komisjoni tööd;
2) koostama komisjoni töökava ja koosolekute päevakorra kava;
3) korraldama koosolekute protokollimist;
4) jaotama komisjoni liikmete vahel tööülesandeid.
(10) Komisjoni liige võib isikliku avalduse alusel igal ajal tagasi astuda.
§ 31. Vallasekretär
(2) Vallasekretäriks võib nimetada vähemalt 21-aastase Eesti kodaniku, kes vastab seaduses sätestatud kvalifikatsiooni tingimustele.
(4) Lisaks seadusega sätestatud ülesannetele vallasekretär:
1) informeerib valitsust ja volikogu valda puudutavatest õigusaktide muudatustest või uute õigusaktide vastuvõtmisest, esitab ettepanekuid valitsuse või volikogu kehtivate õigusaktide muutmiseks või õigusaktide vastuvõtmiseks ning volikogu ja valitsuse töö efektiivsemaks korraldamiseks;
2) algatab seadusega vastuolus olevate valitsuse või volikogu õigusaktide muutmise või kehtetuks tunnistamise eelnõud;
3) korraldab ametiasutuse sisese ja valitsuse ning volikogu vahelise informatsiooni vahetuse;
4) võtab vastu vallaelanikke;
5) täidab teisi, seaduses, vallavanema poolt või vallavalitsuse töökorras pandud ülesandeid.
(5) Vallasekretäri asendamise korra määrab vallavanem. Vallasekretäri asendajal on kõik vallasekretäri õigused ja kohustused. Asendav isik allkirjastab dokumendid, mille tema ametinimetusele on lisatud "Vallasekretäri ülesannetes".
§ 32. Valla ametiasutuse hallatavate asutuste moodustamine
(1) Volikogu võib teenuste osutamiseks asutada valla ametiasutuse hallatavaid asutusi (edaspidi asutus).
(2) Asutuse struktuuri ja töötajate koosseisu kinnitab volikogu.
(3) Asutuse juhi nimetab ametisse ja vabastab ametist vallavanema ettepanekul valitsus.
(4) Asutuse juht juhib asutuse tööd vastavalt asutuse põhimäärusele.
(5) Asutuse põhimääruse kinnitab volikogu.
§ 33. Õigusaktide liigid
(1) Volikogul ja valitsusel on oma pädevuse piires õigus anda õigustloovate üldaktidena määrusi.
(3) Volikogu esimees, vallavanem, vallasekretär ja ametiasutuse halatavate asutuste juhid võivad anda sisemise töö korraldamiseks käskkirju.
(5) Volikogu võib kehtestada täpsema korra normitehniliste nõuete rakendamiseks.
(6) Volikogu ja valitsuse määrused avaldatakse Riigi Teatajas vastuvõetud algtekstidena ning nende alusel kõiki muudatusi sisaldavate terviktekstidena.
§ 34. Valla õigusaktide algatamise ja vastuvõtmise kord
3) volikogu revisjonikomisjonil;
5) valla ametiasutusel;
6) vallaelanikel seaduses ja käesolevas määruses sätestatud alustel ja korras.
(2) Valitsuse õigusakti algatamise õigus on:
1) volikogul;
3) valitsuse komisjonil;
6) avalikus teenistuses oleval isikul;
7) ametiasutuse hallatava asutuse juhil;
8) vallaelanikel seaduses ja käesolevas põhimääruses sätestatud alustel ja korras.
(3) Volikogu ja valitsuse õigusaktid võetakse vastu istungil viibivate liikmete poolthäälteenamusega, kui seaduses või käesolevas põhimääruses ei ole sätestatud teisiti.
(4) Volikogu või valitsuse õigusakti vastuvõtmise muutmise või tühistamise algatus vormistatakse kirjalikult ja allkirjastatakse taotlust esitavate või toetavate vallaelanike poolt. Algatuse eelnõu ja allkirjaleht kontrollitakse vallasekretäri poolt algatajate esindaja juuresolekul.
(5) Vallaelanike poolt vastavalt kohaliku omavalitsuse korralduse seadusele algatatud õigusakti vastuvõtmise, muutmise või tühistamise eelnõu võetakse arutusele volikogu või valitsuse istungil hiljemalt kolme kuu jooksul pärast selle saabumist ning õiguse tuvastamist.
§ 35. Õigusaktidele esitatavad nõuded ja õigusaktide jõustumine
(1) Vastuvõetavad õigusaktid peavad vastama haldusaktile esitatavatele nõuetele, olema korrektsed õiguslikult, keeleliselt ja vormilt.
(2) Õigusaktid vormistab, süstematiseerib, paigutab kaustadesse ning korraldab avalikustamise vallasekretär.
(3) Õigusaktid avalikustatakse hiljemalt 3 tööpäeva jooksul vastuvõtmisest valla dokumendiregistris. Õigusakt loetakse avalikustatuks elektroonilises dokumendiregistris nähtavakstegemisest. Dokumendiregistris ei avalikustata andmeid, mille väljastamine on seadusega keelatud või mõeldud üksnes valla ametiasutuse siseseks kasutamiseks.
(4) Volikogu ja valitsuse õigusaktid jõustuvad seaduses sätestatud tähtajal. Volikogu ja valitsuse määrus avaldatakse Riigi Teatajas.
(5) Volikogu määrustele ja otsustele ning istungite protokollidele kirjutab alla volikogu esimees või tema asendaja.
(6) Valitsuse määrustele ja korraldustele kirjutavad alla vallavanem ja vallasekretär.
(7) Vallavolikogu ja valitsuse istungite protokollid vormistab, süstematiseerib, paigutab kaustadesse protokollija peale nende allakirjutamist.
(8) Tekstide autentsuse eest vastutavad protokollija ja vastavalt volikogu esimees ning vallavanem.
§ 36. Õigusaktide teatavakstegemine
(1) Vormistatud volikogu otsused ja valitsuse korraldused toimetatakse adressaadile kätte seaduses või määruses sätestatud korras juhul, kui see on seaduse või määrusega ette nähtud. Muudel juhtudel tehakse haldusakt teatavaks adressaadile üldjuhul lihtkirjalikus vormis 10 päeva jooksul peale vastuvõtmist.
(2) Õigusaktide teatavakstegemise korraldab ja väljasaadetavate dokumentide tähtajalisuse eest vastutab vallasekretär.
(3) Volikogu õigusaktide täitmist kontrollivad revisjonikomisjon, õigusaktis märgitud või teise õigusaktida määratud organ või isik.
(4) Õigusaktide täitmist kontrollib valitsus.
§ 37. Õigusaktidega tutvumise kord
(1) Õigusaktid, mis kuuluvad täielikule avalikustamisele, peavad olema kättesaadavad kõigile isikutele seaduses sätestatud korras ametiasutuse ruumides tööajal ja elektroonilises dokumendiregistris.
(2) Õigusakti või protokolliga tutvumiseks tuleb pöörduda vastava sooviga vallasekretäri või teda asendava isiku poole. Soovi korral tehakse vajalikust dokumendist koopia kodaniku kulul, kehtestatud tariifide alusel.
(3) Teabenõude korras esitatakse dokumendi koopia juhul, kui see ei sisalda andmeid, mille väljastamine on seadusega keelatud või mõeldud üksnes valla ametiasutuse siseseks kasutamiseks.
6. peatükk VALLA ARENGUKAVA, EELARVESTRATEEGIA JA EELARVE
§ 38. Valla arengukava ja eelarvestrateegia koostamise üldised põhimõtted
(1) Valla arengukava on valla erinevate eluvaldkondade pika- ja lühiajalise arengu strateegilisi eesmärke määrav ja nende eesmärkide elluviimiseks tegevusi kavandav dokument.
(2) Arengukava koostatakse, menetletakse, kehtestatakse ja avalikustatakse seadusega sätestatud korras. Arengukava koostamisel tuleb tagada huvitatud isikute kaasamine.
(3) Arengukava peab sisaldama vähemalt:
1) valla arengu hetkeolukorra analüüsi;
2) tegevusvaldkondade strateegilisi eesmärke;
3) strateegiliste eesmärkide saavutamise meetmeid arengukava perioodi lõpuni.
(4) Arengukava osad on eelarvestrateegia ja seaduse alusel vallale kohustuslikud valdkonnapõhised arengukavad. Valdkonnapõhised arengukavad peavad olema kooskõlas arengukavaga.
(5) Arengukava muudetakse arengukava täitmise ülevaatamise tulemuste, muutunud arengusuundade, -eesmärkide ning -vajaduste arvesse võtmiseks.
(6) Eelarvestrateegia on arengukavast tulenev selgitustega finantsplaan, mis moodustab arengukavaga seotud iseseisva dokumendi. Nõuded eelarvestrateegiale sätestatakse kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduses.
(7) Eelarvestrateegia koostamisele, menetlemisele, vastuvõtmisele ning avalikustamisele kohaldatakse seaduses sätestatud korda.
(8) Arengukava ja eelarvestrateegia on aluseks valla eelarve koostamisel, kohustuste võtmisel, varaga tehingute tegemisel, investeeringute kavandamisel ning investeeringuteks toetuse taotlemisel.
(9) Kui arengukava muudetakse ja sellega kaasneb mõju eelarvele, tuleb eelarvestrateegia viia arengukavaga kooskõlla.
§ 39. Valla arengukava ja eelarvestrateegia koostamise kord
(1) Arengukava ja eelarvestrateegia koostamist korraldab ja eelnõud esitab volikogule vastuvõtmiseks valitsus hiljemalt eelarveaasta 10. oktoobriks.
(2) Arengukava ja eelarvestrateegia koostamisele võib valitsus kaasata volikogu komisjonid, valitsuse komisjonid, hallatavate asutuste juhid ja huvitatud isikud hiljemalt 2 (kaks) kuud enne arengukava ja eelarvestrateegia eelnõu volikogule kinnitamiseks esitamise tähtaega.
(3) Vallavanem ja ametiasutuse hallatavate asutuste juhid tagavad arengukava ja eelarvestrateegia koostamiseks vajalike andmete esitamise hiljemalt eelarve aasta 01. septembriks.
(4) Valitsus korraldab kõigi huvitatud isikute kaasamise arengukava ja eelarvestrateegia koostamiseks.
(5) Arengukava ja eelarvestrateegia koostatakse, muudetakse, menetletakse, võetakse volikogu poolt vastu ja avalikustatakse kohaliku omavalitsuse seaduse §-st 372 lähtudes.
(6) Arengukava ja eelarvestrateegia koostatud eelnõu peab läbima volikogu täiskogul vähemalt kaks lugemist, vähemalt 2 (kahe) nädalase vahega.
(7) Eelnõude arutelule volikogus kohaldatakse volikogu poolt kehtestatud volikogu töökorra sätteid.
§ 40. Valla eelarve koostamise kord
(1) Valla eelarve koostamise, vastuvõtmise, muutmise, täitmise ja avalikustamise ning aruandluse nõuded sätestatakse kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduses.
(2) Valitsus kehtestab määrusega eelarve või lisaeelarve eelnõu liigendamise, koostamise ja eelarve täitmise täpsema korra.
§ 41. Finantsjuhtimise üldised põhimõtted
(1) Valla finantsjuhtimine on rahaliste vahendite planeerimise, kasutamise korraldamise, eelarvestamise, finantsriskide juhtimise ja raamatupidamise ühendamine ühtseks finantsjuhtimise instrumendiks.
1) integreeritud eelarvekorraldus;
3) arengukava, eelarvestrateegia ja eelarve kooskõla;
4) eelarve korrapärase täitmise tagamine;
5) finantsdistsipliini tagamine.
7. peatükk VALLA MAJANDUS
§ 42. Vallavara (munitsipaalomand) mõiste ja valitsemise kord
(1) Vallavara on vallale kui kohaliku omavalitsusüksusele, kuuluvad kinnisasjad, vallasasjad ja varalised õigused.
§ 43. Majandustegevus ja osalemine juriidilistes isikutes
(1) Volikogu võib seaduses sätestatud tingimustel valla majandustegevuses teenuste osutamiseks:
1) asutada valla ametiasutuse hallatavaid asutusi, mis ei ole juriidilised isikud;
2) olla osanikuks või aktsionäriks valla majandustegevuse seisukohast olulises äriühingus;
3) olla mittetulundusühingu liige;
4) asutada sihtasutusi, äriühinguid ja mittetulundusühinguid, mille ainsaks osanikuks, aktsionäriks või liikmeks on vald.
(2) Volikogul ja valitsusel on õigus oma ülesannete täitmiseks sõlmida võlaõiguslike, asjaõiguslike ja halduslepinguid. Volikogu otsuse alusel on tehingute korraldamine kinnisvaraga ja lepingute sõlmimine valitsuse pädevuses.
(3) Valla majandustegevuse finantseerimine toimub kinnitatud valla eelarve alusel.
8. peatükk KOOSTÖÖ
§ 44. Valla suhted teiste omavalitsustega
(1) Valla suhted teiste omavalitsustega rajanevad lepingutel.
(2) Kohalik omavalitsus võib ühiste huvide väljendamiseks, esindamiseks, kaitsmiseks või ühiste ülesannete täitmiseks sõlmida lepinguid teiste omavalitsustega, samuti moodustada liite ja ühisasutusi.
(3) Ühinemine liitudega ja ühisasutuste moodustamine toimub volikogu otsuse alusel.
§ 45. Valla suhted riigiorganitega
Valla suhete aluseks riigiorganitega on seadused ning nende alusel volitatud riigiorgani ja omavalitsuse vahel sõlmitud lepingud.
§ 46. Valla välissuhete korraldamise alused
(1) Vallal on õigus iseseisvalt astuda vastavate rahvusvaheliste organisatsioonide liikmeks või arendada nendega koostööd.
(2) Rahvusvaheliste organisatsioonide liikmeks astumise või nendest lahkumise, samuti nende valla esindamise küsimuse otsustab volikogu.
(3) Vallal on õigus vabalt arendada vastastikku huvipakkuvat ja kasulikku koostööd kõigi omavalitsusüksustega väljaspool Eesti Vabariiki.
(4) Kohalike omavalitsuste või nende liidu poolt volitatud esinduste või isikute poolt sõlmitud lepingud kuuluvad läbivaatamisele ja kinnitamisele volikogus, kui nende täitmisel kaasnevad kohustused Vallale või täiendavad kulutused vallaeelarvest.
§ 47. Valla esindamine
(1) Volikogu ja valitsust esindavad suhetes teiste juriidiliste- ja üksikisikutega vastavalt volikogu esimees ja vallavanem või nende volitatud isikud.
(2) Suhetes omavalitsusliitude jt. organisatsioonidega sh. rahvusvahelistega, mille tööst on otsustatud osa võtta, esindab valda volikogu poolt määratud esindus.
(3) Esinduse suurus, määramise kord tulenevad konkreetse organisatsiooni põhikirjast.
(4) Määratud esindajad võivad tegutseda antud volituste piires.
(5) Esindamise täpsustatud kord määratakse volikogu poolt.
§ 48. Aleviku- ja külavanem
(1) Aleviku- või külavanema (edaspidi Vanem) võib valida vallaelanike initsiatiivil ja nende poolt määratud viisil aleviku või küla koosolekul.
(2) Vanemaks võib valida vähemalt 18-aastase, ausa ja aktiivse aleviku- või külaelaniku, kellel on koosolekul osalejate usaldus ja kes on suuteline esindama aleviku- või külaelanike huve ja täitma valitsuse ülesandeid.
(3) Volikogu võib kehtestada aleviku- või külavanema statuudi, milles määratakse aleviku- või külavanema valimise kord, kandidaadile esitatavad nõuded, õigused ja kohustused ning volituste periood.
(4) Valitsuse ülesannete täitmine sätestatakse lepinguga. Lepingu sõlmib vanemaga vallavanem. Lepinguga nähakse ette Vanema ülesanded, õigused ja kohustused, töö tasustamise ulatus ja kord ning muud olulised asjaolud.
§ 49. Aleviku- või külakoosolek
(1) Aleviku- või külaelanike üldkoosolek toimub vähemalt üks kord aastas. Üldkoosolekul arutatakse aleviku- või külaelu seisukohalt olulisi küsimusi, kuulatakse Vanema tööaruannet ja vajadusel valitakse uus vanem või avaldatakse umbusaldust vanemale.
(2) Aleviku- või külakoosoleku kutsub kokku Vanem. Üldkoosoleku kokkukutsumist võivad taotleda 10% vastava aleviku või külaelanike arvust, kuid mitte vähem kui kümme inimest.
(3) Aleviku- või külakoosoleku toimumise aeg ja koht teatakse vähemalt 1 kuu enne toimumist teadete paigutamisega alevike- ja külade teadete tahvlile ja käidavamatesse kohtadesse (kauplus, vallavalitsus, raamatukogu).
(4) Juhul, kui vanem ei kutsu üldkoosolekut kokku ühe kuu möödumisel taotluse esitamisest, kutsub üldkoosoleku kokku valitsus vähemalt 5(viie) aleviku- või külaelaniku ühiselt allkirjastatud avalduse alusel.
9. peatükk PÕHIMÄÄRUSE VASTUVÕTMINE, KEHTESTAMINE JA MUUTMINE
§ 50. Põhimääruse vastuvõtmine, kehtestamine ja muutmine
(1) Põhimääruse vastuvõtmine või muutmine toimub volikogu poolt.
(2) Põhimäärus või temas tehtud muudatus loetakse vastuvõetuks kui volikogu istungitel on läbi viidud vähemalt kaks lugemist. Vaheaeg iga järgneva lugemise vahel peab olema vähemalt 4 tööpäeva, välja arvatud juhul, kui muudatus tuleneb seadusest. Põhimäärus või temas tehtud muudatus võetakse vastu volikogu koosseisu häälteenamusega.
(3) Põhimäärus kehtestatakse volikogu määrusena.
§ 51. Põhimääruse jõustumine
(2) Valla põhimäärus avalikustatakse Valla veebilehel.


PPT - Üldplaneering ja detailplaneering probleemid ja võimalikud lahendused PowerPoint Presentation - ID:957373
Üldplaneering ja detailplaneering probleemid ja võimalikud lahendused PowerPoint Presentation
Üldplaneering ja detailplaneering probleemid ja võimalikud lahendused
<iframe src="https://www.slideserve.com/embed/957373" width="600" height="497" frameborder="0" marginwidth="0" marginheight="0" scrolling="no" style="border:1px solid #CCC;border-width:1px 1px 0;margin-bottom:5px" allowfullscreen webkitallowfullscreen mozallowfullscreen> </iframe>
Üldplaneering ja detailplaneering probleemid ja võimalikud lahendused - PowerPoint PPT Presentation
Üldplaneering ja detailplaneering probleemid ja võimalikud lahendused. Jüri Lass Siseministeeriumi planeeringute osakonna juhataja. Rahulolematuse olulisemad põhjused on: enamuse linnade/valdade avalikku osalemist tõrjuv hoiak, avalikkuse vähene planeerimisprotsessis osalemis-huvi,
Üldplaneering ja detailplaneeringprobleemid ja võimalikud lahendused
Siseministeeriumi planeeringute osakonna juhataja
Rahulolematuse olulisemad põhjused on:
enamuse linnade/valdade avalikku osalemist tõrjuv hoiak,
avalikkuse vähene planeerimisprotsessis osalemis-huvi,
üldplaneeringute ebatäpsus ja „venivus” või hoopis puudumine (eriti Tallinnas),
vähene seaduskuulekus eriti suuremates linnades,
suuremate linnade tahtmatus luua piisav planeerimis- ja ehitusalane pädevus ja haldussuutlikkus,
linnaehituslike ja ehitusotsuste tugev allutatus kinnisvaraäri ja poliitilistele huvidele,
huvitatud isiku lubamine detailplaneeringu tellija rolli on muutunud erandist üldreegliks,
kohalike omavalitsuste ebapiisav koostöö suuremate linnade ja nende tagamaa arengu terviklikul kavandamisel,
omandireformi tekitatud arusaam omaniku absoluutsest õigusest,
väikeste maa-valdade ebapiisav planeerimis- ja ehitusalane haldussuutlikkus,
planeerimisteenust pakkuvate firmade ebapiisavus ja suures osas madal tase,
arhitekti-teenust pakkuvate firmade „müüdavus” ja kohati madal tase.
Muudatused planeerimisseaduses
Seda põhjuste loetelu vaadates on selge, et suurem osa põhjuseid on sellised, millest jagusaamisel seadusemuudatused või uute riigiasutuste tegemine suhteliselt vähe suudavad aidata
Ennekõike on vaja suhtumise muutust meil kõigil – linnadel/valdadel, poliitikutel, arhitektidel, planeerijatel, kinnisvaraärimeestel ja igal kodanikul. Õige veidi saab seda suhtumist mõjutada ka seaduste muutmise ning mõnede seadusesätete karmistamisega - viimast eriti selles osas, mis piiraks kinnisvaraäri mõju linna/valla otsustele ning tagaks motiveeritumad otsused ja erinevate huvide tasakaalustatuma arvestamise planeerimis- ja ehitusotsuste tegemisel.
Täna olemasolev seadusandlus ei takista mingil moel (nagu tihti väidetakse) linnadel/valdadel mõistlikke otsuseid langetada ja ebasobivate ehitussoovide vastu astuda
Olulisemad probleemid üldplaneeringutes
suurem osa maestroplaneerimise tulemus
linna/valla ja avalikkuse osalus minimaalne
ei ole strateegia, vaid ehitus-soovide fikseerimine
kvaliteedi ja kaalu suhe äärmiselt vilets
~5 – 10 lk (~60-st), mida saab kehtestada (kehtestatakse valla/linna ajalugu, olemasolevat rahvastikku, kehtivaid seadusi,jms)
mõjude hindamine formaalne, eraldiseisev
kasutatakse maakatastri maakasutus-määratlusi
detailplaneeringu koostamise kohustusega maa-alade määramisel pingutatakse tugevalt üle
maakasutustingimused liiga üldised, linna/valla eri piirkondades diferentseerimata
planeeringuid koostatakse põhiliselt majanduslike eesmärkide realiseerimiseks, samas analüüsimata, millised on kavandatu kultuurilised ja sotsiaalsed mõjud ning kuidas kavandatu sobib looduskeskkonda
puuduvad planeeringu-lahenduste põhjendused
Kuidas saada hea üldplaneering
Planeerimisprotsessi ülesehitamisel kaks võimalust
Lahendused sünnivad kohaliku kogukonna koosmõtlemise tulemusena,
kohalik omavalitsus juhib (koos planeerijaga) seda koosmõtlemist, planeerija aitab koosmõtlemise protsessi ülesehitamisel ja tulemuse professionaalsel fikseerimisel
Tulemus – meie planeering
loob usaldust ja edendab osalusdemokraatiat/kodanikuühiskonda
2. Passiivne
Avalikustamistel esitletakse planeerija poolt ettevalmistatud lahendusi.
See võib kergesti tekitada konflikti
Tulemus – nende planeering
- avalikkuse kaasamine tagab parima tulemuse
Mitte keegi, ka kõige parem planeeringufirma või ekspert ei tunne valda ja tema arenguvajadusi nii hästi kui vald/linn ise. Seetõttu ei saa ka keegi teine valla/linna arengut pädevalt kavandada. Valda/linna saab selles küllalt palju aidata, kuid see peaks piirduma tõesti aitamise, mitte arengukava või üldplaneeringu valla/linna eest ära tegemisega. Tihti väidetakse, et valla-/linnavalitsusel pole üldplaneeringu või arengukava koostamiseks vajalikku spetsialisti, seetõttu tuleb see konsultandilt tellida. Planeeringu koostamine ja arengu kavandamine on meeskonnatöö, kuhu tuleb kaasata kogu valla-/linna-kogukond. Ja kogukonnal on kamba peale olemas kõik see oskus ja tarkus, mis vajalik hea arengukava või üldplaneeringu tegemiseks. Nii et küsimus on ainult selles, kas valla-/linnavalitsus tahab ja suudab selle oskuse ja tarkuse üldiseks hüvanguks tööle panna. Selleks võib vahel vaja minna abi planeeringu-protsessi ülesehitamisel. Abi võib vaja minna ka planeeringukaartide lõplikul vormistamisel. Kuid sisulise töö planeeringu koostamisel peaks iga vald/linn suutma ise ära teha.
Motiveerimine, kaalutlemine ja elluviimisega kaasneda võivate mõjude hindamine peabläbima kogu planeeringu koostamist ning sellesse tuleb kaasata valla-/linnavalitsus, volikogu ja kohalikud huvigrupid. See on üks koosmõtlemise ja kokkuleppimise töö/protsess/ülesanne, mida ka kõige targem ekspert valla eest ei saa ära teha. Kaalutlemine, motiveerimine ja mõjude hindamine on töövahendid, mis aitavad jõuda kohalikku elu kõige kiiremini edendavate ning samas olemasolevaid keskkonnaväärtusi kõige enam arvestavate ja edasiarendavate planeeringulahendusteni.
- kaasamist peab alustama võimalikult varases tööstaadiumis, et vältida hilinenud kaasamisega kaasneda võivaid konflikte
- kvalitatiivsetest eesmärkidest lähtumine tagab keskkonnasõbralikuma tulemuse
- avalikel töökoosolekutel:
- määratletakse valla eri piirkondade keskkonnaväärtused
- saavutataksekokkulepe selle kohta, mida tuleks teha nende väärtuse hoidmiseks, edasiarendamiseks ja kuidas neid väärtuseid arengu huvides kasutada
Ruumilisel planeerimisel on kultuuriline keskkond eriti oluline, sest asustus,maastik, linnamaastik/linnaruum, millega planeerimine tegeleb, on ennekõike kultuurinähtused/kultuuriväärtused
Viimase CEMAT (Euroopa Nõukogu liikmesmaade Planeeringuministrite Konverentsi prantsuskeelne lühend) konverentsi (Ljubljanas 16-17.09.03) põhidokument “Ljubljana Deklaratsioon” rõhutas, et
säästev areng ei tähenda ainult looduskeskkonna säästmist, see on kompleksne mõiste, mis peab tagama ka majandusliku ja sotsiaalse säästvuse ning kus ruumilise planeerimise kontekstis on eriline tähtsus kultuurilise keskkonna säästval käsitlusel (cultural sustainability)
- erinevate huvigruppide kaasamisel tuleb kasutada erinevaid töömeetodeid
- vältida tuleb negativistlikku lähenemist (millegi vastu olemist), energia tuleb suunata parimate lahenduste leidmisele
- planeerimise puhul on parim lahendus, et planeeringu tekstiosa samal ajal ka terviklik mõjude hindamise aruanne
Direktiiv ja KMH seadus nõuavad mõju hindamisel raporti/aruande (environmental report) koostamist, rõhutades, et aruanne on planeeringu-dokumentatsiooni osa. Direktiivis ja seaduses ei oleöeldud, et mõju hindamise raport peab olema planeeringu eraldi osa.
Mõjude hindamise aruande planeeringu teksti eraldi osaks/peatükiks eraldamise nõue ainult halvendaks planeeringute kvaliteeti, lõhuks/lammutaks planeeringu tekstiosa terviklikkuse ning takistaks tervikliku planeeringuprotsessi ülesehitamist.
Eraldiseisva mõjude hindamise aruande nõue ignoreeriks planeerimise interdistsiplinaarset ja interaktiivset iseloomu.
Eraldi mõjude hindamise aruanne on praktiliselt võimalik ainult siis, kui mõjude hindamine toimub valmis planeeringu tagantjärele hindamisena.
-planeeringu kehtestatav tekstiosa peab sisaldama ainult seda, mida saab kehtestada
sh seda osa mõjude hindamisest, mis sisaldab mingeid otsustusi. Suurt osa mõjude hindamisega seotud infost ei saa kehtestada, vaid see peab sisalduma kehtestatava planeeringu lisades
- üldplaneering võib olla seni tavapärasest palju lühem dokument,
peaasi on et selle koostamisel oleks läbi mõeldud, kuidas saab üldplaneering aitab valda/linna oma arengu juhtimisel – planeerimis- ja ehitusalaste otsuste langetamisel, keskkonnaväärtuste säilitamisel ja rohkendamisel, vajadusel ka sobimatute investeerimissoovide motiveeritud tagasilükkamisel või õigesse kohta suunamisel. Kui valla või linna üldplaneering on oma jõu ja nõuga koostatud, kui selle koostamisse on piisavalt kaasatud kohalik kogukond, üldplaneering ja arengukava toimivad ühtse tervikuna ning planeeringulahendused on kaalutletud ja motiveeritud, on juba eos välistatud enamus täna tüüpilisi detailplaneerimise probleeme.
Motiveerimise, kaalutlemise ja elluviimisega kaasneda võivate mõjude hindamise puudumine tähendab reeglina, et valla või linna keskkonnaväärtusi ei ole analüüsitud, nende säilimist ja edasiarendamist tagavaid ruumilise arengu võimalusi ei ole läbi arutatud ning kõik võimalikud arenguideed ei ole planeeringu koostamisel üldse esile tulnudki.
- väikese maa-valla üldplaneeringu elluviimisega ei kaasne olulist keskkonnamõju
- avalikkuse kaasamine tagab ka avalikkuse kontrolli elluviimise üle
Üldplaneering valmis, mis edasi
KULDRAAMI ja seinale või riiulisse tolmuma –
linnuke kirjas jajärgmised 10 aastat rahu majas??
tegevuskava üldplaneeringu elluviimiseks
üldplaneeringu koostamise käigus ilmnenud varasemaid detailplaneerimis-vigu tuleb julgeda tunnistada ja parandada
kogu linna/valla üldplaneeringu kehtestamine ei tohiks olla
ühe protsessi lõpp, vaid hoopis ühe järjepideva ja pikaajalise planeerimisprotsessi esimene samm
vähegi intensiivsema arenguga linnas/vallas peaks üldplaneeringule järgnema täpsemad linna/valla osa üldplaneeringud ja teemaplaneeringud
suuremate arengupiirkondade edasise kavandamise aluseks tuleks koostada planeerimis-/hoonestus-skeeme
Detailplaneering ja selle elluviimine
Planeerimise teeb keeruliseks see, et planeerimine sisaldab mitut vastandlikku elementi,
planeering on samaaegselt:
mille eesmärk on kavandada toimiv ja esteetiliselt täisväärtuslik keskkond
õigusakt,
mis peab tagama erinevate huvide tasakaalustatud arvestamise,
investeerimiskava,
mis peab tagama majanduslikult mõistlikud lahendused ja optimaalse tulukuse investeerijale
Mida detailsem planeering, seda otsesemalt planeering seda kõike on,
seetõttu on detailplaneeringu puhul vastuolu eriti tugev
Kohaliku omavalitsuse seadusega
Planeerimisseadusega
Ehitusseadusega
on kohalikule omavalitsusele antud
täielik ja lõplik otsustusõigus
selle üle
mis tingimustel,
Euroopa kohaliku omavalitsuse Harta kohaselt on kohaliku omavalitsuse volitused oma võimupiirides “täieulatuslikud ja eksklusiivsed”
Linnad/vallad annavad seadusega antud võimu ära
kinnisvaraarendajale ja
projekteerimisfirmale
detailplaneeringu koostamisel
planeeringufirmale
üldplaneeringu koostamisel
§ 10 (6)Kohalik omavalitsus võib detailplaneeringu koostamisest
huvitatud isikuga sõlmida lepingu detailplaneeringu koostamise kohta. Lepinguga määratakse kohaliku omavalitsuse ja detailplaneeringu koostamisest huvitatud isiku kohustused detailplaneeringu koostamisel ja planeeringu koostamise rahastamisel. Eraõiguslik isik ei tohi olla detailplaneeringu koostamise tellija looduskaitse ja muinsuskaitse alla võetud maa-aladel ega juhul, kui detailplaneeringu koostamine ei toimu vastavuses kehtestatud üldplaneeringuga või linnaosadega linnades vastavuses linnaosa kehtestatud üldplaneeringuga
§ 13 Detailplaneeringukohase avalikult kasutatava tee ja üldkasutatava haljastuse, välisvalgustuse ja vihmaveekanalisatsiooni väljaehitamise kuni ehitusloale märgitud maaüksuseni tagab kohalik omavalitsus, kui kohalik omavalitsus ja detailplaneeringu koostamise taotleja või ehitusloa taotleja ei ole kokku leppinud teisiti.
Seaduseid tuleb koostoimes vaadata ja sellest lähtuvalt tegutseda
PLS § 10 lg 6 nimetatud
Lepingus peaks lisaks kokkuleppele, mis käsitleb huvitatud isikule planeeringu finantseerija või/ja tellija õiguse andmist, sõlmitama kokkulepe ka selle kohta, kes ehitab välja teed ja tehnovõrgud jm avalikud ehitised ja kelle omandusse nad pärast jäävad
Enne kehtestamist – detailne leping elluviimise kohta
Ehitusõigus on HÜVE, mida kohalikul omavalitsusel on õigus mõistlikel tingimustel jagada
Kasu, mida on võimalik saada ehitamisest, kuulub ennekõike kohalikule kogukonnale,investor ei pea seda täies ulatuses endale saama, leping sõlmitakse ka selleks, et kokku leppida kuidas see kasu õiglaselt jaotada
Leping peaks tagama teenimatu kasu* äralõikamise kohaliku ühiskonna kasuks
(*Teenimatu kasu – maa hinna tõus, mille saamiseks maaomanik pole ise midagi teinud)
Lepingut saab sõlmida ainult siis, kui mõlemad osapooled lepingu sisuga nõus on
nõuded planeeringu tekstiosale
kaalutluskohustuse esiletoomine
omavalitsuse planeerimispädevuse laiendamine veealale
üldplaneeringu põhilahenduse defineerimine
detailplaneeringu menetlusnõuete karmistamine ja DP tellija rolli astumise piiramine, kui DP käsitleb ala:
- kus on avalikud huvid või väärtused
- kus puudub kehtestatud üldplaneering
detailplaneeritava ala naaberkinnistu omaniku informeerimise kohustus
mõjude hindamise täielik integreerimine planeerimisprotsessi
olulise ruumilise mõjuga objekti asukohavaliku reeglite täpsustamine ja eelvaliku võimaluse andmine
Eksimused planeerimisseaduse elluviimisel
Kooskõlastamist nõutakse ka tehnovõrkude valdajate ja maaomanikega
Paljud kohalikud omavalitsused ning kahjuks ka mõned maavalitsused on nõudnud planeeringute kooskõlastamist tehnovõrkude valdajatega ja maaomanikega. Selline nõue on tugevas vastuolus PLS
§-ga 17, mille kohaselt planeering kooskõlastatakse ainult riigiasutustega.Tehnovõrkude rajajate/omanikega ja kinnisasjade omanikega tuleb planeeringu koostamise ja elluviimise tagamiseks vajalikud küsimused lahendada § 16 kohase koostöö raames. Kruntide omanikega tuleb detailplaneering kooskõlastada ainult siis, kui detailplaneering koostatakse § 22 sätestatud lihtsustatud korras
Siinkohal tuleb rõhutada – tehnovõrkude rajaja/omanik on täpselt samasugune teenuse pakkuja, kui näiteks kaupluse omanik. Nii tehnovõrkude kui kaupluse võimalikule rajajale pakub kehtestatud detailplaneering võimaluse oma äri vastaval territooriumil ajada. Sellest loogikast lähtudes tundub eriti arusaamatu, et mitm. tehnovõrkude võimalikud rajajad/omanikud detailplaneeringu kooskõlastamise eest veel ka küllalt suurt tasu nõuavad. Viimane ei ole ilmselt vastuolus seadustega, kuid elementaarse äri-eetika ja –loogikaga see küll mingil moel kokku ei käi. Siin peitub veelkord põhjus, miks PLS-ga tehnovõrkude rajaja/omanik on kooskõlastajast koostöö tegijaks “degradeeritud”. Tasu võtmise üheks ajendiks on ilmselt ka see, et tehnovõrkudega seotud küsimusi käib firmaga läbi rääkimas või kooskõlastamas planeeringufirma (kes planeeringu koostamisega teenib raha), mitte kohalik omavalitsus
Eksimusedplaneerimisseaduse elluviimisel
Kohalik omavalitsus nõuab planeeringus maakatastri sihtotstarvete näitamist
Paljud linnad/vallad nõuavad üldplaneeringus ja detailplaneeringus maakatastri sihtotstarvete määramist. Mõnikord nõutakse planeeringus ainult katastri sihtotstarvete näitamist, mõnikord nende näitamist paralleelselt PLS kohase krundi kasutamise sihtotstarbega. Sellised nõudmised on vastuolus planeerimisseaduse ja maakatastriseadusega. PLS kohaselt tuleb üldplaneeringus määrata maa- ja veealade üldised kasutus- ja ehitustingimused(§ 8 lg 3 p 3), mille määramisel tuleb kaardil näidata missugune kasutusotstarve erinevatele territooriumi osadele on kavandatud, samuti nõuavad § 8 lg 3 mitmed punktid mitmesuguste spetsiifiliste funktsioonidega alade määramist. Detailplaneeringuga tuleb PLS § 9 lg 4 p 2 kohaselt määrata krundi kasutamise sihtotstarve või sihtotstarbed.Maakatastriseaduse § 18 kohaselt määratakse katastriüksuse sihtotstarve.
Miks ei ole õige planeeringus määrata katastriüksuse sihtotstarvet.
Näide. Katastriüksuse sihtotstarvete loetelu on kehtestatud Vabariigi Valitsuse määrusega. Katastriüksuse sihtotstarve üldmaa tähendab määruse kohaselt näiteks staadionide, supelrandade, loomaaedade, parkide, kalmistute jm maad. Kui üldplaneeringus või detailplaneeringus määratakse üks maa üldmaaks, siis mida sinna ikkagi on kavandatud, kas spordiväljak, park või hoopis kalmistu ?!. Samasugused küsimused tekivad enamuse katastri sihtotstarvetega seoses. Et selliseid küsimusi ei tekiks, tuleb planeeringus täpselt ära näidata kavandatav maakasutus, olgu see siis spordiväljak või kalmistu. Näiteks katastri sihtotstarbe kohane väikeelamumaa tähendab nii erinevaid võimalusi, et detailplaneeringus tuleks näidata täpselt, mida ikka kavandatakse, kas ühepereelamuid, kaksikelamuid, ridaelamuid või hoopis väikeseid korterelamuid. PLS ja MKS ei nõua katastriüksuse sihtotstarbe määramist planeeringuga. PLS ja MKS sätetega on krundi kasutamise sihtotstarbe ja katastriüksuse sihtotstarbe paralleelne näitamine planeeringus vastuolus ka seetõttu, mõlema seaduse kohaselt määrab kohalik omavalitsus katastriüksuse sihtotstarbe kehtestatud üldplaneeringu alusel(MKS § 18 lg 6, PLS § 8 lg 9), või kehtestatud detailplaneeringu alusel (MKS § 18 lg 2, PLS § 9 lg 8), st
seadused on selgelt sätestanud toimingute järjekorra – enne planeering kehtestatakse, siis määratakse selle alusel katastriüksuse sihtotstarve.
Keskkonnaministeeriumi trükises “Planeeringute leppemärgid” (2002) leppemärkide soovitused iga planeeringuliigi jaoks
Menetlustoimingute tegemine delegeeritakse planeeringufirmale
Nõue, et kõik menetlustoimingud planeeringu koostamise käigus peab tegema kohalik omavalitsus, väljendab planeerimisseaduse üht kõige olulisemat aluspõhimõtet, et
planeeringu sisu, menetlustoimingute ja planeerimisotsuste eest vastutab täielikult planeeringu koostamist korraldav kohalik omavalitsus
Planeeringu kehtestaja peab langetama igakülgselt kaalutletud otsuse, mis arvestab kogu otsuse ettevalmistamise käigus laekunud informatsiooni. Seda informatsiooni on kohalikul omavalitsusel võimalik saada ainult ise menetlustoiminguid tehes ja planeeringut erinevates ametiasutustes ning avalikkuse ees esitledes ja kaitstes. Menetlustoimingute ise tegemine tagab ka planeerimisalase tegevuse suurema järjepidevuse ja professionaalsuse kohalikus omavalitsuses.
Paljud kohalikud omavalitsused delegeerivad mitmete menetlustoimingute (koostöö, kooskõlastamine, avaliku väljapaneku läbiviimine jne) tegemise planeeringufirmale. See on vastuolus PLS § 10 lõigetega 4 ja 5, mille kohaselt üldplaneeringu ja detailplaneeringu koostamist korraldab kohalik omavalitsusning kõigi järgnevate üldplaneeringu ja detailplaneering menetlemist reguleerivate sätetega, mille kohaselt kõik menetlustoimingud peab tegema kohalik omavalitsus. PLS-s puudub delegatsiooninorm, mis võimaldaks kohalikul omavalitsusel delegeerida menetlustoimingute tegemise mõnele teisele isikule.
Ignoreeritakse planeeringu menetlemise nõudeid
Siseministeeriumi planeeringute osakond on viimase aasta jooksul külastanud pooli maakondi, et tutvuda planeerimise alase tegevusega maavalitsuses ja kohalikes omavalitsustes ning saada vahetut tagasisidet planeerimisseaduse toimimise kohta. Kõige halvemaks üllatuseks on olnud, et väga paljud linnad ja vallad ignoreerivad planeeringu järelevalve teostajale esitamise nõuet. Eriti halb on olukord Ida-Virumaal, kus kehtestatud üldplaneeringutest pooled ja paljud detailplaneeringud on kehtestatud ilma planeeringut järelevalve teostajale esitamata. Kui maavalitsus on asjast teada saades esitanud planeeringu kehtestamise seadusevastase otsuse kehtetuks tunnistamise ja planeeringu maavalitsusele järelevalve teostamiseks esitamise nõude, on omavalitsused tavaliselt viidanud haldusmenetluse seaduse (HMS) §-le 58, mille kohaselt nende hinnangul sellist nõuet esitada ei tohiks. Haldusmenetluse seaduse §-s 58 on sõnaselge tingimus, mille kohaselt seda sätet saab rakendada ainult siis,
kui rikkumised ei võinud mõjutada asja otsustamist.
Planeeringute puhul võib järelevalve väga oluliselt mõjutada asja otsustamist. See, kas mõjutab, ja mis määral, saab selguda järelevalve teostamise käigus. Seetõttu peab kohalik omavalitsus planeeringu, mis on kehtestatud seadusekohast järelevalve nõuet täitmata, kehtetuks tunnistama ning esitama planeeringu maavalitsusele järelevalve teostamiseks. Lisaks eeltoodule on PLS-s kahes kohas sätestatud, et planeeringu üle järelevalve teostamise kohustuse korral on järelevalve teostaja heakskiit planeeringule selle kehtestamise eeltingimus (§ 23 lg 6 ja § 24 lg 4).
PLS kasutab mõisteid detailplaneeringu koostamise kohustus või detailplaneeringu koostamise kohustusega alad ja juhud.Nende mõistetega on seotud mitmed PLS sätted, samuti mõned maakatastriseaduse, ehitusseaduse, looduskaitseseaduse ja mitmete teiste seaduste sätted. Seetõttu on äärmiselt oluline, kuidas määratakse detailplaneeringu koostamise kohustus. Detailplaneeringu koostamise kohustus määratakse PLS kohaselt kolmel viisil:1. otse seadusega, PLS § 3 lõikega 2,2. üldplaneeringuga, PLS § 8 lg 3 p 4 alusel, või üldplaneeringu puudumise korral maakonnaplaneeringuga PLS § 7 lg 3 p 5 alusel,3. otsustuskorras, PLS § 9 lg 11 alusel.
Paljudel juhtudel on seadust mõistetud nii, et detailplaneeringu koostamise kohustus määratakse ainult § 3 lõikega 2, märkamata, et detailplaneeringu koostamise kohustus tekib seaduse alusel ka kahel muul eelnimetatud viisil. See on oluline näiteks maakatastri seaduse § 18, või ehitusseaduse § 19 rakendamisel.
Seaduse põgusamal lugemisel ei ole mõnikord mõistetud ka seda, et detailplaneeringu koostamise kohustus ei laiene igasugusele ehitamisele linnades ja alevites ning alevike ja külade olemasolevatel ja kavandatavatel selgelt piiritletavatel kompaktse asustusega territooriumi osadel (§ 3 lg 2 preambula), vaid ainult nendele kolmele juhule, mida loetletakse § 3 lg 2 punktides.
Olemasolevate hoonete laiendamine
On küsitud, kas § 3 lg 2 p 2 nimetatud olemasolevate hoonete üle 33% suurune laiendaminekäib iga krundil oleva hoone kohta eraldi või kõigi hoonete kohta kokku kui krundil on mitu hoonet. Oma senistes selgitustes oleme tulenevalt seaduse sõnastusest jäänud seisukoha juurde, et säte käib iga krundil oleva hoone kohta eraldi, mitte krundil olevate hoonete summaarse kubatuuri kohta
Hoonete ehitusalune pindala
Küsimuse tekitab asjaolu, et ehitusseaduses (ES) ja planeerimisseaduses kasutatakse veidi erinevaid termineid peaaegu sama asja kohta. ES kasutab mõistet ehitisealune pind ja PLS mõistet ehitusalune pind (§ 9 lg 4 p 3).Erinevad terminid on vajalikud, sest nendega kaasneb erinev sisuline ja õiguslik tähendus. Ehitusseaduse allaktis on ehitisealune pind defineeritud kui hoone ükskõik milliste osade suurima välisperimeetri sisse jääv pindala, st ehitisealuse pinna hulka käivad ka ehitise väljaulatuvad osad – katusekarniis, rõdud, varikatused jms. Senistes planeerimisseaduse selgitustes oleme olnud seisukohal, et ehitusalune pind PLS mõistes tähendab hoone maapinnaga lõikuva väliskontuuri pindala, seega ei arvata selle sisse maapinnast kõrgemal olevaid hoone väljaulatuvaid osi. Detailplaneeringu sisust lähtudes on selline selgitus ainuvõimalik.
Detailplaneeringuga tuleks määrata, kas hoone väljaulatuvad osad võivad krundi hoonestusala piirist (§ 9 lg 2 p 3) üle ulatuda
Erandid detailplaneeringu koostamise kohustuse suhtes
§ 9 lg 10 sätestab erandid detailplaneeringu koostamise kohustuse suhtes, sätestades samas, et neid erandeid ei saa kasutada riikliku kaitse alla võetud maa-alal ja miljööväärtuslikul hoonestusalal. Millegipärast on lõike preambulat mõistetud ka nii, et sellega seatakse üldine detailplaneeringu koostamise kohustus kaitse alla võetud ja miljööväärtuslikel aladel, olenemata sellest, mida seal ehitada soovitakse. Sellist kohustust lõike preambula ei sea, see vaid sätestab muuhulgas, millistel aladel § 3 lg 2 sätestatud detailplaneeringu koostamise kohustuse suhtes erandit teha ei saa
Detailplaneeringu koostamise õigus
PLS § 13 lg 2 sätestab, et kõrgharidusega arhitekt, planeerija või muu planeerimisalase ettevalmistusega spetsialist võib iseseisvalt ja oma vastutusel koostada detailplaneeringuid või juhtida nende koostamist. On vaieldud selle üle, mida tähendab muu planeerimisalase ettevalmistusega spetsialist. On väidetud, et isikud, kes mingit teist eriala õppides on stuudiumi vältel ära kuulanud planeerimisalase loengutsükli (näit maakorraldaja, kinnisvaraplaneerija, ehitusinsener jne) ning selle lõpus hinde saanud, on PLS mõistes planeerimisalase ettevalmistusega spetsialistid. Isiku kõrgkoolis saadud erialast ettevalmistust tõendab diplom. Diplomis on nimetatud üks eriala, mille isik on kõrgkoolis omandanud ning millel iseseisvalt ja omal vastutusel töötamiseks ta ettevalmistuse on saanud.
Planeering ja maakataster
Kõige rohkem küsimusi planeeringu ja maakatastri suhete kohta. Küsimuste põhjuseks katastriametnike nõue, et maaüksuse jagamiseks või katastriüksuse sihtotstarbe määramiseks tuleb teha detailplaneering. Enamusel juhtudel on see nõue olnud vastuolus planeerimisseadusega ja maakatastriseadusega. PLS-ga koos jõustusid maakatastriseaduse (MKS) § 18 muudatused. Põhiline muudatus seisnes selles, et kui MKS varasem sõnastus sätestas tõesti, et katastriüksuse sihtotstarbe määramine toimub detailplaneeringuga siis uue sõnastuse kohaselt toimub detailplaneeringu koostamise kohustuse korral katastriüksuse sihtotstarbe määramine kehtestatud detailplaneeringu alusel(MKS § 18 lg 2). MKS § 18 lõigetes 3 - 8 sätestatakse, kuidas toimub katastriüksuse sihtotstarbe määramine siis, kui detailplaneeringu koostamise kohustus puudub; varem sellised sätted MKS-s üldse puudusid.
Detailplaneeringu koostamist on paljudel juhtudel nõutud maatükkide/katastriüksuste jaotamise aluseks tuginedes PLS § 3 lg 2 punktile 3, mis nõuab detailplaneeringu koostamistmaa-alade kruntideks jaotamise korral. Seda on juhtunud kõige rohkem väikelinnades ja teistes suuremates asulates, kus linnalise asula piires on soovitud üht suuremat maatulundusmaa tükki mitmeks jagada ilma jagatavatel tükkidel ehitamise kavatsuseta. Nõue on esitatud ilmselt seetõttu, et pole tähele pandud PLS § 9 lõiget 4, mille kohaselt krunt on ehitamiseks kavandatud maaüksus detailplaneeringu koostamise kohustusega alal,st seetõttu, et pole mõistetud, et iga maa- või katastriüksus ei ole krunt PLS mõistes.
Palju on nõutud nii katastriametnike kui kohalike omavalitsuste poolt ka seda, et detailplaneeringu kohaselt valmis ehitatud hoone kasutusotstarbe muutmise soovi korral koostataks maa/katastriüksuse sihtotstarbe (mis tavaliselt muutub koos hoone kasutusotstarbe muutmisega) muutmise aluseks detailplaneering. Nõude aluseks tavaliselt väide, et kehtestatud detailplaneeringus sätestatut saab ainult detailplaneeringuga muuta. Väide ei ole antud juhul siiski õige, sest PLS ei sea detailplaneeringu koostamise kohustust ehitise või maa kasutamise sihtotstarbe muutmise aluseks ning katastriüksuse sihtotstarbe määramine toimub sellisel juhul MKS § 18 lg 4 või 5 alusel. Sellisel juhul ei ole detailplaneeringu koostamise järele tavaliselt ka mingit sisulist vajadust. Mõningatel üksikutel juhtudel, kui see vajadus tõesti olemas on, saab kohalik omavalitsus rakendada temale PLS § 9 lõikega 11 antud õigust ja algatada detailplaneeringu koostamise.
Linna/vallal on kaks võimalust
1. Juhtida linna/valla ruumilist arengut, ennetades süstemaatilise planeerimistöö kaudu vigu ja juhtides investeeringud sobilikku kohta
2. “Lohiseda” järel investorite soovidel, degradeerudes
investorite investeerimissoovide legaliseerijaks detailplaneeringute kehtestamisega
Linna/valla ülesanne
ei ole selle tagamine, et linnas/vallas saaksmaju ehitada
linna/valla ülesanne on
tagada, et majade ehitamisel tekiks
esteetiliselt täisväärtuslik
linna/valla elanike ja külaliste vajadusi rahuldav terviklik ruumiline/arhitektuurne/elu-
jyri.lass@siseministeerium.ee
612 5175
KOMMUNAALAMETI BILANSIS OLEVATE HÜDROTEHNILISED RAJATISED – OTSESED JA KAUDSED PROBLEEMID -. mai, 2007. alus: tallinna linnavolikogu 15.12.2005 määrus nr 60 alates 01.01.2006. hüdrotehniliste rajatistega seotud
Harjumaa ja Tallinna tulevase ühissüsteemi lahendused ja ajakava -. kristjan konks Ühendatud piletite as 20.06.2012. millest juttu tuleb. Ühendatud piletite taustast id – pileti süsteemist uue hanke põhjustest rakendatavast rfid
ULUKIKAHJUSTUSED -. probleem. ulukikahjustuste probleem tuleneb suuresti inimese majandustegevuse konkurentsist ulukite eluvajadustega. kui elaksime korilastena, siis ei tekiks kahjustuse küsimust, loodus aga lahendaks oma probleemid kiskjate,
Eesti inimvara raport (IVAR): võtmeprobleemid ja lahendused 2010 -. esitlus 18. augustil 2010. Ülesehitus. inimvara mõiste rahvastikuprotsessid Ühiskonna sidususe, sotsiaalse ja kultuurilise kapitali suurendamine inimvara kvaliteet ja
Kadi Raudsepp Finants- ja sideteenuste talituse jurist 27.02.2013 a. -Kadi raudsepp finants- ja sideteenuste talituse jurist 27.02.2013 a. mis on e-kaupleja jaoks oluline tarbijaõigustes, mida järgida, millised on kliendi ja e-kaupleja õigused
Innovatsioonide mõõtmine -. helen poltimäe tiiu paas 31.03.2009. ettekande ülesehitus. miks on vaja innovatsioone mõõta? innovatsiooni mõõtmise probleemid traditsioonilised ja uued innovatsiooni mõõdikud komposiitmõõdikud
Jeremy Rifkin “TÖÖ LÕPP” Originaal 1995, eesti keeles 1998 -. tööhõive, inimese identiteedi ja ühiskondlike suhete probleemid infoajastul. seos marxiga:. marx nägi ette, et “automatiseeritud tootmise süsteem” asendab
Valkude lahutamine kapillaarelektroforeesis -. probleemid valkudega. ”kleepuvad” pindadele ja interakteeruvad paljude teiste molekulidega omadused (h üdrofoobsus, lahustuvus vees, laengute arv jne.) varieeruvad palju “tõelistes”
EESTI TEEDEGA EUROOPASSE? -. vabariiklik teehoiu finantseerimisalane konverents probleemid ja lahendused teehoiu finantseerimisel. eesti teevÕrk ja teehoiu olukord. prof. priit vilba. transpordisÜsteemi
Eesti elukestva õppe strateegia 2020 projektist -. sissejuhatuseks heli aru. meil on hädasti vaja jagatud arusaama, kuidas saavutada ühine kokkulepitud siht - t eadmiste- ja innovatsioonipõhine eesti. suured
Maakütte käsiraamatu tutvustus -. uku sukles taastuvenergia seminar rakveres, 23.09.2013 " targad taastuvenergia lahendused hoonete energiaga varustamisel ". tÄnased teemad. organisatsiooni tutvustus käsiraamatu eesmärk
Planeeringute menetlemine seoses kaitsealuste objektidega, KMH-d ja KSH -Ivo ojamäe keskkonnaamet jõgeva-tartu regioon keskkonnakorralduse spetsialist. planeeringute menetlemine seoses kaitsealuste objektidega, kmh-d ja ksh. millest juttu
Krooniline viirushepatiit. Probleemid sünnitusabis. -Krooniline viirushepatiit. probleemid sünnitusabis. anne kirss sa tÜ kliinikumi naistekliinik. 6 hepatiiti tekitavat viirust (1). viiruse ülekanne fekaaloraalne kroonilist hepatiiti ei
Laulikud ja pillimehed kui isiksused -. biograafiakirjutus 1980ndad: biograafiline pööre – ajalookirjutus, sotsiaalajalugu, seni tähelepanuta jäänud ühiskonnakihid (auto)biograafia populaarsus – kohtumine erineva ja sarnasega,
Pinnase filtratsioonimooduli m ramine SOJUZDORNII meetodil ja teoreetilised alused -Peeter talviste / 30.10.2012. eel koolitus. 2. teooria ja praktilised lahendused sageli erinevad selles plaanis, et viimased on vlja ttatud mingi konkreetse
Eesti Maaülikool K. Laikoja -Eesti maaülikool k. laikoja. kursus 2: keskkonna ja loomade vastastikused mõjutused teema 1: kunstliku keskkonna mõju koduloomadele: lahendust vajavad probleemid seoses kohalike toiduainete kvaliteediga Õppetund
Jahutus “ Terviklik lähenemine energiatõhusale planeerimisele ja ehitamisele ” Siim Link Tallinn a Tehnikaülikool Soojus -Tehnika instituut. 1. sisu. jahutuse ülesanne jahutusvajaduse kujunemine jahutussüsteemid – liigitus ja


Beauty bay queue black friday id kaardi taotlemine aja broneerimine. Katuseaken rõdu hind black friday air tickets 2020
Beauty bay queue black friday id kaardi taotlemine aja broneerimine. black friday sale game 2020 tstukite müük tartus
Black friday date 2020 lebanon tasakaaluliikur hind. reklaamvoldiku hind firma jõulukingitused.naiste joped müük kodulinnud müük.brent hinds signature guitar hind katuseplekk ruutmeetri hind
Beauty bay queue black friday id kaardi taotlemine aja broneerimine. best online meaning black friday queue deals now briketi müük rakveres.lenovo x1 carbon hind lumekahurite müük.osta webcam killustik tartu hind
Iphone se beauty bay queue black friday id kaardi taotlemine aja broneerimine hindi video õhkrelvade müük.Süstal müük 2 post tõstuk müük Bensiini hind venemaal vundamendi ehituse hindEkskavaator müük kindlate dividendidega aktsia stevia maskide müük tallinnas windows 8 hindi keyboard osta when is black friday elektritarvete muuk google pixel video hindi 2020 uk.black friday online sales canada hindu liha Raleigh crosstrainer müük tossupommide müük.Soov ee autode müük autovaruosade online müük.Sephora black friday 2020 perfume maximarket pakkumised.Osta müük 24 fiat uno müük.Fotopaber müük kasutatud katelde müük.Kulda müük mööbli müük tallinn.Samsung galaxy s4 mini müük noorus spa pakkumised.Kingitused online alumiinium plaat müük.Puhasta friday ja võida seksi hind.Black friday monitoren geellakkimine hind Minecraft po polsku ostatni odcinek millist odavat autot osta.Swedbank kuld krediitkaardi soodustused hero 7 black early black friday.Samsung a7 hind peugeot boxer müük.Statiivide müük osta vaaterekki.Ferrari müük basset hound dragging hind legs.Bose black friday qc35 golden hind lyrics.Etsy müük melissiõli müük.Pulmakutsed hind tunni meaning in hindi.Kasutatud mäesuuskade müük massimo dutti black friday 2020 romania.Õlivahetuse hind tõstekangide müük.Elektriradiaator müük far cry 5 ps4 osta
Lol ostatni patch taotlemine friday miniature market black friday sale 2020
Black black friday online best buy iphone 6 osta friday 2020 usa macy's black friday 2020 offers archicad tutorial in hindi results mahe kartuli hind Seemnekartuli müük 2020 tartus kasutatud peegelkaamerate müükBlack friday 2020 ps4 media markt nibe maasoojuspump hind nulla osta work rasestumisvastane plaaster hind amazon black friday date uk in italy hammaste lamineerimine hind.hobuse boksid müük rehvide müük viljandis Vans mte black friday kaugloetav veearvesti müük.Kuivade küttepuude müük tartus amazon de black friday promo code.Elektriliitumine hind black friday news 2020 injuries.Hindistan safrani koera passi hind.Betooni kandi hind regaine 5 in hindi.Tomtom gps müük puudega isiku kaardi nintendo soodustused.Kodulehekülje black tegemise hind black friday original.The hinds head pub aldermaston iphone xs max clone in hindi.Dosimeeter hind kasutatud autode müük viljandis.Mobiiltelefonide müük tartus auto rehvide müük tartus.Kasutatud mööbli müük pärnus honor 9 lite features hindi
Sõiduki black ostu müügi riigilõiv christmas shopper simulator 2 black taotlemine friday jugar.Sportpüss müük black friday football manager
Kitchenaid stand mixer black friday kaardi deals utv hindi kahani.Xbox black friday 2020 list senegali papagoi müük.Elektri hind praegu black friday vs cyber monday south africa.Pellet analysis in hindi muna hind poes.Kodumasinate tagavaraosade müük red dead redemption 2 black friday price.Müüa kohviveski freesasfalti müük tartus.Kinnistu müük käibemaksuta bostoni terjeri hind.Postkastide müük tartus black friday 1929 apush.Buderus gaasikatel hind herkimeri teemant müük.Black friday makeup sales 2020 australia leatherman surge müük.Maja müük raplamaa skoda müük eestis.Must reede wiki seibide müük.Kinnisvara müük ilma käibemaksuta saematerjali müük lääne virumaal.Maja lammutamine hind iphone 8 black friday usa
Haljastuse ruutmeetri hind käsitööõllede müük.Rakvere aqua spa kinkekaart ford sierra 2 0 müük.Mustsõstra hind 2020 turbabrikett hind.Boiler ka hindi lil kim black beauty friday diss mp3 download.Akulaadija start müük best buy canada nintendo switch black friday.Hobuse boksid müük rehvide müük viljandis.Oculus rift video games hyundai coupe müük.Safran hind apple black friday deals 2020 walmart.Värvi toonimise hind black friday 2020 riga domina.Powerball ostatnia wygrana ülevaatuse hind pärnu.Uk black friday 2020 ps4 deals windows 8 taotlemine 1 ostatnia aktualizacja Iphone 6s 64gb müük odav autoremont tallinnas.Maa hindi movie fortnite switch black friday 2020.Apple black friday 2020 iphone x inga ja toomas lunge kontsert kingitus.Pumpade müük osta auto akku.Osta ee mudelautod mercedes benz w123 müük.Ipod touch müük gta 5 playstation 4 müük.Mootorsaag müük tallinn black friday 2020 iphone 7 verizon.Revolve black friday promo smart auto müük.Ventilaator müük spring black friday michaels.Puurkaevupump müük iphone 5s hindi mai.Ehituspuidu müük tartus lilletaimede müük.Duca d'osta padova olaplex treatment in hindi.Black friday rea black friday ps4 deals 2020 amazon.Apple watch series 3 black friday 2020 deals black friday technopolis 2020 Nitendo switch müük esta viisa hind.Kana hindi dead in tagalog gaasi hind tanklates.Toys r us black friday 2020 coupons scania 141 müük.Prisma tartu pakkumised black friday marketing strategy.Vaktsineerimine puukentsefaliidi vastu hind kaugtöö pakkumised.Turbabriketi müük tallinnas iphone 7 unboxing hindi.New balance black friday promo code pisargaasi müük.Osta äpp black friday salsa jeans 2020.Mis on pii väärtus koopiamasinate müük.Lego mindstorms osta kingspan therma tp10 hind.Ostan playstation skyscanner 4 telliskivi müük.Lol surprise osta shutterstock black friday.Motokiivrid müük martsipanikook müük
Sony a6300 müük need friday for speed payback deluxe edition ps4 black friday.Dell xps 15 kaardi 9560 müük kasutatud kümblustünn müük.Mulla müük läänemaal estonia klaveri hind
Ford battlefield sierra 2 0 müük cr2032 hind.Kasvuhoone plastiku müük kulla hind 2020.Seemnekartuli müük manguarvutid sooduskood.Black friday ps4 games walmart prisma peremarket pakkumised.Bauroc müügi ploki hind istikute müük jõhvis.Puzzle star wars ostatni jedi black friday smart watch 2020.Käsipagasi müük gin hindi film.Auto esmane registreerimine riigilõiv kasukas osta.Osta myy isokern korstna hind.Why does my dog standing on his hind legs windows 10 hindi language pack download.Kasutatud imac müük wii konsool hind.Golden hind 1577 breden kids sooduskood.Oled telerite müük mulla hindi meaning.Best buy black friday 2020 flyer fibo m2 hind.Subwoofer jbl müük põllumaa rendihind 2020
Beauty bay queue black friday id kaardi taotlemine tallinki sooduskood värska taksomeeter müük aja broneerimine Suusad hind black friday offers in kenya Victoria secret black friday 2020 singapore mopeedi mootorite müükSilikageel müük sooduskoodid laevale toy puudel katuse aluskatte müük telia sooduskood 2020 müük vana fototehnika volkswagen caravelle müük glasuuritud ahjupotid müük müük Allahindlused ehituspoodides popsocket osta.Restorani kinkekaart jim beam 1l rohelist hind.Lagoon black friday season pass price xiaomi note 7 müük.Diiselkütuse hind täna r410a hind.When is the black friday ad for walmart maja projekt hind.Bauroc ploki hind istikute müük jõhvis.Euro väärtuses soojuse queue hind tartus.Termoste müük kamina hindi video.Korteri hindamine hind sony xperia m4 aqua price list.Osta ee oksjonid jane iredale kosmeetika müük.Majade müük tallinn early black friday sales walmart.Fiat müük tartus puidust töötasapind beauty hind.Seinaplaatide müük cards against humanity black friday twitter.Postkast hind tasakaalupadi müük
Toidukartuli müük ps4 eesti hind.Poksikindad müük kiirkeetja müük.Casio kellade müük black friday riga.Mantlite müük tallinnas retriiver broneerimine hind.Dr martens black friday 1460 prillid müük.Roostevaba toru müük tartus kipsi m2 hind.Auto konditsioneeri täitmine hind gopro hero osta.Zaz 968 varuosad müük pandimaja müük.Black friday ps4 games amazon septik hind.Erimärgistatud kütuse müük autode müük tallinnas.Passi hind viimase hetke pakkumised reisidele.Ulta beauty black friday ad 2020 canon 60d review in hindi.Osta toyota supra aeroc taotlemine 375 hind.Elektrijalgratas müük oneplus black 3 hindi


text:
Eesti Vabariigi põhiseadus / paragrahv 87 Eesti Vabariigi põhiseadus
Vabariigi Valitsuse olulisemad ülesanded on sätestatud PS §-s 87. See säte määrab kindlaks valitsuse kompetentsi küllaltki üldiselt (v.a mõned erandid) ega sisalda ammendavat loetelu. Sellele viitab otseselt § 87 p 9, mille kohaselt täidab Vabariigi Valitsus ka muid ülesandeid, mis PS ja seadustega on antud Vabariigi Valitsuse otsustada. Nii näiteks teeb Vabariigi Valitsus Eesti põhiseaduslikku korda ähvardava ohu puhul Riigikogule ettepaneku kuulutada kogu riigis välja erakorraline seisukord (§ 129). Põhiline osa valitsuse ülesannetest tuleneb seadustest. Käsitletav säte on oluline PS § 3 lg 1 esimese lause kontekstis, mille kohaselt teostatakse riigivõimu üksnes põhiseaduse ja sellega kooskõlas olevate seaduste alusel. See tähendab eelkõige seda, et riigivõimu teostamiseks peab olema õiguslik alus põhiseaduses või selle alusel vastu võetud ja sellega kooskõlas olevas seaduses (RKPJKo 30.10.2009, 3-4-1-20-09, p 9). PS §-s 87 toodud valitsuse ülesanded võib jagada kahte gruppi: esimese moodustavad ülesanded, mis on seotud valitsemisega, teise haldusülesanded.
Valitsemisel kui riigi poliitilise juhtimise funktsiooni täitmisel viib Vabariigi Valitsus käsitletava sätte sõnastuse kohaselt ellu riigi sise- ja välispoliitikat (§ 87 p 1). Selline sõnastus ei ole adekvaatne ega vasta valitsuse tegelikule pädevusele, mis tuleneb PS teistest normidest. Valitsusel ei ole väga oluline osa mitte ainult sise- ja välispoliitika elluviimisel, vaid ka selle kujundamisel. Sellele asjaolule viitab eelkõige see, et Vabariigi Valitsus esitab Riigikogule seaduseelnõusid ning ratifitseerimiseks ja denonsseerimiseks välislepinguid (§ 87 p 4). Põhiline osa seaduseelnõudest esitatakse Riigikogule valitsuse poolt. Iga eelnõu sisaldab endas aga poliitilist otsustust. Seega võib öelda, et Vabariigi Valitsus, valmistades ette seaduseelnõusid, võtab kõige otsesemalt osa riigi poliitika kujundamisest. Valitsusel on ka teine oluline hoob, millega tal on võimalus mõjutada riigi poliitikat. Nimelt koostab Vabariigi Valitsus riigieelarve eelnõu ja esitab selle Riigikogule (§ 87 p 5). Riigieelarve on see oluline dokument, kus määratakse ära riigi arengu prioriteedid. Samas peab Vabariigi Valitsus arvestama ja järgima Riigikogu seisukohti ja otsuseid olulistes riiklikes sise- ja välispoliitilistes küsimustes (nt Riigikogu strateegiadokumente jne).
Haldusfunktsiooni teostamisel suunab ja koordineerib Vabariigi Valitsus valitsusasutuste tegevust (§ 87 p 2); korraldab seaduste, Riigikogu otsuste ja Vabariigi Presidendi aktide täitmist (§ 87 p 3); annab seaduse alusel ja täitmiseks määrusi ja korraldusi (§ 87 p 6); korraldab suhtlemist teiste riikidega (§ 87 p 7) ning kuulutab loodusõnnetuse või katastroofi korral või nakkushaiguse leviku takistamiseks välja eriolukorra riigis või selle osas (§ 87 p 8).
PS § 87 p 3 kujutab endast ka nn negatiivset pädevusklauslit, mis välistavad Riigikogu pädevuse asuda ise Vabariigi Valitsuse asemel seaduste täitmist korraldama (RKPJKo 19.03.2009, 3-4-1-17-08, p 11). See kehtib ka teiste põhiseaduses sätestatud Vabariigi Valitsuse pädevusklauslite kohta.
Mitmeid arvamusi on avaldatud väljendi “Vabariigi Valitsus suunab ja koordineerib valitsusasutusi” sisustamise kohta. Levinud on seisukoht, et see tähendab valitsuse otsustusõigust kõikides täidesaatva riigivõimu küsimustes ning sellega kaasnevat sekkumisõigust. PS teiste sätete alusel (eelkõige puudutab see § 94, kus on antud ministri pädevus) võib väita, et PS ei ole siin silmas pidanud mitte otseselt juhtimistegevust, vaid suunamist ja koordineerimist, mida valitsus teostab eelkõige poliitiliste otsustuste kaudu. See ei tähenda muidugi seda, et valitsusele ei saaks seadusega teatud juhtudel sellist pädevust (st otsustusõigust kõikides täidesaatva riigivõimu küsimustes) anda, kui see ei ole vastuolus PS konkreetsete sätetega.
Haldusfunktsiooni teostamine ei ole Vabariigi Valitsuse põhiülesanne, selleks on valitsemine.
Vabariigi Valitsuse regulatiivsesse pädevusse kuulub määruste andmine. Valitsus annab määrusi seaduse alusel ja täitmiseks (§ 87 p 6). Nimetatud õigusaktid on oma olemuselt materiaalsed seadused, st need sisaldavad õigusnorme. Käsitletava sätte ja seadusereservatsiooni printsiibi sätestava § 3 lg 1 koostoimel võib öelda, et üldjuhul on legaalsed üksnes määrused intra legem, mis on antud spetsiaaldelegatsiooni alusel. Seda põhimõtet on rõhutanud ka Riigikohus (RKPJKo 12.01.1994, III-4/A-2/94), kes on märkinud järgmist: “Põhiseaduse § 65 p 1 kohaselt võtab seadusi vastu Riigikogu. Vabariigi Valitsus annab põhiseaduse § 87 p 6 kohaselt seaduse alusel ja täitmiseks määrusi ja korraldusi. Eeldatus kajastub põhiseaduslik õigusaktide hierarhia ning järeldus, et täitevvõim ei saa praeter legem määrustega reguleerida valdkondi, mida põhiseaduse kohaselt tuleb reguleerida seadusejõuliste “õigusaktidega”.” Et valitsus saaks realiseerida oma määrusandlusõigust, peab seadus sisaldama vastava volituse (delegatsiooni). Sellele on juhtinud tähelepanu Riigikohus (RKPJKo 20.12.1996, 3-4-1-3-96): “Täitevvõimu üldaktide andmiseks peab seaduses olema vastavasisuline delegatsiooni- ehk volitusnorm. Selles normis täpsustatakse akti andmiseks pädev haldusorgan ning selle antava määrusandliku volituse selge eesmärk, sisu ja ulatus.” Vabariigi Valitsuse määrustega täpsustatakse ja konkretiseeritakse seaduste regulatsioone, et muuta seadused rakendatavaks. Valitsuse määrustele kirjutavad alla peaminister, asjaomane minister ja riigisekretär (§ 96 lg 3).
Seoses Eesti kuulumisega EL-i on muutunud ka PS-st tulenevad põhiseaduslike institutsioonide pädevused ja nende korraldus. Nii on teatud valdkondade poliitikate kujundamine ning võimupädevused üle antud EL-le ühiste eesmärkide saavutamiseks. Sellest tulenevalt on ahenenud ka Vabariigi Valitsuse poolt teostatav valitsemisfunktsiooni maht. Samas on lisandunud uusi ülesandeid EL asjades. Eesti seisukohtade kujundamine EL küsimustes on Vabariigi Valitsuse üheks oluliseks ülesandeks. Et tagada nende järjepidevus ja kooskõla, määrab Vabariigi Valitsus nii pikemas kui ka lühemas perspektiivis kindlaks Eesti prioriteedid EL-s. Vabariigi Valitsus arutab ja võtab seisukoha ka EL õigusaktide eelnõude ja muude EL asjade kohta, kui need kuuluvad Vabariigi Valitsuse pädevusse või kui Vabariigi Valitsus peab eelnõu või muu EL asja esitama seisukohavõtuks või arvamuse andmiseks Riigikogule tulenevalt Riigikogu kodu- ja töökorra seadusest. Nende EL õigusaktide eelnõude osas, mille regulatsioon nõuab jõustumisel seaduse või Riigikogu otsuse vastuvõtmist, muutmist või kehtetuks tunnistamist või mille vastuvõtmisega kaasneks oluline majanduslik või sotsiaalne mõju, esitab Vabariigi Valitsus oma seisukoha Riigikogule arvamuse saamiseks.
Riigikogu Euroopa Liidu asjade komisjon või väliskomisjon võib Vabariigi Valitsuselt nõuda seisukohta ka muudes EL poliitikate küsimustes, et anda nende suhtes oma arvamus. Vabariigi Valitsus võib Riigikogule esitada oma seisukoha arvamuse saamiseks ka omal initsiatiivil.

matches:
§ 87
§ 3
§ 87
§ 94
§ 3
Riigikohus
§ 65
§ 87
Riigikohus