text:
Intellektuaalomand – Direktiiv 91/250/EMÜ – Arvutiprogrammide õiguskaitse – Mõiste „arvutiprogrammi kõik avaldumisvormid” – Programmi graafilise kasutajaliidese hõlmatus – Autoriõigus – Direktiiv 2001/29/EÜ – Autoriõigus ja sellega kaasnevad õigused infoühiskonnas – Graafilise kasutajaliidese ülekandmine teleringhäälingus – Teose edastamine üldsusele
Kohtuasjas C‑393/09,
mille ese on EÜ artikli 234 alusel Nejvyšší správní soudi (Tšehhi Vabariik) 16. septembri 2009. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 5. oktoobril 2009, menetluses
koosseisus: koja esimees K. Lenaerts, kohtunikud R. Silva de Lapuerta, G. Arestis (ettekandja), J. Malenovský ja T. von Danwitz,
arvestades kirjalikus menetluses ja 2. septembri 2010. aasta kohtuistungil esitatut,
– Bezpečnostní softwarová asociace – Svaz softwarové ochrany, esindaja: advokát I. Juřena,
– Euroopa Komisjon, esindajad: H. Krämer ja P. Ondrůšek,
olles 14. oktoobri 2010. aasta kohtuistungil ära kuulanud kohtujuristi ettepaneku,
1 Eelotsusetaotlus puudutab seda, kuidas tõlgendada nõukogu 14. mai 1991. aasta direktiivi 91/250/EMÜ arvutiprogrammide õiguskaitse kohta (EÜT L 122, lk 42; ELT eriväljaanne 17/01, lk 114) artikli 1 lõiget 2 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiivi 2001/29/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas (EÜT L 167, lk 10; ELT eriväljaanne 17/01, lk 230) artikli 3 lõiget 1.
2 Taotlus esitati Bezpečnostní softwarová asociace – Svaz softwarové ochrany (tarkvara kaitse ühing, edaspidi „BSA”) ja Ministerstvo kultury (kulutuuriministeerium) vahelise kohtuvaidluse raames, mille ese on viimase keeldumine anda BSA‑le luba arvutiprogrammide varaliste autoriõiguste kollektiivseks haldamiseks.
3 Intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu – mis sisaldub 15. aprillil 1994 Marrakechis alla kirjutatud ja nõukogu 22. detsembri 1994. aasta otsusega 94/800/EÜ (mis käsitleb Euroopa Ühenduse nimel sõlmitavaid tema pädevusse kuuluvaid küsimusi puudutavaid kokkuleppeid, mis saavutati mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus (1986–1994) (EÜT L 336, lk 1; ELT eriväljaanne 11/21, lk 80)) heaks kiidetud Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingu lisas 1 C (edaspidi „TRIPS-leping”) – artikli 10 lõige 1 sätestab:
„Arvutiprogramme, kas lähtetekstina või objektkoodi näol, kaitstakse nagu kirjandusteoseid vastavalt Berni konventsioonile ([Pariisi 24. juuli 1971. aasta leping], 28. septembril 1979. aastal muudetud redaktsioonis) (edaspidi „Berni konventsioon”).”
Direktiiv 91/250
4 Direktiivi 91/250 põhjendused 7, 10 ja 11 on sõnastatud järgmiselt:
„käesoleva direktiivi kohaldamisel hõlmab termin „arvutiprogramm” kõiki programme olenemata nende vormist, sealhulgas tarkvaras sisalduvaid programme; nimetatud termin hõlmab ka arvutiprogrammi väljatöötamisele eelnevat projekteerimist tingimusel, et ettevalmistav töö on oma olemuselt selline, et selle tulemuseks võib hilisemas etapis olla arvutiprogramm;
programmi osi, mis võimaldavad sellist vastastikust sidumist ja suhtlust tarkvara ja riistvara elementide vahel, nimetatakse tavaliselt liidesteks”.
5 Direktiivi 91/250 artikkel 1 sätestab:
„1. Vastavalt käesoleva direktiivi sätetele kaitsevad liikmesriigid arvutiprogramme autoriõigusega kui kirjandusteoseid Berni kirjandus- ja kunstiteoste kaitse konventsiooni tähenduses. Käesoleva direktiivi kohaldamisel hõlmab termin „arvutiprogrammid” nende väljatöötamisele eelnevaid materjale.
3. Arvutiprogramm on kaitstud, kui see on algupärane selles mõttes, et tegemist on autori enda intellektuaalse loominguga. Kaitse kohaldamise otsuse tegemisel ei kohaldata muid kriteeriume.”
6 Direktiivi 2001/29 põhjendused 9 ja 10 selgitavad:
„Autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste ühtlustamise aluseks peab olema kõrgetasemeline kaitse, sest nimetatud õigused on olulised intellektuaalse loomingu seisukohalt. Nende kaitse aitab tagada loovuse säilimise ja arengu autorite, esitajate, tootjate, tarbijate, kultuuri, tööstuse ja laiema üldsuse huvides. Intellektuaalomand on seetõttu tunnistatud omandi lahutamatuks osaks.
Jätkamaks oma loome- ja kunstilist tegevust, peavad autorid ja esitajad saama oma töö kasutamise eest nõuetekohast tasu, samasugust tasu peavad saama tootjad, et neil oleks võimalik nimetatud tegevust rahastada. Fonogrammide, filmide, multimeediatoodete ning tellitavate teenuste laadsete teenuste pakkumiseks on tarvis märkimisväärseid investeeringuid. Intellektuaalomandi õiguste piisav õiguskaitse on vajalik, et tagada nimetatud tasu kättesaamine ning võimaldada kindlustada nendele investeeringutele rahuldav kasum.”
7 Direktiivi 2001/29 põhjendused 20 ja 23 täpsustavad:
„Käesoleva direktiivi aluseks on kõnealuses valdkonnas juba kehtivate direktiivide, eelkõige [direktiiviga 91/250] ettenähtud põhimõtted ja eeskirjad ning see arendab neid põhimõtteid ja eeskirju edasi, seostades need infoühiskonnaga. Käesoleva direktiivi sätete kohaldamine ei mõjuta eespool loetletud [direktiivi] kohaldamist, kui käesolevas direktiivis ei ole ette nähtud teisiti.
Käesolev direktiiv peaks täiendavalt ühtlustama autoriõigusi teoste üldsusele edastamiseks. Seda õigust tuleb käsitada laiemas mõttes, et hõlmata edastamist ka üldsusele, kes ei viibi paigas, kus teost esitatakse. Nimetatud õigus peaks hõlmama teose igasugust edastamist või vahendamist üldsusele kaabli või kaablita vahendite, kaasa arvatud ringhäälingu kaudu. See õigus ei peaks hõlmama muid tegevusi.”
8 Direktiivi 2001/29 artikkel 1 näeb ette:
„1. Käesolev direktiiv käsitleb autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste õiguskaitset siseturu piires, rõhutades eelkõige infoühiskonna aspekti.
2. Välja arvatud artiklis 11 osutatud juhud, ei muuda ega mõjuta käesolev direktiiv mingil viisil ühenduse olemasolevaid sätteid järgmiste valdkondade kohta:
a) arvutiprogrammide õiguskaitse;
9 Direktiivi 2001/29 artikli 2 punkt a sätestab:
10 Direktiivi 2001/29 artikli 3 lõige 1 sätestab:
11 Direktiiv 91/250 võeti Tšehhi õiguskorda üle 7. aprilli 2000. aasta seadusega nr 121/2000, mis käsitleb autoriõigust ja sellega kaasnevaid õigusi ning mitme eri seaduse muutmist (zákon č. 121/2000 o právu autorském, o právech souvisejících s právem autorským a o změně některých zákonů) (edaspidi „autoriõiguse seadus”).
12 Seaduse § 2 lõike 1 kohaselt on autoriõiguse objektiks kõik kirjandusteosed ja muud autori loodud kunstiteosed, mida antakse alaliselt või ajutiselt edasi ükskõik missuguses objektiivselt tajutavas vormis, sealhulgas elektroonilises vormis, sõltumata nende ulatusest, eesmärgist või tähtsusest.
13 Seaduse § 2 lõikes 2 on märgitud, et ka arvutiprogrammi peetakse teoseks, kui see on algupärane selles mõttes, et tegemist on autori enda intellektuaalse loominguga.
14 Nimetatud seaduse § 65 sätestab:
„1. Arvutiprogrammi, sealhulgas selle väljatöötamist ettevalmistavaid materjale, kaitstakse sõltumata avaldumisvormist nagu kirjandusteost.
2. Käesoleva seaduse alusel ei kaitsta ideid ja põhimõtteid, millel arvutiprogrammi mis tahes element põhineb, sealhulgas ideid ja põhimõtteid, millel rajaneb selle ühendus teise programmiga.”
15 BSA taotles tarkvara kaitse ühinguna 9. aprillil 2001 Ministerstvo kultury’lt (kultuuriministeerium) autoriõiguse seaduse § 98 alusel luba arvutiprogrammide varaliste autoriõiguste kollektiivseks haldamiseks. BSA täpsustas nende õiguste ulatust 12. juuni 2001. aasta kirjas.
16 Taotlus jäeti rahuldamata, samuti jäeti rahuldamata selle keeldumisotsuse peale esitatud vaie. BSA esitas seejärel nende otsuste peale kaebuse Vrchní soud v Praze’le.
17 Pärast seda, kui Nejvyšší správní soud, kellele kohtuasi edasi saadeti, asjaomased keeldumise otsused tühistas, võttis Ministerstvo kultury 14. aprillil 2004 vastu uue otsuse, millega ta jättis BSA taotluse uuesti rahuldamata. Viimane esitas seejärel vaide Ministerstvo kulturyle, kes tühistas nimetatud keeldumisotsuse.
18 Ministerstvo kultury võttis 27. jaanuaril 2005 vastu uue otsuse, millega ta jättis taas BSA taotluse rahuldamata, põhjendades seda esiteks sellega, et autoriõiguse seadus kaitseb üksnes arvutiprogrammi objektkoodi ja lähtekoodi, kuid ei kaitse mingil moel arvuti ekraanile kuvatavat programmi, graafilist kasutajaliidest kaitstakse üksnes ebaausa konkurentsi eest. Teiseks väitis ta, et arvutiprogrammide kollektiivne haldamine on kindlasti teoreetiliselt võimalik, kuid kohustuslik kollektiivne haldamine ei tule siiski kõne alla ja vabatahtlik kollektiivne haldamine ei ole mõttekas.
19 BSA esitas selle otsuse peale vaide, mille Ministerstvo kultury jättis 6. juuni 2005. aasta otsusega rahuldamata. Seepeale vaidlustas ühing nimetatud otsuse Městský soud v Praze’s. Oma kaebuses väitis BSA, et autoriõiguse seaduse § 2 lõikes 2 sisalduv arvutiprogrammi mõiste hõlmab ka graafilist kasutajaliidest. BSA arvates on arvutiprogramm nähtav nii objektkoodi, lähtekoodi kui ka suhtluse (andmesideliides) tasandil.
20 Městský soud v Praze jättis BSA kaebuse rahuldamata ja viimane pöördus kassatsioonkaebusega Nejvyšší správní soud’i poole. BSA leiab, et arvutiprogrammi kasutatakse, kui see kuvatakse kasutaja ekraanile, ja sellist kasutamist tuleb järelikult kaitsta autoriõigusega.
21 Neil asjaoludel otsustas Nejvyšší správní soud menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused direktiivide 91/250 ja 2001/29 sätete tõlgendamise kohta:
„1. Kas direktiivi [91/250] artikli 1 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et arvutiprogrammi kui selle direktiivi tähenduses teose autoriõiguse kaitse teostamisel hõlmab väljend „arvutiprogrammi kõik avaldumisvormid” ka arvutiprogrammi graafilist kasutajaliidest või selle osa?
2. Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas teleringhäälingus ülekandmine, mille kaudu võimaldatakse üldsusel meeltega tajuda arvutiprogrammi graafilist kasutajaliidest või selle osa, omamata muidugi võimalust selle programmi tööd aktiivselt juhtida, kujutab endast autoriõigusega kaitstud teose või selle osa üldsusele edastamist direktiivi [2001/29] artikli 3 lõike 1 tähenduses?”
22 Eelotsusetaotlusest nähtub, et põhikohtuasja asjaolud leidsid aset enne Tšehhi Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga. Nimelt kannab Ministerstvo kultury esimene otsus 20. juuli 2001. aasta kuupäeva.
23 Pärast seda, kui BSA oli esitanud mitu vaiet, tegi Ministerstvo kultury 27. jaanuaril 2005 uue otsuse, millega jättis BSA taotluse taas kord rahuldamata. Kui BSA oli uue otsuse Ministerstvo kulturys edutult vaidlustanud, pöördus ta otsuse tühistamiseks eelotsusetaotluse esitanud kohtu poole.
24 Esiteks tuleb märkida, et esiteks on põhikohtuasjas vaidlustatud otsus Tšehhi Vabariigi liiduga ühinemise kuupäevast hilisem, sellega reguleeritakse tulevikus tekkivat, mitte minevikus esinenud olukorda, ja teiseks on siseriiklik kohus pöördunud Euroopa Kohtu poole põhikohtuasjas kohaldatava ühenduse õiguse küsimuses (vt 14. juuni 2007. aasta otsus kohtuasjas C‑64/06: Telefónica O2 Czech Republic, EKL 2007, lk I‑4887, punkt 21).
25 Kuna eelotsuse küsimused käsitlevad liidu õiguse tõlgendamist, langetab Euroopa Kohus otsuse ilma, et tal oleks põhimõtteliselt vaja uurida asjaolusid, mille alusel on siseriiklik kohus otsustanud esitada talle eelotsuse küsimused ja mille suhtes see kohus kavatseb kohaldada liidu õiguse sätet, mille tõlgendamist ta on taotlenud (vt 5. detsembri 1996. aasta otsus kohtuasjas C‑85/95: Reisdorf, EKL 1996, lk I‑6257, punkt 15, ja eespool viidatud kohtuotsus Telefónica O2 Czech Republic, punkt 22).
26 Asi oleks teisiti vaid juhtudel, kui Euroopa Kohtule tõlgendamiseks esitatud liidu õigusnormi ei oleks võimalik kohaldada ei põhikohtuasja asjaoludele, mis on varasemad kui uue liikmesriigi liiduga ühinemine, ja ka juhul, kui on ilmne, et asjaomast õigusnormi ei ole võimalik kohaldada (vt eespool viidatud kohtuotsus Telefónica O2 Czech Republic, punkt 23).
27 Käesoleval juhul ei ole see aga nii. Järelikult on Euroopa Kohus pädev tõlgendama eespool nimetatud direktiivide sätteid ja siseriikliku kohtu esitatud eelotsuse küsimustele tuleb vastata.
28 Oma esimeses küsimuses soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas arvutiprogrammi graafiline kasutajaliides on selle programmi avaldumisvorm direktiivi 91/250 artikli 1 lõike 2 tähenduses ja kas seda kaitstakse seetõttu nimetatud direktiivist tuleneva arvutiprogrammide autoriõigusega.
29 Direktiiv 91/250 ei määratle mõistet „arvutiprogrammi kõik avaldumisvormid”.
30 Neil tingimustel tuleb nimetatud mõistet määratleda arvestades direktiivi 91/250 artikli 1 lõike 2, milles see mõiste esineb, sõnastust ja konteksti ning selle direktiivi ja rahvusvahelise õigusega taotletavaid eesmärke nende kogumis (vt analoogia alusel 16. juuli 2009. aasta otsus kohtuasjas C‑5/08: Infopaq International, EKL 2009, lk I‑6569, punkt 32).
31 Vastavalt direktiivi 91/250 artikli 1 lõikele 1 kaitstakse arvutiprogramme autoriõigusega kui kirjandusteoseid Berni konventsiooni tähenduses. Nimetatud artikli lõige 2 laiendab kaitset arvutiprogrammi kõikidele avaldumisvormidele.
32 Direktiivi 91/250 põhjenduse 7 esimene lause selgitab, et direktiivi kohaldamisel hõlmab mõiste „arvutiprogramm” kõiki programme olenemata nende vormist, sealhulgas tarkvaras sisalduvaid programme.
33 Sellega seoses tuleb viidata TRIPS-lepingu artikli 10 lõikele 1, mis näeb ette, et arvutiprogramme, kas lähtetekstina või objektkoodi näol, kaitstakse nagu kirjandusteoseid vastavalt Berni konventsioonile.
34 Sellest tuleneb, et arvutiprogrammi lähtetekst ja objektkood on selle avaldumisvormid, mis väärivad järelikult arvutiprogrammide autoriõiguse kaitset direktiivi 91/250 artikli 1 lõike 2 alusel.
35 Asjaomase direktiiviga tagatud kaitse ese on seega arvutiprogramm kõigis selle avaldumisvormides, mis võimaldavad seda reprodutseerida erinevates programmeerimiskeeltes, nagu lähtekood ja objektkood.
36 Lisaks tuleb tähelepanu juhtida direktiivi 91/250 põhjenduse 7 teisele lausele, mille kohaselt hõlmab mõiste „arvutiprogramm” ka programmi väljatöötamisele eelnevat projekteerimist tingimusel, et ettevalmistav töö on oma olemuselt selline, et selle tulemuseks võib hilisemas etapis olla arvutiprogramm.
37 Seega hõlmab direktiiviga 91/250 ette nähtud kaitse ese kõiki arvutiprogrammi avaldumisvorme ning ka programmi projekteerimist, kui selle tulemusena asjaomane programm hiljem vastavalt kas reprodutseeritakse või töötatakse välja.
38 Nagu kohtujurist ettepaneku punktis 61 selgitas, tuleb igasuguseid arvutiprogrammi avaldumisvorme kaitsta siis, kui reprodutseerimine toob kaasa arvutiprogrammi enda reprodutseerimise, võimaldades nii arvutil oma funktsioone täita.
39 Vastavalt direktiivi 91/250 põhjendustele 10 ja 11 on liidesed arvutiprogrammi osad, mis võimaldavad vastastikust sidumist ja suhtlust tarkvara ja riistvara elementide ning kasutajate vahel, tagamaks selle funktsioneerimine selliselt, nagu see on kavandatud.
40 Eelkõige on graafiline kasutajaliides tegevusliides, mis teeb võimalikuks programmi ja kasutaja suhtlemise.
41 Selliselt ei võimalda graafiline kasutajaliides arvutiprogrammi reprodutseerida, vaid tegemist on lihtsalt selle programmi elemendiga, mille abil saavad kasutajad programmi võimalusi kasutada.
42 Eeltoodust järeldub, et asjaomane liides ei kujuta endast arvutiprogrammi avaldumisvormi direktiivi 91/250 artikli 1 lõike 2 tähenduses ning järelikult ei saa seda kaitsta kõnealuse direktiivi alusel eraldi arvutiprogrammide suhtes ette nähtud autoriõigusega.
43 Ehkki eelotsusetaotluse esitanud kohus on piirdunud oma küsimuses direktiivi 91/250 artikli 1 lõike 2 tõlgendamisega, ei takista see Euroopa Kohtul esitamast siseriiklikule kohtule kõiki liidu õiguse tõlgendamise elemente, mida saab siseriikliku kohtu menetluses oleva kohtuasja lahendamisel kasutada, olenemata sellest, kas siseriiklik kohus viitas neile oma küsimustes või mitte (vt selle kohta 26. aprilli 2007. aasta otsus kohtuasjas C‑392/05: Alevizos, EKL 2007, lk I‑3505, punkt 64 ja seal viidatud kohtupraktika).
44 Siinkohal tuleb kontrollida, kas arvutiprogrammi graafilist kasutajaliidest saab kaitsta autoriõiguse üldnormidega direktiivi 2001/29 alusel.
45 Euroopa Kohus on sedastanud, et autoriõigust direktiivi 2001/29 tähenduses kohaldatakse vaid niisuguse objekti suhtes, mis on algupärane ehk autori enda intellektuaalne looming (vt selles osas direktiivi 2001/29 artikli 2 punkti a kohta eespool viidatud kohtuotsus Infopaq International, punktid 33–37).
46 Järelikult võib graafilist kasutajaliidest kaitsta autoriõigusega kui teost, kui see on autori enda intellektuaalne looming.
47 Siseriiklik kohus peab uurima, kas sellega on tema menetluses olevas kohtuasjas tegemist.
48 Selleks et teha kindlaks, kas täidetud on algupära kriteerium, peab siseriiklik kohus hindamisel arvesse võtma eelkõige kõigi graafilise kasutajaliidese osade kättesaadavust või eriomadusi. Nimetatud kriteeriumi ei ole võimalik täita graafilise kasutajaliidese osadega, mis tulenevad üksnes nende osade tehnilisest funktsioonist.
49 Nagu kohtujurist ettepaneku punktides 75 ja 76 märkis, ei ole juhul, kui nimetatud osade avaldumist dikteerib tehniline funktsioon, algupära kriteerium täidetud, sest idee elluviimise erinevaid viise on nii vähe, et idee ja avaldumisvorm lähevad segi.
50 Sellises olukorras ei võimalda graafilise kasutajaliidese osad väljendada autoril oma loomevõimet algupäraselt ega aita tal jõuda tulemuseni, mis kujutab endast autori intellektuaalset loomingut.
51 Eelnevaid kaalutlusi arvestades tuleb esimesele esitatud küsimusele vastata, et graafiline kasutajaliides ei kujuta endast arvutiprogrammi avaldumisvormi direktiivi 91/250 artikli 1 lõike 2 tähenduses ning sellele ei laiene nimetatud direktiiviga arvutiprogrammidele ette nähtud autoriõiguse kaitse. Siiski võib asjaomase liidese suhtes laieneda autoriõiguse kaitse direktiivi 2001/29 alusel kui teosele, kui see liides kujutab endast autori enda intellektuaalset loomingut.
52 Oma teises küsimuses soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas graafilise kasutajaliidese ülekandmine teleringhäälingus on autoriõigusega kaitstud teose edastamine üldsusele direktiivi 2001/29 artikli 3 lõike 1 tähenduses.
53 Vastavalt sellele artiklile näevad liikmesriigid ette, et autoritel on ainuõigus lubada või keelata oma teoste edastamist üldsusele kaabel- või kaablita sidevahendite kaudu, sh nende teoste sellisel viisil kättesaadavaks tegemist, et isik pääseb neile ligi enda valitud kohas ja enda valitud ajal.
54 Direktiivi 2001/29 põhjendusest23 tuleneb, et mõistet „üldsusele edastamine” tuleb mõista laias tähenduses. Selline tõlgendus osutub kahtlemata vajalikuks ka selleks, et saavutada direktiivi põhieesmärk, milleks asjaomase direktiivi põhjenduste 9 ja 10 kohaselt on muu hulgas autoriõiguste kõrgetasemeline kaitse, mis võimaldab autoritel saada oma töö kasutamise, eelkõige üldsusele edastamise eest nõuetekohast tasu (vt 7. detsembri 2006. aasta otsus kohtuasjas C‑306/05: SGAE, lk I‑11519, punkt 36).
55 Eeltoodust järeldub põhimõtteliselt, et teose ülekandmine teleringhäälingus on edastamine üldsusele, mida selle autoril on ainuõigus lubada või keelata.
56 Lisaks tuleneb käesoleva otsuse punktist 46, et graafiline kasutajaliides võib kujutada endast autori enda intellektuaalset loomingut.
57 Kui saate teleringhäälingus ülekandmise raames kuvatakse graafiline kasutajaliides, saavad televaatajad sellest graafilisest kasutajaliidesest siiski osa üksnes passiivselt, omapoolse sekkumise võimaluseta. Neil ei ole võimalik kasutada selle liidese funktsiooni, mis seisneb arvutiprogrammi ja kasutaja interaktsiooni võimaldamises. Kuna teleringhäälingus ülekandmise puhul ei ole graafiline kasutajaliides üldsuse kättesaadav selliselt, et üldsuse hulka kuuluvad isikud võivad pääseda asjaomast liidest iseloomustavatele olulistele elementidele ligi, st olla interaktsioonis kasutajaga, ei ole tegemist graafilise kasutajaliidese üldsusele edastamisega direktiivi 2001/29 artikli 3 lõike 1 tähenduses.
58 Järelikult tuleb teisele esitatud küsimusele vastata, et graafilise kasutajaliidese ülekandmine teleringhäälingus ei kujuta endast autoriõigusega kaitstud teose üldsusele edastamist direktiivi 2001/29 artikli 3 lõike 1 tähenduses.
59 Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule märkuste esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.
1. Graafiline kasutajaliides ei kujuta endast arvutiprogrammi avaldumisvormi nõukogu 14. mai 1991. aasta direktiivi 91/250/EMÜ arvutiprogrammide õiguskaitse kohta artikli 1 lõike 2 tähenduses ning sellele ei laiene selle direktiiviga arvutiprogrammidele ette nähtud autoriõiguse kaitse. Siiski võib sellise liidese suhtes laieneda autoriõiguse kaitse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiivi 2001/29/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas alusel kui teosele, kui see liides kujutab endast selle autori enda intellektuaalset loomingut.
2. Graafilise kasutajaliidese ülekandmine teleringhäälingus ei kujuta endast autoriõigusega kaitstud teose edastamist üldsusele direktiivi 2001/29 artikli 3 lõike 1 tähenduses.

matches:
§ 2
§ 2
§ 65
§ 98
§ 2
kohus
Kohus
kohus
kohus
Kohus
kohus
kohus
kohus
Kohus
kohus
kohus
kohus


Leidissoo looduskaitseala kaitse alla võtmine ja Leidissoo looduskaitseala kaitse-eeskiri – Riigi Teataja
Leidissoo looduskaitseala kaitse alla võtmine ja Leidissoo looduskaitseala kaitse-eeskiri
RT I 2002, 93, 535
Vastu võetud 05.11.2002 nr 335
Määrus kehtestatakse «Kaitstavate loodusobjektide seaduse» (RT I 1994, 46, 773; 2002, 6, 21; 53, 336; 61, 375; 63, 387) § 5 lõigete 2 ja 4 alusel.
(1) Leidissoo looduskaitseala (edaspidi kaitseala) võetakse kaitse alla Sendri soo ja Leidissoo raba maastikukompleksi ning seal levivate liigivaeste ja ka liigirikaste lagemadalsoode kooslustes esinevate kaitsealuste liikide elupaikade kaitseks.
(2) Kaitseala maa- ja veeala jaguneb vastavalt kaitsekorra eripärale ja majandustegevuse piiramise astmele neljaks sihtkaitsevööndiks ja neljaks piiranguvööndiks.
(3) Kaitseala ja selle vööndite piirid kantakse maakatastrisse.
Kaitseala välispiir kulgeb Noarootsi vallas Vihterpalu metskonna kvartali 70 kagunurgast mööda selle kvartali lõuna- ja edelaserva kuni läänenurgani; sealt mööda talu 51 maa (maaüksus 52001:001:3382) läänepiiri kuni selle põhjatipuni ning edasi mööda mõttelist sirgjoont läbi talude 48 (maaüksus 52001:001:0513) ja A-47 (maaüksus 52001:001:4220) maa kuni talu A-49 (maaüksus 52001:001:0973, mis ei jää kaitsealale) maa idatipuni; jätkub põhja suunas mööda mõttelist sirgjoonelist pikendust läbi talu 78 maa (maaüksus 52001:001:4220) kuni talu 79 (maaüksus 52001:001:0854) maa edelapiirini; seejärel mööda nimetatud talu maa edela- ja loodepiiri ning mööda talude 54 (maaüksus 52001:001:0007), 52, 89, 19 ja 17 maa põhjapiiri kuni Vihterpalu metskonna kvartali 48 eraldise 23 edelatipuni; siit mööda selle eraldise lääne- ja põhjapiiri ning kvartali 49 läänepiiri kuni Saunamäe–Nõmmemaa teeni, piki teed ida suunas kuni Vallipää läänepoolse teeharuni ja mööda pinnasteed kuni kvartali 54 edelatipuni; edasi piki Taebla maakoha maa põhjapiiri, kvartali 60 põhjapiiri ja Nõva jõe vasakkallast, jätkudes Nõva valla maa-alal mööda selle lõunapoolsemaid kraaviharusid kuni Vihterpalu metskonna kvartali 225 eraldise 56 loodetipuni; sealt mööda mõttelist sirgjoont kagu suunas kuni Nõva ja Oru valla piiri käändepunktini Kople (60) talu maa servas ning kattudes seejärel vallapiiriga läbi Kople (60) talu maa ja Tuhanõmme (60d) talu maa idanurgani, jätkub mööda nimetatud talu kagupiiri kuni Piirsalu metskonna kvartali 55 kirde- ja idapiirini; kulgeb edasi, järgides Oru vallas kvartalite 56 ja 61 idapiiri, kvartalit 62 läbivat kirde-edelasuunalist kustutatud sihti, kvartali 64 ida- ja lõunapiiri, kvartali 68 ida- ja lõunapiiri, talude 9 ja 16 lahusmaatüki idapiiri, põhjapoolseimat ida-läänesuunalist kuivenduskraavi kuni Salajõe lähtekraavini ning jätkudes mööda selle parempoolset kallast edela suunas kuni ristumiseni pinnasteega; sealt mööda pinnasteed loode suunas kuni ristumiseni Piirsalu metskonna kvartali 67 läänepiiriga ja edasi mööda kvartali 67 läänepiiri, seejärel talude 11, 16, 17, 18 lõunapiirini, edasi talude 18 ja 18a loodepiiri, talu A-23 edela- ja läänepiiri, talude 5, 7, A-10, A-19, A-33, A-18, A-32 ja A-17 lahusmaatükkide läänepiiri; Noarootsi vallas mööda talude A-35, Res.J.Sandi ja A-53 lahusmaatükkide läänepiiri, talude A-4, A-1, A-2 (maaüksus 55201:001:1260) lahusmaatükkide edelapiiri, talu 42 lahusmaatüki edela- ja loodepiiri, talu 8 lahusmaatüki lõuna- ja loodepiiri, talude 6, 5, 3 ja 11 lahusmaatüki lõunapiiri ja talu 10 lahusmaatüki lõuna- ja läänepiiri, ühtides Vihterpalu metskonna kvartali 107 lõuna- ja läänepiiriga, kvartalite 106, 104 ja 103 lõunapiiriga, kvartali 101 lõuna- ja läänepiiriga, kvartalite 85 ja 84 edelapiiriga, Mätliku (A-27) talu maa edelapiiriga, talu A-26 lahusmaatüki edelapiiriga; edasi mööda talu Kristjani 67 lõunapiiriga, jätkub Kristjani 67 (maaüksus 52001:002:1510, mis ei jää kaitsealale) põhjapiiriga, seejärel talude A-22 ja A-21 lõunapiiriga, jätkub mööda Vihterpalu metskonna kvartali 70 lõunapiiri kuni selle kvartali kagunurgani.
(2) Kaitseala välispiiri ja vööndite piiride kirjeldused on koostatud riigiettevõtte Eesti Maauuringud 1992. aasta maakasutuskaardi (mõõtkava 1:10 000), Eesti Metsakorralduskeskuse Vihterpalu ja Piirsalu metskonna 1998. aasta puistuplaanide (mõõtkava 1:20 000) ning talumaade osas Katastri Ameti 1936.–1939. aasta skeemkaartide (mõõtkava 1:10 000) ja maakatastri 2000. aasta oktoobri andmete alusel.
«Kaitstavate loodusobjektide seaduse» § 6 lõike 3 alusel on kaitseala valitseja Keskkonnaministeeriumi Läänemaa keskkonnateenistus.
(1) Inimestel on lubatud viibida, korjata marju ja seeni kogu kaitseala maa-alal. Liikumine eramaal toimub vastavalt «Asjaõigusseadusele» (RT I 1993, 39, 590; 1999, 44, 509; 2001, 34, 185; 93, 565; 2002, 47, 297; 53, 336) ja «Kaitstavate loodusobjektide seadusele».
(2) Telkimine ja lõkke tegemine kaitsealal on lubatud ainult kaitseala valitseja poolt selleks ettevalmistatud ja tähistatud kohtades, välja arvatud õuemaal. Telkimine ja lõkke tegemine õuemaal on lubatud omaniku loal.
(4) Kaitsealal on lubatud jahipidamine 1. septembrist 31. jaanuarini, välja arvatud linnujaht.
1) puhtpuistute kujundamine, energiapuistute rajamine ja kalapüük;
2) jalgrattaga sõitmine väljaspool teid ja radu ning mootorsõidukiga ja maastikusõidukiga sõitmine ja nende parkimine väljaspool selleks määratud ning tähistatud teid ja parklaid, välja arvatud järelevalve-, teadus- ja päästetöödel ning käesoleva määrusega lubatud metsa- ja põllumajandustöödel.
3) metsamajanduskava väljastamine;
Kaitseala piiranguvööndites paiknevate kaitstavate looduse üksikobjektide kaitset korraldatakse «Kaitstavate loodusobjektide seaduse» § 5 lõike 5 kohase kaitse-eeskirja alusel.
(1) Kaitseala valitseja nõusoleku saamiseks käeoleva määrusega sätestatud juhtudel peab vastava loa või projekti või kava kooskõlastuse taotleja esitama kaitseala valitsejale kirjaliku taotluse.
(3) Keskkonnamõju hindamise vajaduse korral on kaitseala valitsejal õigus taotlusele vastamist edasi lükata kuni keskkonnamõju heakskiidetud aruande saamiseni, teavitades sellest nii nõusoleku taotlejat kui loa andjat.
(4) Kaitseala valitseja vaatab metsaraie taotluse läbi ja tulenevalt koosluse liikide ja vanuse mitmekesisuse säilitamise eesmärgist annab oma kirjaliku nõusoleku ja vajadusel seab omapoolsed tingimused või esitab motiveeritud keeldumise kümne päeva jooksul pärast taotluse saamist.
§ 9. Vööndi kirjeldus
1) Tammetõru sihtkaitsevöönd, kuhu kuuluvad Lääne maakonnas Noarootsi vallas Vihterpalu metskonnas kvartalid 58, 59, 61, 62, 77, Taebla maakoht (A-847), Passlepa mõisa lahusmaatükid 39 ja 40a ning Nõva mõisa lahusmaatükid A-9, 62, 62a, 63, 63a, 64a, 65, 65a, 66;
2) Suurraba sihtkaitsevöönd, kuhu kuuluvad Noarootsi vallas Vihterpalu metskonna kvartalid 60, 78, 79, 80, 81, 82, 83, 84, 85, 101, 102, 103, 104, 106, 107, 223 ja 224, Nõva mõisa lahusmaatükid A-8, A-4, 32 (Liivaaugu saun), 62, 62a, 64a, 64, 63a, 63, 40a, 41, A-33, A-9, Nõva mõisa lahusmaatükkide 23, 38, (maaüksus 53101:002:0113), 40a (Kondimaa), 40b (Kondimaa-Kooli), 41 (Vaariku-Uuetoa) kaitsealale jäävad osad ning Auaste mõisa lahusmaatükid 1, 2, 4, 4a, 5, 6, 7, 7a, 8, 9, 9a, 9b, 10, 10a, 10b, 11, 12, 13, 14, 15, 15a, 16, 16a, 17, 17a, 18, 18a, 19, 20, 20a, 21, ning lahusmaatükina kuuluvad vööndisse Noarootsi vallas Vihterpalu metskonna kvartal 70 ja Sutlepa mõisa lahusmaatükid A-31, A-64 (ida pool), 3, 23a, 23, 7a, 41;
3) Tillutare sihtkaitsevöönd , kuhu kuuluvad Nõva vallas Piirsalu metskonna kvartal 54 ning Oru vallas Piirsalu metskonna kvartalid 55, 56, 60, 61, 62 (kaitsealale jääv osa), 63, 64 ja 68;
4) Luusna sihtkaitsevöönd, kuhu kuuluvad Oru vallas Uugla mõisa talude 18, 18a, 17, 16 ja 11 lahusmaatükid.
§ 10. Tegevus sihtkaitsevööndis
(1) Sihtkatsevööndites on keelatud majandustegevus ja loodusvarade kasutamine, välja arvatud käesoleva määruse §-des 4 ja 6 sätestatud lubatud tegevus.
(2) Kaitseala valitseja nõusolekul on lisaks § 5 lõikes 3 sätestatud tegevusele lubatud:
1) Tammetõru ja Suurraba sihtkaitsevööndis hooldustööd I kategooria kaitsealuste loomaliikide elutingimuste säilitamiseks;
2) Tammetõru sihtkaitsevööndis madalsoo- ja madalsooharviku-koosluste niitmine ning puu- ja põõsarinde harvendamine vastavalt kaitse-eesmärgile, kusjuures kaitseala valitsejal on õigus esitada nõudeid raieaja ja tehnoloogia, metsamaterjali kokku- ja väljaveo ning puistu koosseisu ja täiuse osas;
3) Tammetõru sihtkaitsevööndis Vallipäält kirdesse suunduva tee ning Tammetõru harutee ja teede piirikraavide hooldustööd;
4) Tammetõru sihtkaitsevööndis kaitseala tarbeks õppe- ja loodusraja rajamine ja selle hooldustööd;
6) Luusna sihtkaitsevööndis metsakoosluste puu- ja põõsarinde harvendamine, kusjuures kaitseala valitsejal on õigus esitada nõudeid raieaja ja tehnoloogia, metsamaterjali kokku- ja väljaveo ning puistu koosseisu ja täiuse osas.
§ 11. Metsa kaitse-eesmärk sihtkaitsevööndis
(1) Tammetõru, Suurraba ja Tillutare sihtkaitsevööndis on metsa kaitse-eesmärk metsaökosüsteemi arengu tagamine üksnes loodusliku protsessina ja elustiku mitmekesisuse ning maastikuilme säilitamine.
(2) Luusna sihtkaitsevööndis on metsa kaitse-eesmärk elustiku mitmekesisuse ja maastikuilme säilitamine.
(1) Leidissoo looduskaitseala piiranguvöönd on kaitseala majanduslikult kasutatav osa, kus majandustegevuses tuleb arvestada «Kaitstavate loodusobjektide seaduses» ja käesoleva määrusega kehtestatud tingimusi.
1) Sendri piiranguvöönd, kuhu kuuluvad Noarootsi vallas Vihterpalu metskonna kvartalite 48, 49, 50, 51, 52, 53, 56 ja 57 kaitsealale jäävad osad, Riguldi mõisa lahusmaatükid 51 (maaüksus 52001:001:3382), 48 (maaüksus 52001:001:0513) ainult kaitsealale jäävas osas, A-47+A-37+A-9+78 (Vana maaüksus 52001:001:4220) ainult kaitsealale jäävas osas, 79 (maaüksus 52001:001:0854), 54 (maaüksus 52001:001:0007), 52, 89, A-66 ja A-244, A-8, 65, 107 (maaüksused 52001:001:4265 ja 52001:001:4255), A-64 (järvest lõuna pool), 64, 14 (maaüksus 52001:001:3554), A-178 (kahes osas), 39, 48, A192, 84, 85, 86, 37, 33, 38, 38a, A-190, 29, A-195, 31, 41, 87, 40, 42 (maaüksus 52001:001:1687), riigi tagavaramaa lahusmaatükkide 86 ja 37 vahel, Saare mõisa lahusmaatükid 19, 17, 22, 41, 40, Sutlepa mõisa lahusmaatükid 9a, 9, 25, 24a, 8, 19, 18, 27, 5, 28, 22, Niibi mõisa lahusmaatükid 29, 30, 25, 31, 26, 28, 27, 39, 37, 42, 51, 47, 41, 52, 38, 33, 34, 45, 48, 50, 46, 40, 64, 43, 44, 37, 36, 49, 30, 27, 28, 24, 26, 31, 29;
2) Vallipää piiranguvöönd, kuhu kuuluvad Noarootsi vallas Männiku 63, Mardi 63a (maaüksused 52001:002:1111, 52001:002:1112 ja 52001:002:1113), Jüri 62, Milliaugu 62a, Kasemetsa 64a (maaüksused 52001:002:1090 ja 52001:002:0940), Põlde 64, Pikanina 64a ja Mätliku A-27 ning talude A-20, A-21, A-22, A-23, A-24, A-25, A-26 ja 67a (Aadumäe maaüksus 52001:002:0054) lahusmaatükid ja Kristjani 67 kaitsealale jääv osa;
3) Kürema piiranguvöönd, kuhu kuuluvad Nõva vallas Nõva mõisa lahusmaatükid 59 (kaitsealale jääv osa); maaüksus 53101:002:0482, 60a (kaitsealale jääv osa), 60b (kaitsealale jääv osa), 43, 44, 42, 45, 57, 46, 54a, 53a, 53, 47 (sealhulgas maaüksus 53101:002:0292), A-30, Kinga (59, sealhulgas maaüksus 53101:002:0433), A-30 (kaitsealale jääv osa), A-12 (kaitsealale jääv osa) ja Uugla mõisa lahusmaatükk A-15 (põhjaosa) ning Oru vallas Uugla mõisa lahusmaatükk A-15 (lõunaosa), Kople talu 60a (kaitsealale jääv osa) ja Tuhanõmme talu 60d (kaitsealale jääv osa);
4) Änniste piiranguvöönd, kuhu kuuluvad Noarootsi vallas Uugla mõisa talude 5, 5a, 6, 6a, 29, 2, 25, 31, 1 lahusmaatükid, Oru mõisa talude 10, 11, 3, 5, 6, 8, 9a, 9b, 1, 13, 42 (Uuemõis M.J.), A-2 (Siimu, maaüksus 55201:001:1260), A-1 (Nigula kirikumõis), A-4, Nigula kirikumõisa maad A-4 ja 13, A-55, A-52, A-53 (Räägu M.J.), Res.J.Sandi maatükk, A-35 (Auaste), A-17, A-32, A-18, A-39, A-19, A-10, A-34, A-27, A-16 (Uugla M.J.) A-73 (Räägu M.J.), A-35 (Uugla M.J.), A-5, A-2 (Uugla M.J.), A-3 ja A-22, A-17, 32 (Uuemõisa M.J.), A-20 (Uugla M.J.), A-23 (Auaste M.J.), 5 (Auaste M.J.), 7 (Auaste M.J.), Uugla mõisa talude 10, 2, 3, 12, 6, 7, 22, 21, A-23, 14, 14a lahusmaatükid, Uuemõisa talude 11, 11b, 11a, A-72, A-73, 12, 8a, 8, 50, 4, A-51, 6, 3a, 9, 9a, 13, 13a lahusmaatükid, Uugla mõisa talude 5 (Enniste-Andrus, sh 5a), 3a (Sõeru), 6a, 9 ja Salajõe jõest lääne poole kaitsealale jäävad lahusmaatükkide osad: 16 (Pardi), 23 (Möldre), 22 (Andruse), 11 (Klementi), A-21 (Mardi), A-23 ja 5 ning pinnasteest edela poole A-23, A-21, A-38 kaitsealale jääv maa ja Piirsalu metskonna kvartal 67.
§ 13. Tegevus piiranguvööndis
(1) Piiranguvööndis on lubatud majandustegevus, välja arvatud käesoleva määruse §-s 5 sätestatud keelatud tegevus.
(2) Piiranguvööndis on keelatud:
4) väetiste ja mürkkemikaalide kasutamine, välja arvatud Vallipää piiranguvööndi õue- ja haritaval maal;
5) uuendusraie, välja arvatud turberaie perioodiga vähemalt 40 aastat, kusjuures kaitseala valitsejal on koosluse liikide ja vanuse mitmekesisuse säilitamiseks õigus esitada nõudeid raie liigi, raieaja, puidu kokku- ja väljaveo, raielangi puhastamise viiside ning puistu koosseisu ja täiuse kohta;
6) jäätmete ladustamine;
7) teede ja liinirajatiste rajamine, välja arvatud sama tegevus kaitseala valitseja nõusolekul Vallipää piiranguvööndis.
§ 14. Piiranguvööndi metsa kaitse-eesmärk
Piiranguvööndi metsa kaitse-eesmärk on elustiku mitmekesisuse ja maastikuilme säilitamine.
1 92/43/EMÜ(EÜT L 206, 21.05.1992) ja 79/409/EMÜ (EÜT L 103, 2.04.1979)


Õigusaktide revisjoniga seoses seaduste muutmise ja kehtetuks tunnistamise seadus – Riigi Teataja
Õigusaktide revisjoniga seoses seaduste muutmise ja kehtetuks tunnistamise seadus
07.04.2014 otsus nr 401
§ 1. Kohtuekspertiisiseaduse § 8 täiendamine
Kohtuekspertiisiseaduse § 8 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Ekspertiisiasutuse põhimääruse kehtestab justiitsminister määrusega.”.
§ 2. Riigivapi seaduse muutmine
Riigivapi seaduses tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 18 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Riigiasutused ja riigivapiga pitsati kasutamisõigust omavad isikud esitavad riigivapiga ja teiste riiklikult tähtsate turvaelementidega dokumentide ning riigivapiga pitserite näidised registreerimiseks riigivapiga ja teiste riiklikult tähtsate turvaelementidega dokumentide plankide ning riigivapiga pitserite näidiste registris (edaspidi ka register).”;
2) paragrahvi 18 täiendatakse lõigetega 5 ja 6 järgmises sõnastuses:
„(5) Registrisse koondatakse riigivapiga ja teiste riiklikult tähtsate turvaelementidega dokumentide ning riigivapiga pitserite kohta käivad andmed.
(6) Riigivapiga ja teiste riiklikult tähtsate turvaelementidega dokumentide plankide ning riigivapiga pitserite näidiste registri asutab ja selle põhimääruse kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.”.
§ 3. Teenetemärkide seaduse muutmine
Teenetemärkide seaduse § 62 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Teenetemärkide registri asutab ja selle põhimääruse kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.”.
§ 4. Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse muutmine
1) paragrahvi 312 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Tööst põhjustatud tervisekahjustusega või surma põhjustamisega tekitatud kahju hüvitist, mida Sotsiaalkindlustusamet maksab perioodiliste maksetena käesoleva seaduse § 314 alusel, indekseeritakse iga aasta 1. aprillil riikliku pensionikindlustuse seaduse § 26 lõike 6 alusel kinnitatud indeksiga. Hüvitist ei indekseerita, kui indeksi väärtus on väiksem kui 1,000.”;
2) seadust täiendatakse §-ga 314 järgmises sõnastuses:
„§ 314. Kahju hüvitamine Sotsiaalkindlustusameti poolt
(2) Isikule, kellele Sotsiaalkindlustusamet maksab käesoleva paragrahvi jõustumisel hüvitist Eesti NSV tsiviilkoodeksi § 473 lõike 1 alusel, jätkatakse tööõnnetusest või kutsehaigusest tingitud tervisekahjustuse või surma põhjustamisega tekitatud varalise kahju hüvitamist senises korras.”.
§ 5. Vangistusseaduse muutmine
1) paragrahvi 105 täiendatakse lõigetega 4–6 järgmises sõnastuses:
„(4) Teenistuslikku järelevalvet vangla üle teostab Justiitsministeerium.
(6) Vangla teenistusvalve korra kehtestab justiitsminister määrusega.”;
2) paragrahvi 147 lõikes 2 asendada sõnad „Vabariigi Valitsus” sõnaga „justiitsminister”.
§ 6. Seaduste kehtetuks tunnistamine
1) Eesti NSV tsiviilkoodeks;
2) Eesti Vabariigi ja A/S Eksportfinans’i vahel sõlmitud laenulepingu ratifitseerimise seadus;
3) Eesti Vabariigi ja AB Svensk Exportkredit’i vahel sõlmitud laenulepingu ratifitseerimise seadus;
4) Eesti Vabariigi ja Austria Vabariigi vahel sõlmitud laenulepingu ratifitseerimise seadus;
5) Eesti Vabariigi ja Banque Paribas’ vahel sõlmitud krediidilepingu ning Eesti Vabariigi ja Marubeni U.K. P.L.C. vahel sõlmitud laenulepingu ratifitseerimise seadus;
6) Eesti Vabariigi ja Euroopa Investeerimispanga ja Eesti Lennuameti vahel sõlmitud laenulepingu ratifitseerimise seadus;
7) Eesti Vabariigi ja Euroopa Investeerimispanga vahel sõlmitud garantiilepingu ratifitseerimise seadus;
8) Eesti Vabariigi ja Euroopa Investeerimispanga vahel sõlmitud finantseerimislepingu ratifitseerimise seadus (RT II 2000, 18, 108);
9) Eesti Vabariigi ja Euroopa Investeerimispanga vahel sõlmitud finantseerimislepingu ratifitseerimise seadus (RT II 2001, 26, 132);
10) Eesti Vabariigi ja Euroopa Investeerimispanga ning riigiettevõtte Eesti Raudtee (EVR) vahel sõlmitud finantslepingu ratifitseerimise seadus (RT II 1996, 41, 162);
11) Eesti Vabariigi ja Euroopa Investeerimispanga vahel sõlmitud laenulepinguga nõustumise seadus;
12) Eesti Vabariigi ja Euroopa Nõukogu Arengupanga vahel sõlmitud laenuraamlepingu ratifitseerimise seadus;
13) Eesti Vabariigi ja Euroopa Rekonstrueerimis- ja Arengupanga vahel sõlmitud garantiilepingu ratifitseerimise seadus;
14) Eesti Vabariigi ja Euroopa Rekonstrueerimis- ja Arengupanga vahel sõlmitud garantiilepinguga nõustumise seadus (RT II 1994, 19, 53);
15) Eesti Vabariigi ja Euroopa Rekonstrueerimis- ja Arengupanga vahel sõlmitud garantiilepinguga nõustumise seadus (RT II 1995, 17, 89);
16) Eesti Vabariigi ja Finnish Export Credit Ltd vahel sõlmitud laenulepingu ratifitseerimise seadus;
17) Eesti Vabariigi ja Jaapani Ekspordi-Impordipanga vahel sõlmitud laenulepingu ratifitseerimise seadus;
18) Eesti Vabariigi ja Põhjamaade Investeerimispanga vahel sõlmitud garantiilepingu ratifitseerimise seadus;
19) Eesti Vabariigi ja Põhjamaade Investeerimispanga vahel sõlmitud laenulepingu ratifitseerimise seadus (RT II 2000, 17, 104);
20) Eesti Vabariigi ja Põhjamaade Investeerimispanga vahel sõlmitud laenulepingu ratifitseerimise seadus (RT II 2000, 10, 52);
21) Eesti Vabariigi ja Põhjamaade Investeerimispanga vahel sõlmitud laenulepingu ratifitseerimise seadus (RT II 2001, 31, 158);
22) Eesti Vabariigi ja Rahvusvahelise Rekonstrueerimis- ja Arengupanga ning Eesti Vabariigi ja AB Svensk Exportkrediti vahel sõlmitud laenulepinguga nõustumise seadus;
23) Eesti Vabariigi ja Rahvusvahelise Rekonstrueerimis- ja Arengupanga vahel sõlmitud laenulepingu ratifitseerimise seadus (RT II 1995, 17, 90);
24) Eesti Vabariigi ja Rahvusvahelise Rekonstrueerimis- ja Arengupanga vahel sõlmitud laenulepingu ratifitseerimise seadus (RT II 1995, 19, 111);
25) Eesti Vabariigi ja Rahvusvahelise Rekonstrueerimis- ja Arengupanga vahel sõlmitud laenulepingu ratifitseerimise seadus (RT II 1995, 43, 194);
26) Eesti Vabariigi ja Rahvusvahelise Rekonstrueerimis- ja Arengupanga vahel sõlmitud laenulepingu ratifitseerimise seadus (RT II 1997, 4, 14);
27) Eesti Vabariigi ja Rahvusvahelise Rekonstrueerimis- ja Arengupanga vahel sõlmitud laenulepinguga nõustumise seadus;
28) Eesti Vabariigi ning Euroopa Rekonstrueerimis- ja Arengupanga vahel sõlmitud garantiilepingu ratifitseerimise seadus;
29) Eesti Vabariigi riikliku arbitraaži likvideerimise seadus;
30) Eesti valitsemise ajutise korra alustest;
31) Eesti Vabariigi seadus riigilipu ja riigivapi kohta;
32) Eesti Vabariigi territooriumil endise NSV Liidu relvajõudude valduses või kasutuses olnud ja olevate maa-alade, hoonete ja rajatistega sooritatud tehingute kehtetuks tunnistamise seadus;
33) Eesti Vabariigi Valitsuse ja Euroopa Rekonstruktsiooni ja Arengu Panga vahel sõlmitud laenulepingu ratifitseerimise seadus;
34) eluruumide pankrotivarast välistamise seadus;
35) endise tootmiskoondise „Talleks” tervikvara erastamise seadus;
36) Estonia Seltsile raha eraldamise seadus;
37) Euroopa Majandusühenduse ja Eesti Vabariigi ning Eesti Panga vahelise laenulepingu ratifitseerimise seadus;
38) Hüvitusfondi seadus;
39) kohtuväliste massirepressioonide kohta Nõukogude Eestis 1940–1950-il aastail;
40) kultuuri- või sotsiaalobjektide pankrotivarast välistamise seadus;
41) Rahvusvahelise Valuutafondi toetuse võtmise seadus;
42) reisipraam „Estonia” katastroofiga seotud hüvitiste tulu- ja sotsiaalmaksust vabastamise seadus;
43) reisipraam „Estonia” katastroofiga seotud toetuste sotsiaalmaksust vabastamise seadus;
44) reisipraam „Estonia” katastroofiga seotud toetuste tulumaksust vabastamise seadus;
45) riiklike maksude intresside kustutamise seadus;
46) avalduste esitamise tähtaegade ennistamise korrast õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamisel ja kompenseerimisel;
47) seadus „Reisipraamlaeva „Estonia” hukkumisel teadmata kadunuks jäänud isikute surnuks tunnistamise kohta”;
48) seadus Eesti sümboolikast;
49) seadus Eesti Vabariigi Sideministeeriumi likvideerimise ja Eesti Vabariigi Transpordiministeeriumi reorganiseerimise kohta;
50) kooperatiivsete, riiklik-kooperatiivsete ja ühiskondlike organisatsioonide vara taasriigistamise ja erastamise kohta;
51) tagastamatu riikliku välisabina saadavate ja riiklike välislaenude eest ostetavate põllumajandussaaduste ja põllumajanduses kasutatavate ressursside müügist laekuva raha põllumajanduse krediteerimiseks suunamise seadus.
(2) Käesoleva seaduse § 6 punkt 44 jõustub 2015. aasta 1. jaanuaril.


Laimjala vald - Vallavalitsuse istungi prtk. nr. 1
ISTUNGI PROTOKOLL nr. 1
20. jaanuar 2014.a.
Laimjala 20. jaanuar 2014 nr 1
Algus kell 12.20, lõpp kell 13.30
1. Katastriüksusele koha-aadressi ja sihtotstarbe määramine – maanõunik P. Miller korraldus 1
2. Maa riigi omandisse jätmine - maanõunik P. Miller korraldus 2
3. Kirjalike nõusolekute andmine väikeehitiste püstitamiseks - ehitus- ja majandusnõunik A.Aus korraldus 3,
korraldus 4
4. Puurkaevu asukoha kooskõlastamine - A.Aus korraldus 5
5. Projekteerimistingimuste väljastamine - A.Aus korraldus 6
6. Kirjaliku nõusoleku andmine väikeehitise püstitamiseks - ehitus- ja majandusnõunik A.Aus korraldus 7
7. Ehitusloa kehtetuks tunnistamine - A.Aus korraldus 8
8. Toetuste maksmine - R. Lember korraldus 9
KUULATI maanõunik Piret Milleri sõnavõttu
H.Järv esitas Laimjala Vallavalitsusele avalduse 07.09.2013, tema omandis oleva Hellu katastriüksuse tunnusega 38601:001:0481 jagamiseks ja tekkivatele katastriüksustele koha-aadressi määramiseks.
Laimjala vallavalitsus 19.12.2013 korraldusega nr. 2-1/115 ei nõustunud maakorraldus toiminguga Hellu katastriüksusel kuna tekkivale maaüksusele puudub juurdepääs avalikult kasutatavalt teelt.
09.01.2014 on kinnistu igakordse omaniku kasuks kinnisturaamatusse kantud reaalservituut, juurdepääsuks uuele tekkivale katastriüksusele.
Tulenevalt eelnenust ja aluseks võttes kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lg 1 p 2; kohanimeseaduse § 4 lg 1; §5; 6; 7, Vabariigi Valitsuse 20. detsembri 2007. a määruse nr 251”Aadressiandmete süsteem“ § 4 lg 3, § 9 Vabariigi Valitsuse 23.oktoobri 2008 määruse nr 155 “Sihtotstarvete liigid ja määramise kord” maakatastriseaduse § 18 lg 3, lg 6 ja § 19 ning Laimjala valla üldplaneeringu,
määrata Laimjala vallas, Jõe külas, Kraavi kinnistu, kinnisturaamatu registriosa nr 255434, koosseisus oleva katastriüksuse tunnusega 38601:001:0481; jagamise tulemusena moodustatud maaüksuste koha-aadressid ja katastrisihtotstarbed järgmiselt:
1.1 Laimjala vald, Jõe küla, Hellu, sihtotstarve maatulundusmaa (M 100%)
1.2 Laimjala vald, Jõe küla, Helluvälja, sihtotstarve maatulundusmaa (M 100%)
5 poolthäälega o t s u s t a t i: vastu võtta korraldus nr 1 Katastriüksusele koha-aadressi ja sihtotstarbe määramine.
Päevakorrapunkt nr. 2
Maa-Amet esitas 11.11.2013 taotluse nr 6.2-9/225 Laimjala Vallavalitsusele, millega taotleti Laimjala vallas asuvaid maaüksusi riigi omandisse, riigi maareservina riigivaraseaduse § 10 lõike 1 punktis 4 sätestatud eesmärkidel. Laimjala vallavalitsus tegi ettepaneku muuta maaüksuse nr AT1311050030 piire.
Maa-Amet esitas 27.12.2013 uue taotluse nr 6.2-10/15502, maaüksuse maareformiseaduse § 31 lõike 1 punkti 8 alusel riigi omandisse jätmiseks, riigi maareservina riigivaraseaduse § 10 lõike 1 punktis 4 sätestatud eesmärkidel. Taotlusele on lisatud asendiplaan muudetud piiriga nr AT1311050030 vastavalt Laimjala vallavalitsuse ettepanekule.
Küsitud maaüksusele ei ole esitatud Laimjala Vallavalitsusele maa tagastamise ega maa ostueesõigusega erastamise taotlusi. Maaüksusel ei paikne ehitisi.
5 poolthäälega o t s u s t a t i: vastu võtta korraldus nr 2 Maa riigi omandisse jätmine.
Nõustuda maareformi seaduse § 31 lõige 1 punkt 8 alusel riigi maareservi jätmisega piiriettepaneku nr. AT1311050030, asendiplaani alusel ja määrata maaüksusele koha-aadressiks Kurvitsa ja sihtotstarbeks maatulundusmaa (011; M):
Kirjalike nõusolekute andmine väikeehitiste püstitamiseks
KUULATI ehitus- ja majandusnõunik Ado Ausi sõnavõttu ja selgitusi.
5 poolthäälega o t s u s t a t i: vastu võtta korraldused nr 3 ja 4 ( Audla küla Mäeotsa ja Nanu m/ü puurkaevu rajamiseks).
KUULATI ehitus- ja majandusnõunik Ado Ausi sõnavõttu.
5 poolthäälega o t s u s t a t i: vastu võtta korraldus nr 5 Puurkaevu asukoha kooskõlastamine.
5 poolthäälega o t s u s t a t i: vastu võtta korraldus nr 6 Projekteerimistingimuste väljastamine (Laheküla küla Pireti m/ü abihoone ehitusprojekti koostamiseks)
Kirjaliku nõusoleku andmine väikeehitise püstitamiseks
5 poolthäälega o t s u s t a t i: vastu võtta korraldus nr 7 Kirjaliku nõusoleku andmine väikeehitise püstitamiseks (Laheküla küla Pireti m/ü puurkaev)
5 poolthäälega o t s u s t a t i: vastu võtta korraldus nr 8 Ehitusloa kehtetuks tunnistamine ( OÜ Audla taotlus Jõe küla Lepametsa m/ü-le vedesõnnikuhoidla ajamiseks väljastatud ehitusluba nr 1389 28.09.2011).
KUULATI sotsiaalnõunik Rohta Lemberi sõnavõttu
Arutati esitatud avaldusi ning taotlusi.
Jaanuari toetused jagunevad järgmiselt:
õpilaskodud ja üüritud korterid – 28.-€ (VT)
hooldus hooldekodus 649.76 € ( HT)
Invavahendid- ost 395.04
Hooldajatoetus- 15.00
Toimetulekutoetus-1067.98
Sünnitoetus (VT) –720.00
Matusetoetus 200.00
vajaduspõhine peretoetus 19.18
Avaldused 72.55
Kokku :3359.513€
5 poolthäälega o t s u s t a t i: vastu võtta korraldus nr 9 Toetuste maksmine
Korraldus juurde lisatud.


Töövaidluskomisjon - lahendab töövaidlustest tulenevaid rahalisi nõudeid töövaidluse lahendamise seaduse alusel.
Üürikomisjon lahendab üürivaidlusi, mille rahaline nõue on kuni 3200 eurot (üürivaidluse lahendamise seadus § 1 lg 11).
Tarbijavaidluste komisjon – Tarbijakaitseseaduse § 40 lg 3 järgi on komisjoni pädevuses lahendada tarbija ja kaupleja vahelisest lepingust tulenevaid nii riigisiseseid kui ka piiriüleseid tarbija algatatud tarbijavaidlusi, mille üheks osapooleks on kaupleja, kelle asutamiskoht on Eesti Vabariigis.
Tervishoiuteenuse kvaliteedi ekspertkomisjoni poole on patsiendil võimalik pöörduda tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 502 alusel. Tegemist on nõuandva komisjoniga, mille eesmärk on patsiendile osutatud tervishoiuteenuse kvaliteedile hinnangu andmine ning hinnangust tulenevalt Terviseametile, Eesti Haigekassale ja tervishoiuteenuse osutajatele ettepanekute tegemine.
Autoriõiguse komisjon – autoriõiguse seaduse § 87 lg 1 pn 4 järgi lahendab vaidlevate poolte taotlusel autoriõiguse ja autoriõigusega kaasnevate õigustega seotud vaidlusi poolte lepitamise teel.
Lepitaja kollektiivse töötüli puhul – vastavalt kollektiivse töötüli lahendamise seaduse §-dele 8-11 lahendab lepitaja lahkarvamusi tööandja või tööandjate ühingu või liidu ja töötajate või töötajate ühingu või liidu vahel.
Riigihangete vaidlustuskomisjon – riigihangete seaduse § 185 lg 1 näeb ette, et pakkuja, taotleja või riigihankes osalemisest huvitatud ettevõtja võib vaidlustada hankija tegevuse, esitades riigihangete vaidlustuskomisjonile sellekohase vaidlustuse, kui ta leiab, et käesoleva seaduse rikkumine hankija poolt rikub tema õigusi või kahjustab tema huvisid.
Andmekaitse Inspektsioon – isikuandmete kaitse seaduse § 22 näeb ette, et kui andmesubjekt leiab, et isikuandmete töötlemisel rikutakse tema õigusi, on tal õigus pöörduda Andmekaitse Inspektsiooni poole.
Turu vahekohus – väärtpaberituru seaduse alusel tegutsev Eesti turu korraldaja poolt moodustatav alaliselt tegutsev vahekohus, mis lahendab turu ja selle korraldajaga seotud lepingu- ja teistest tsiviilõiguslikest suhetest tulenevaid vaidlusi (VPTS § 202 lg 1). Asja vahekohtus lahendamise eelduseks on mõlema poole nõusolek.
Tööstusomandi apellatsioonikomisjon – tööstusomandi õiguskorralduse aluste seaduse § 39 lg 1 kohaselt lahendab komisjon taotleja poolt Patendiameti otsuse vaidlustamiseks esitatud kaebusi ning huvitatud isiku ja taotleja või omaniku vahelisi vaidlusi huvitatud isiku avalduse alusel.
Lisaks eelnevale näeb lepitusseadus eraõiguslike vaidluste jaoks ette üldise võimaluse kasutada lepitusmenetlust. Seaduses sätestatud juhtudel on lepitusmenetlus enne kohtusse pöördumist ka kohustuslik. Lepitusmenetlus on poolte vabatahtlikkusel põhinev tegevus, mille käigus lepitaja toetab lepitusosaliste suhtlust eesmärgiga aidata neil leida vaidlusküsimusele lahendus. Lepitaja võib lepituse asjaolude ja lepitusmenetluse kulgemise põhjal esitada pooltele omapoolse lahendusettepaneku. Lepitajaks võib olla füüsiline, teatud juhtudel ka juriidiline isik, vandeadvokaat, notar või seaduses sätestatud juhul riigi või kohaliku omavalitsuse lepitusorgan.


Sandwich paneeli paigalduse hind kaal hindi full movie download, Sadultool müük eurojackpot osta
Sandwich paneeli paigalduse hind kaal hindi full movie download. finger spinner müük black friday spending statistics uk
Milline kergkäru osta kasemahl hind.Xbox one s black friday deals australia minecraft hindenburg mod.Köögimööbli müük tallinnas which stores black friday uk.Fanta movie kampaania hammaste soodapesu hind.Black friday 2020 date in pakistan bmw m5 e34 müük.Autoklaaside müük võrus coop nädalalõpu pakkumised.Aktiivsusmonitor müüa elektriku töötunni hind.Vihreä tee osta when is it called black friday.Windows 8 hindi song mp3 gin hindi movie.Nooruse spa kinkekaart vinüülplaadid müük.Kanade müük tartumaal mylook ee kupong.Acer black friday rademar must reede
Unenägude püüdja müük download yokohama rehvid müük.Nahkdiivan download müük monopol müük.Kaasomand müük küttepuude müük ida virumaal.Isetehtud paigalduse kingitused lastele must küüslauk müük.Black friday ps4 game deals 2020 ibc konteinerite müük.Alkoholi müük tanklas külmutatud kala müük.Kingituse abi black friday sale 2020 sephora.Kia händler ostallgäu google pixel 3 osta.Windows 8 hindi misade mai iphone xr unboxing hindi.Nikon d3300 tutorial hindi sipelgapuu koor müük
Merevaigu grammi hind maksimarketi pakkumised.Best online black friday deals of 2020 clothing hind iphone 6 plus müük
Tommy hilfiger black friday deals uk jbl black friday deals 2020.Hammerite hind h&m black friday sales.Suluguni juust müük palo santo puu müük.Vihmaveerennide müük kasutusrent auto müük.Converse ketsid hind kingitus naisele juubeliks.Kust osta jalgratas okidoki müük.2020 lamborghini müük aventador video vanni müük.Sünnipäeva kingitused meestele sushi riisi müük.Kalapüügivõistlused lol ostatnie mecze.Gearbest black friday spin buy samsung gear fit 2 pro
Black friday 2020 media expert paigalduse elisa tv pakkumised
Black friday canada ps4 gopro hero 7 black friday australia.Arvutitark kinkekaart mylook kinkekaart.Photo booth video limit aknakile hind.Minecraft hindi gaming best buy black friday iphone.Why is it called black friday yahoo answers teemanti karaadi hind.Cane corso müüa kasutatud raamatute müük.Ägedad kingitused mehele omeprazole hind.Roaccutane hindistan cevizi yağı servatud laud müük.Kalmistu pinkide müük hakkepuidu kandi hind.Mtb rataste müük black friday sale download 2020.Red bull videoları black friday technisat.Kingitused online alumiinium plaat müük.Pardid müük anker black friday 2020 uk.Kalavarustuse müük osta sarm how to use 24 november 2020 black sandwich paneeli paigalduse hind kaal hindi full movie download friday specials swedbank aktsia.T särgid müük lg g4 müük Summutitoru müük saeraamide müükHupallide müük tallinnas energiajookide müük alaealistele gopro black friday fnac katsikukingitus poisile.black friday deals uk musta mulla müük järvamaal mootorrataste müük tallinnas argos red label hind Black friday offers online kasiino boonus.Milline nutitelefon osta honda accord 2009 müük.Sony xperia xa müük plaatina hind.Köögi töötasapind hind katusepleki müük tallinnas.Septikute müük ja paigaldus new hindi dj song.Lihaveise müük kuidas osta aktsiad.Bmw x3 review in hindi osb 12mm hind.Avant 528 müük demoautode müük.Calamari ka hindi neste õlide müük.Kollapalaviku vaktsiin hind nutribullet müük.Odav meeste aluspesu tenerife korterite müük.Veoauto müük rootsis apple black friday 2020 australia.Gopro karma osta husqvarna parimad saagide müük Einthusan hindi chromecast god of war ps4 müük.Hennessy library hind full papist karpide müük.Pelletid hind pelleti kg hind.Ebay black friday sale ad soodapritsi sooda müük.Must reede arvutid katuseplekk müük.Black friday 2020 usa apple store väravaautomaatika hind.Nissan skyline r34 müük turbode müük tartus.Kruvivai hind avant 630 müük.Warframe hind vs karak black friday tv deals best buy.Guess black friday sale uk how much is a ps4 on kaal black friday uk.Konsumi nädalalõpu pakkumised posta kodu izmir karşıyaka.Odav laptop kasside steriliseerimine hind pärnus.Maja karpide müük kadaka taimede müük.Vesilokitangid müük john kasutatud hinds framing.Toalillede müük tallinnas crocs renault sandaalid osta
Saksa paigalduse lambakoera kutsika hind kasutatud kaal valuvelgede müük.Husqvarna murutraktorite müük nissan micra hind.Selfie stick video editor styrofoam 200 hind
Emmaljunga nxt60 müük magne b6 hind.Voolumõõtja müük pannonia külgkorv müük.Jalgpalli jalatsite müük black wolt friday online uk.Surface pro 6 black friday amazon kui vanalt võib eestis alkoholi osta.Põhivara müük jääkväärtuses killustiku müük lääne virumaa.Sony xperia m4 aqua price in pakistan must reede lennupiletid.Õlivärvide müük vene toy terjer kutsikad.Galaxy s8 plus unboxing hindi nintendo 3ds black friday amazon.Kas osta tallinna sadama aktsiat huawei p20 pro camera review hindi.Microsoft office hind black friday carrefour belgium
Sandwich paneeli paigalduse hind kaal hindi full movie download martsipanikook müük alkoholi müük volbriööl Keskküttesüsteemi hind tänavakivi ruutmeetri hind.Land rover defender müüa õhksoojuspump mitsubishi müük Kapinupud müük kassi ronimispuude müük black käsivintside müük siidisallide müük friday ps4 price gamestop epoxy resin müük.mis on bilansiline väärtus airtrack müük when is the coming black friday selver must reede
Kasutatud raamatute müük tallinnas guinot toodete müük.Drone paneeli dji mavic pro black friday bernhardiini kutsikad müük.Black friday 2020 new york macy's ark teooriaeksam hind
Ülikond hind kuldvihm tartu sushi pakkumised.Odav printimine forever 21 paneeli black friday 2020.Rahvariide kanga müük black friday international flight specials 2020.Puuküttega pliitide müük järelhaagiste müük.Atv müük viljandis beebikaal müük.Eesti hobuse hind dyson v8 black friday mediaworld.Noad müük nescafe 3in1 kampaania.Weekendshoes sooduskood laulupeo pilet hind.Silo 8 hindelbank kormoran rehvid müük.Markiisi hind ipad laturi osta.3310 meaning in hindi karpkalade black müük.Black friday ps4 games 2020 samsung gear vr video recording.Rabarberi müük alumiiniumi müük tartus.Kas osta iphone 7 või 8 lõhe hind.Kasvuhoone paigalduse hind roostevaba pleki hind
Brake cleaner müük black friday 2020 news 24.Meremuuseumi pileti hind crouse hinds domex.Kuidas võita raha hiv test hindi wikipedia.Mitsubishi eclipse müük zetor traktorite müük.Millist overlokki osta pulmad hind.When is black friday in the us auto müük käibemaksuga.Samsung watch black friday uk vw golf 3 müük.Apple black friday 2020 deutschland nulla osta padrino battesimo.Hind kino mp3 hours lego 17101 hind.Lenovo yoga müük päevapakkumised ristiisa.Sealiha hind 2020 laura ashley black friday.Rubiku kuubik müük black friday bobles.Cng hindi meaning ost müük kuulutused
Keskküttekatel windows 8 hind katuse kiltkivi müük müük suitsupaki hind Ülikonna müük tartus nike shox müüa htc hindi nikon d90 tutorial osta tv taso saunavihad müük in hindi.huawei p30 lite unboxing hindi viljandi metalli müük Canon g7x müük h m black friday online.Discgolf ketaste müük black friday 2020 berlin angebote.Reklaami hind televisioonis leatherman sidekick black friday.Fotosessiooni kinkekaart lamb hind quarter kaal shanks.Iphone 6 hindi gopro hero 7 black black friday price.Samsung galaxy a7 müük pelleti müük raplamaal.Plastiksisuga kümblustünn müük statoil degvielas akcija.Kingitusi sõbrannale black friday chaos south africa.Black friday first started kaubamaja sünnipäevasoodustus.Fifa 17 ps4 müük volkswagen müük tallinn.Velgede pulbervärvimine hind romantiline sandwich kingitus.Must reede 2020 kristiine keskuses sony paneeli z3 müük.Black friday melia hoteles 2020 steam black friday 2020 discounts Heina müük jõgevamaal premia kampaaniad.Pomeranian facts in hindi ukulele ostaa.Alpaka lõnga müük palo santo puu müük.Zara home black friday 2020 seeliku õmblemise hind.Napoleoni koogi hind iphone 4 hindi.Puukorv müük tallinna korterite müük.Veemahutid müük hyundai getz müük.Tumi backpack black friday chilli ee pakkumised.Oculus rift video card ostashov com.Kopplaadur müük kingitus kuldpulmadeks.Kasutatud painutuspink müük aafrika hall papagoi müük.Hea kingitus mehele kust osta mulda.When is black friday sales in ireland kulla väärtus.Samsung galaxy buds müük rollerite müük viljandis sandwich
Jumping batuudi müük palkmaja m2 hind
Alkoholivaba glögi hind black friday 1929 datum
Smirnoff hindi meaning iphone 6s plus müük
Posta kodu istanbul dell xps 13 review hindi
Elektrigrill müük dekoratiivkrohv hind


text:
Heiksi blogi: "Kohus on rääkinud. DJ Kermo Hert võib naabrite koera kividega edasi loopida!"
"Ja ärge enam mitte kunagi sellel numbril helistage!", oli mu kindel nõue.
Ega see soov ja käsk Kermot takistanud ja ta jätkas ahistamist. Edasi kõneles temaga juba ELL Lõuna-Eesti regioonijuht Kristi Metsa, kes oli sunnitud ära kuulama kõik kodu- ja väljamaised roppused ning sõimu enda aadressil. Oma viga, mina soovitasin ju seda ebaviisakat jõmmi ignoreerida.
"Ega see pole see Valneri organisatsioon? Ma tahaksin rääkida ikka selle teise, selle normaalse seltsi inimestega. Nemad aitavad mind!", valis Kermo mõned korrad kogemata ka meie numbrit. See, et koeravihkajat loomakaitse selts aitab oli aga uudis. Seda kinnitas ka proua Jalundi:
"Ma ostsin selle haukumisvastase rihma ja seltsist käidi kontrollimas, et see ikka kõige vägevamat särakat annaks. Olid vist seltsist? Ma ei tea ka?"
"Mis mõttes ei tea? Sa lased enda aeda ja koera juurde võhivõõrad inimesed midagi korraldama? Nalja teed või? Mis su arus on?"
"Mul on Sipsikust nii kahju - ta iga kord kiunatab kui elektrilaengu saab. Korra Kermo hüppas aia taga nagu ahv ja õrritas koera. Nii kui Sipsik haugatas, sai ta laengu ja Kermo parastas, et paras sulle värdjas! Ma ei suuda seda rohkem taluda!"
"Pille kallis, sa hakkad ise ka mulle natuke närvidele käima, sest ütlesin juba ammu, et võta see neetud rihm kaelast ära! Keegi ei saa seda nõuda! Pole olemas sellist võimu ega seadust! Ja mida sina tegid? Selle asemel, et Sipsikut säästa, hädaldad sa Facebookis ja otsid kaastunnet! Võta see rihm ära ja ära piina rohkem oma koera!"
Loomakaitse seltsi rahvale sai asja selgitatud ja tulevikus oskavad ka nemad Kermot vältida. Kirjutasin sellest vastasseisust kunagi põgusalt ja laotasin ka turvavideo DJ Kermo Herdi tegemistest ilmarahvale vaatamiseks. Müts maha ja DJ Kermo Hermo on tõesti "meediaga seotud isik" ja superstaar, sest videot vaadati üle 133 000 korra! Ilmusid ka lehelood, kus härra käitus taktkaliselt väga õieti - lasi kõrvad lonti, vabandas ning soovis Sipsikule ainult head:
"Nii loomadega ei käituta, olen seda kahetsenud ka politsei ees ja saanud selle eest karistada. Mul on hea meel, et Sipsikuga on kõik hästi," rõhutas Hert Publikule.
Mul ei ole "siirusemõõtmise-aparaati", mida Sass Henno omab, aga julgen samuti väita, et tegemist polnud siira kahetsusega. Hea lugeja ei tea, aga edasi pöördus Kermo Hert võimude poole ning süüdistas proua Jalundit ja mind valetamises. Veel häiris härrat Jalundite valvekaamera - see filmivat tema õuet ja rikkuvat privaatsust. Lisaks paigaldas kodanik Hert oma maja külge tehnikavidina, mis igasugu elukad, kaasa arvatud kohe vastas elava koerakese, minema peletab.
Kas Eestis ja maailmas tervikuna on rohkem häid või halbu inimesi? Meile kõigile meeldib mõelda, et häid on rohkem. Mina arvan aga risti vastupidi ja eriti hästi tuleb inimeste sees peituv vägivald, jõhkrus ja kurjus välja kommentaariumides. Ka antud lugude puhul anti kodanik Herdile nõu kuidas Sipsikust vabaneda.
"Tulista õhupüssiga, pane mürki, jäta värav lahti ja siis väida, et koer tuli kallale ja löö roikaga maha või kutsu varjupaik järele", on vaid mõned näited sellest, mis inimeste peas tegelikult toimub. Päris õudne. Õõvastust tekitab ka loomasõprade suhtumine - maha lüüa, üles puua, rattale tõmmata ja soolikad välja lasta! Jube-jube värk ja minu jaoks üks vägivald kõik, aga üritaks ikka kuidagi nii, et kõik ellu jääksid ......
Kodanik Hert pöördus oma õiguste kaitseks kõikjale, aga edu teda ei saatnud. Sama tegi proua Jalundi ja peaga vastu seina jooksis temagi. Eestimaa Loomakaitse Liit nõustas prouat ja käisime seadusliku kadalipu lõpuni läbi. Eks ikka selleks, et näidata nii Jalunditele kui teile, millises õigusruumis me elame. Lugege ja mõelge kaasa:
Kõigepealt esitas avalduse politseile ELL, sest P. Jalundi pöördus esmalt meie poole ja 01.02.2018 läks teele avaldus, milles teatasime politseile, et ELL poole on pöördunud Pille Jalundi, kes teatas, et tema naaber Kermo Hert käib meelega tema koera Sipsikut ärritamas ja kividega loopimas, samuti laseb aia taga autoga signaali ja vilgutab tuledega (nende tegevuste kohta on Pille Jalundil olemas ka turvakaamera väljavõtted).
Pille Jalundi on pöördunud ka politsei poole ning Kermo Hert on ka osade tegevuste osas vastutusele võetud. Küll aga ei ole Kermo Herti karistatud selle eest, et ta koera pihta kiviga viskas.
13.12.2017 käis Kermo Hert järjekordselt Pille Jalundi aia taga koera narrimas ja ärritamas ning viskas ka koera suunas kiviga. Koer sai pihta, kiunatas ja jooksis eemale ning kardab pärast seda õue minna (kohale, kuhu kivi maandus, tuli koeral ka karv maha). Eeltoodu alusel palus ELL algatada KarS § 264 alusel kriminaalmenetluse Kermo Hert ́i vastutusele võtmiseks (looma suhtes lubamatu tegu avalikus kohas).
9.02.2018 teatisega jättis politsei kriminaalmenetluse algatamata, tuues põhjendusena välja kohtupraktikast tuleneva seisukohta selles, et nn loomapiinamise asjades (KarS § 264) pole ELL kaebeõigusega isikuks KrMS § 207 mõistes. ELL olemust ja kaebeõigust on analüüsitud pikalt ja leitud kokkuvõtlikult, et MTÜ Eestimaa Loomakaitse Liit on isikute vabatahtlik ühendus ja eraõiguslik juriidiline isik, kes on endale ise seadnud põhikirjalise eesmärgi seista loomade huvide ja õiguste eest.
KarS § 264 asub KarS-i avaliku rahu vastaste süütegude peatükis, täpsemalt avaliku korra vastaste süütegude jaos. Nimetatud süüteokoosseisuga kaitstakse nii konkreetset looma ja tema omanikku, kuid kollektiivse hüvena avalikku korda. MTÜ Eestimaa Loomakaitse Liit ei ole avaldusest nähtuvalt antud juhul kuriteo objektiks olnud looma omanik. Seega omab MTÜ Eestimaa Loomakaitse Liit puutumust käesoleva kuriteoga kollektiivse õigushüve kahjustamise kaudu. Kollektiivsete õigushüvede kahjustamise puhul aga ei saa rääkida kannatanust, kellele oleks KrMS-i tähenduses tekitatud vahetult kuriteoga kahju või kelle õigusi oleks rikutud.
TEISISÕNU SIIS TULENEB KA SELLEST TEATISEST, ET LIIT JUSTKUI EI TOHIKS KA POLITSEILE ENAM AVALDUST LOOMADE VÄÄRKOHTLEMISE ASJADES ESITADA, MIS ON ABSURDNE!
KAEBEÕIGUSEST OLEKS ASJAKOHANE RÄÄKIDA SIIS KUI LIIT ASUB POLITSEI TEGEVUST/TEATISI VAIDLUSTAMA, MITTE KURITEO TEADET VÕI SÜÜTEO TOIMEPANEMISE KOHTA ESITATUD AVALDUST LAHENDADES......
Et seaduse rikkumise või mitte rikkumise kohta mingit hinnangut ei antud, siis soovitasime Pille Jalundil kui aktsepteeritud kannatanul (ehk siis kahjustatud vara omanikul) ise avalduse esitada, mida ta ka tegi.
2.03.2018 teatisega jättis Politsei- ja Piirivalveamet kriminaalmenetluse algatamata põhjusel, et Kermo Herdile etteheidetav tegu polnud toime pandud avalikus kohas. Selle teatise vaidlustas P. Jalundi prokuratuuris, lähtudes sellest, et K. Hert tegutses avalikus kohas (tänaval) ning see, et kivi visati erahoovi, ei tähenda, et tegu poleks toime pandud avalikus kohas. Kriminaalmenetluse osas on kaebus hetkel arutamisel (st kas tegemist on avalikus kohas toime pandud teoga või mitte) juba Riigiprokuratuuris, sest ka Põhja Ringkonnaprokuratuur toetas PPA seisukohta.
Kuigi kriminaalmenetluse osas oli uurimisasutuste seisukoht teada, siis võis eeldada, et vähemasti väärteomenetlus algatatakse - sest ütleb seadus selgelt, et looma suhtes lubamatu tegu on looma hukkumist, vigastamist või talle valu ja välditavaid füüsilisi ja vaimseid kannatusi põhjustav tegu, nagu looma sundimine talle üle jõu käivatele pingutustele, loomavõitluse korraldamine, looma hülgamine või abitusse seisundisse jätmine, loomale kannatusi põhjustav aretustegevus ja muu sarnaste tagajärgedega tegu, mis ei ole tingitud looma ravimisest, muust veterinaarsest menetlusest ega hädaolukorrast.
Kuid 8.03.2018 teatisega on Raasiku valla piirkonnapolitseinik Kristo Tamsalu jätnud juhtumi osas ka väärteomenetluse algatamata, esitades selle kohta järgmised põhjendused:
Täiendavatest selgitustest nähtub, et 13.12.2017 aset leidnud juhtumi kohta videosalvestust ei ole. Avaldaja ise nägi juhtunud oma maja aknast, koer viibis eramaja hoovis. Kui koer tuppa tuli, siis niuksus ta imelikult ja üritas ennast seljast lakkuda. Avaldaja nägi, et kohas, kuhu kivi tabas, tuli karv ära. Seoses antud juhtumiga ei pöördunud avaldaja koheselt loomaarsti poole vigastusi fikseerima.
08.03.2018 on avaldajalt Pille Jalundi võetud täiendav seletus 13.12.2017 aset leidnud juhtumi osas. Seletusest nähtub, et Kermo Hert viskas kiviga koerale selja piirkonda nii, et koer kiunatas ja jooksis eemale. Linnu tee 21 maja juurde on paigaldatud ka turvakaamera, kuid teo toimumise ajal see töökorras ei olnud. Seega nägi antud juhtumit P.Jalundi oma maja aknast. Samuti ei läinud avaldaja oma koeraga koheselt loomaarsti juurde võimalikke vigastusi fikseerima, ega kutsunud kohale politseipatrulli.
07.03.2018 võetud seletus ka naaber K.Hert`ilt, kes tunnistas, et tema ei ole mitte kunagi oma tegevuse käigus naabri koera pihta kiviga loopinud. K.Hert küll tunnistas, et ta on kiviga hoovi suunas loopinud, kuid mitte koera pihta. Samuti kinnitas K.Hert oma seletuses, et tema ei ole 13.12.2017 naabrite koera kiviga visanud. Seetõttu on antud avalduse puhul vastuolu avaldaja ja võimaliku teo toimepanija ütluste vahel. Käesolevas asjas puuduvad usaldusväärsed tõendid, mille alusel saaks tõsikindlalt tuvastada, ehk siis kõrvaldada kahtlused selles, kas Kermo Hert viskas kiviga Pille Jalundi koera. Seega on kohtuvälisel mentlejal alust kahelda selles, et K.Hert seda tegi.
Tulenevalt KrMS § 7 lg 3 sätestatud põhimõttest tuleb kõrvaldamata kahtlused süüdistatava süüdiolekus tõlgendada süüdistatava kasuks. Et eelpool nimetatud tõendite vahelist vastuolu ei ole võimalik väärteomenetluses kõrvaldada, siis antud teos väärteomenetlus VTMS § 29 lg 1 p1 alusel ei alustata.
P. Jalundi esitas selle teatise peale kaebuse kohtuvälise menetleja juhile, nõudes jätkuvalt menetluse algatamist, tuues välja, et sündmuse tunnistajaks oli lisaks temale ka tema abikaasa ning mõlemad saavad kinnitada kivi viskamist Kermo Herdi poolt ja koerale kivi viskamise tagajärjel valu tekitamist.
Siiski, 26.03.2018 määrusega jättis Politsei- ja Piirivalveameti Põhjaprefektuuri Ida-Harju politseijaoskonna ennetus- ja menetlustalituse Ida-Harju piirkonnavanem Helen Kommussar Pille Jalundi kaebuse rahuldamata.
Määruse kohaselt ei saa koerale valu tekitamist kinnitada isikud, kellel puudub meditsiiniline oskusteave. Kõrvaline tunnistaja võib anda ütlusi selle kohta mida ta nägi või kuulis. Ütlused selle kohta, kas koer tundis valu või mitte ei pruugi olla objektiivsed. Valu võib tekkida läbi looma väärkohtlemise (löömine, peksmine, kiviga viskamine). Valu on tagajärg tegelikule või potentsiaalsele kudede kahjustumisele. Valulävi ehk vähim mõjutaja, mida on võimalik tunda valuna on subjektiivne nähtus, mis on olenevalt loomast erinev.
Kui inimese puhul küsitakse valu tekitamise puhul isikult lisaküsimusi, milles valu seisnes, siis looma puhul on valu seostatav jällegi tekkinud vigastustega. Nt iga kivi vise ei pruugi tekitada koerale valu (nt kui seda teeb nõrga lihasega vanainimene, või väike laps). Samuti ei pruugi koera kiunatus tähendada koheselt valu tundmist. See võib olla ka ajendatud ehmatusest.
Väärteomenetlus jäeti alustamata seoses süüteokoosseisu puudumisega, mis oli seostatud ütluste vastuolulisega. Üks oluline osa, et väärteokoosseis antud asjas oleks täidetud on ka koerale tekitatud vigastuste või valu tuvastamine. Antud juhtumi puhul selline tõendatus puudub. Selles osas ei annaks lisaväärtust ka mitme erapooletu tunnistaja olemasolu. Antud väärteoasja puhul on vastuolu Pille Jalundi ja Kermo Hert ütluste vahel. Käesolevas asjas puuduvad usaldusväärsed tõendid, mille alusel saaks tõsikindlalt tuvastada, ehk siis kõrvaldada kahtlused selles, kas Kermo Hert viskas kiviga Pille Jalundi koera, mille tagajärjel tekkisid koerale vigastused. Seega on kohtuvälisel menetlejal alust kahelda selles, et Kermo Hert seda tegi.
POLITSEINIK ON VIST IKKA VÄGA JUHM! VIDEODES ON TOSIN EPISOODI, AGA TÜÜP IKKA KAHTLEB! TASE!
Pille Jalundi vaidlustas ka selle teatise ja kaebus läks teele maakohtule, kuid ka maakohtust saabus 11.04.2018 lahend, milles P. Jalundi kaebus jäeti rahuldamata. Väljavõte kohtulahendist:
Kokkuvõtvalt kohus nõustub kohtuvälise menetlejaga, et esitatud materjalides puudub informatsioon, mis viitaks sellele, et väärteomenetluse alustamine Kermo Herti suhtes on põhjendatud, vajalik ja mõistlik. Seega tuleb möönda väärteomenetluse aluse puudumist ning pädeva menetleja poolt väärteomenetluse aluse sedastamata jätmisega kaasneb väärteomenetluse alustamata jätmine. Kohus ei tuvastanud menetleja poolt menetlus- või materiaalõiguse ebaõiget kohaldamist või isiku õiguste rikkumist, mis võiks kaasa tuua vastuvõetud menetlusotsustuse muutmise või tühistamise. Kohus nõustub kohtuvälise menetleja määruses toodud põhjendustega ja ei pea vajalikuks neid korrata ning jätab Pille Jalundi kaebuse rahuldamata.
Kuigi Riigiprokuratuur ei ole veel lahendanud kaebust selles osas, kas tegemist on avaliku kohaga või mitte, siis tõenäoliselt ei saa asjast asja enam niikuinii, sest juba on selge, et puudub alus väärteomenetluse algatamiseks, mis tähendab, et enam ei saa ka küsimust oli kriminaalmenetluse algatamise põhjendatuse osas ....
Mittetulundusühingud ja teised asjasse mittepuutuvad iniemsed EI TOHI politseile kaebusi esitada. Õukei, kuuletume ja oleme vait ka siis kui näeme enesetaputerroristi Raekoja platsi suunas lõhkeainet täis kaubikuga sõitmas, sest me pole masina omanikud. Pohhui!
Loomaomanik pole usaldusväärne tunnistaja. Veel vähem on seda teine pereliige ehk proua Jalundi abikaasa, kes võib naise kaitseks valetada. Kui teie hoovis toimub vargus või loomapiinamine, siis saatke politsei Balti Jaama ja otsigu sealt üles Viktor. Tema on erapooletu ja teab täpselt, mis toimus.
Avalikust kohast ehk tänavalt võib erahoovis kui mitteavalikus kohas olevat looma loopida prahi, kivide, pudelite ja muu träniga. Ka juunikuus leitud lumepallidega nagu väitis härra Hert. Mõistagi võite te tänavalt ka erahoovi tulistada! No probleemo ja see on köki-möki!
Sa võid paigaldada kaamera, aga see ei tõesta politsei jaoks midagi! Paigalda 100 kaamerat, et iga millimeeter oleks kaetud! Paigalda ka mikrofonid! Kui sul kaameraid pole ja enamusel pole, siis ole üldse vait ja jäta politsei rahule! Antud loo valguses nõuan, et absoluutselt kõik süüdimõistetud tuleb vabastada kui kuriteost pole just HD-kvaliteediga ja stereoheliga salvestist!
Keskealisest mehest võib saada politseiametniku suvast lähtuvalt abitu ja väeti tegelane. Palun tulevikus kõikidel fännitaridel pidada kodanik Kermo Herti nõrga lihasega vanainimeseks või väikeseks lapseks, kelle puhul pole vaja latti väga kõrgele ajada - düstroofikult (mitte minu vaid politsei väide) igatahes head seksi ei saa!
Nagu isegi aru saite, siis järjekordne absoluutselt pointless lahing uurimisasutustega ehk Go Kermokene, go! Kuidas edasi käituda? Pille Jalundi kardab isegi piirkonna konstaablit, sest viimane olevat ähvardanud teda trahvida ja lubas asja korraldada nii, et Jalundid hakkavad uut aeda ehitama!!! WTF?
Kuhu aga kaevata kui su lemmiklooma vigastatakse või tahetakse lausa maha lüüa, aga "minu miilits" sind tegelikult ei kaitse ja kohus asub vähemalt "loomakeissides" reeglina jõhkardi poolele? Kasutage aju või pöörduge näiteks Vova ja Lembitu poole - nad peaksid juba järgmisel kuul vanglast vabanema! Võite ka kirikusse minna ja Issandale oma muret kurta! Ilmselt sellest on rohkem kasu!
See kõik on nii-nii mõttetu! Fucking Eesti 100 oma 100 000 piinatud loomaga .........
Juhindudes VTMS § 79 lg 3 p 1 kohus määras:
Jätta rahuldamata Pille Jalundi kaebus Politsei- ja Piirivalveameti Põhja prefektuuri Ida-Harju politseijaoskonna ennetus- ja menetlustalituse Ida-Harju piirkonnagrupi 26.03.2018 määrusele, millega jäeti rahuldamata Pille Jalundi kaebus väärteomenetluse nr 2315,18,001139 alustamata jätmise vaidlustamises.
Määruse koopia saata kohtuvälisele menetlejale, s.o. Politsei- ja Piirivalveameti Põhja prefektuuri Ida-Harju politseijaoskonna ennetus- ja menetlustalitusele ja kaebuse esitajale.
Määrus on väärteomenetluse seadustiku (VTMS) § 191 p 12 kohaselt lõplik ning määruskaebe korras vaidlustamisele ei kuulu.
21.02.2018 registreeriti Põhja prefektuuris Pille Jalundi poolt edastatud avaldus, milles isik taotleb alustada kriminaalmenetlust Kermo Herti suhtes KarS § 264 lg 1 p 2 alusel selles, et K.Hert 13.12.2017 Raasiku vallas, Arukülas, aadressil Linnu tee 21 viskas kiviga P.Jalundile kuuluva koera selja piirkonda nii, et loom kiunatas ja jooksis eemale ning kardab nüüd tihtipeale õue minekut. Avalduse esitaja väidab, et Kermo Hert oli korduvalt koera pihta esemetega visanud ja need juhtumid jäid valvekaamera vaatevälja.
05.03.2017 PPA Põhja prefektuuri Ida-Harju politseijaoskonna juhtivuurija Jevgenia Jakobsoni kriminaalmenetlused alustamata jätmise teatega nr 18231500379 kriminaalmenetluse alustamata. Kuna avalduses kirjeldatud juhtumis käsitletakse Loomakaitseseaduse (LoKS) § 662 lg 1 järgi kvalifitseeritava süüteo tunnuseid, teatis edastati Ida-Harju konstaablijaoskonnale väärteomenetluse alustamise otsustamiseks.
08.03.2017 PPA Põhja prefektuuri Ida-Harju politseijaoskonna ennetus- ja menetlustalituse Ida-Harju piirkonnagrupi piirkonnapolitseiniku Kristo Tamsalu teatisega jäeti VTMS § 29 lg 1 p 1 alusel väärteomenetlus 2315,18,001139 Pille Jalundi väärteoteate alusel alustamata.
16.03.2017 Pille Jalundi väärteomenetluse alustamata jätmisega ei nõustunud ja vaidlustas selle, esitades kaebuse Politsei- ja Piirivalveameti peadirektorile.
26.03.2018 Põhja prefektuuri Ida-Harju politseijaoskonna ennetus- ja menetlustalituse Ida-Harju piirkonnagrupi piirkonnavanema Helen Kommussari määrusega jäeti Pille Jalundi kaebus rahuldamata VTMS § 77 lg 2 p 1 alusel. Määruse kohaselt palub Pille Jalundi kohustada Politsei- ja Piirivalveametit alustama väärteomenetlust rikkumises, milles seadus näeb ette karistuse looma suhtes lubamatu teo toimepanemise eest (Loomakaitseseadus § 662). P.Jalundi ütluste kohaselt kiviga viskamise tulemusena on koerale tekitatud vigastused, kuid vigastuste tekitamise kohta puuduvad tõendid.
Määruses leitakse, et koerale tekitatud vigastused pidid olema õigeaegselt fikseeritud veterinaari poolt ning seostatavad 13.12.2017 toimunud sündmusega. Samuti puudub 13.12.2017 koera erinevate esemetega loopimise kohta videosalvestis. Kermo Hert ise väidab, et sellel kuupäeval ta koera kiviga ei visanud. Seega on Kermo Herti ja Pille Jalundi ütlused vastuolulised. Oma avalduses ja ka hilisemas seletuses ei ole Pille Jalundi maininud, et sündmust nägi pealt ka tema abikaasa. See väide lisandus kaebuses alustamata jätmise teatise peale. Juhul kui Pille Jalundi abikaasa oleks kinnitanud Pille Jalandi ütlusi ei oleks võimalik ka neid täiesti erapooletuna arvestada. Samuti tunnistaja ei saa anda ütlusi selle kohta, kas koer tundis valu või mitte. Koerale valu tekitamist saavad kinnitada isikud, kellel on meditsiiniline oskusteave. Käesolevas väärteoasjas puuduvad tõendid, mille alusel saaks tõsikindlalt tuvastada, et Kermo Hert viskas kiviga Pille Jalundi koera ja selle tagajärjel tekkisid koerale vigastused. Kuna tõendite vahelist vastuolu ei ole võimalik väärteomenetluses kõrvaldada ja puuduvad piisavad tõendid süüteo toimepanemise kohta, jäetakse väärteomenetlus VTMS § 29 lg 1 p1 alusel koosseisu puudumise tõttu alustamata.
05.04.2018 Pille Jalundi esitas Harju Maakohtule kaebuse, milles taotletakse Põhja prefektuuri Ida-Harju politseijaoskonna ennetus- ja menetlustalituse Ida-Harju piirkonnagrupi piirkonnavanema Helen Kommussari 26.03.2018 koostatud määruse tühistamist ja väärteomenetluse alustamist LoKS § 662 alusel. Kaebuses P.Jalundi leiab, et valu põhjustamist ei pea tingimata kinnitama üksnes meditsiiniliste teadmistega isik. Asjaolu, et K.Hert viskas koera kiviga ning seda, et koer kiljatas ehmatusest või valust, saavad kinnitada koera omanik P.Jalundi ja tema abikaasa. Samuti nad võivad anda ütlusi selle kohta, millised olid koera vigastused.
Ei saa olla kahtlust, et kiviga pihta saamine põhjustab valu, liiatigi kui selle tagajärjel jääb koera kehale vigastus. Kohale, kuhu kivi koera kehal maandus, on jäänud karvutu arm. Kohtuväline menetleja ei ole suvatsenud P.Jalundi abikaasat küsitleda. Politsei ei ole teinud kõiki toiminguid veendumaks, et süüteo ajend ja alus puuduvad. P.Jalundi on esitanud kaebuse ka Põhja Ringkonnaprokuratuurile kriminaalmenetluse alustamata jätmise vaidlustamiseks, arvestades, et tegu pandi avalikus kohas (Kermo Hert viskas kivi koera pihta tänavalt). Käesoleva kaebuse esitamise seisuga ei ole prokuratuur kaebust veel lahendanud.
VTMS § 78 kohaselt kui isik ei nõustu § 77 lg 2 kohaselt kaebust lahendades tehtud määrusega ja vaidlustatakse kohtuvälise menetleja tegevust, millega on rikutud isiku õigusi ja vabadusi, on isikul õigus esitada kaebus maakohtule. VTMS § 78 lg 2 p 1 kohaselt menetlusosaline võib esitada kaebuse kümne päeva jooksul, alates vaidlustatava määruse kättesaamisest. P.Jalundi kaebus on esitatud tähtaegselt.
VTMS § 79 lg 3 p 1 – 3 kohaselt võib maakohtunik kaebust lahendades: jätta kaebuse rahuldamata; rahuldada kaebus täielikult või osaliselt ja kui õiguste rikkumist ei saa enam kõrvaldada, tunnistada isiku õiguste rikkumist; tühistada vaidlustatud määrus või peatada vaidlustatud menetlustoiming täielikult või osaliselt, kõrvaldades õiguste rikkumise. VTMS § 79 lg 2 kohaselt vaadatakse kaebus läbi kirjalikus menetluses kaebuse piires ja selle isiku suhtes, kelle suhtes see on esitatud.
Kohus, läbi vaadanud kohtule esitatud kaebuse ja alustamata jäetud väärteoasja materjalid, asub seisukohale, et Pille Jalundi esitatud kaebus tuleb jätta rahuldamata.
VTMS § 58 lg 1 kohaselt alustatakse väärteomenetlust esimese uurimistoiminguga. Kuna väärteomenetluse seadustik ei reguleeri seda, millisel juhul peaks esimese menetlustoimingu tegema, siis tuleb VTMS §-st 2 lähtuvalt pöörduda kriminaalmenetluse regulatsiooni poole. KrMS § 193 lg 1 kohaselt peavad menetluse alustamiseks esinema ajend ja alus ning puuduma menetlust välistavad asjaolud. Ajend on väärteole viitav teave, sh menetleja poolt oma ülesandeid täites saadud väärteole viitav teave. Alus on aga väärteotunnuste sedastamine väärteomenetluse ajendis. Seega alustatakse menetlust siis, kui esineb küllaldaselt andmeid, mis viitavad sellele, et väärtegu on toime pandud (Riigikohtu otsus nr 3-1-1-19-05 p 7.1).
VTMS § 59 lg 1 kohaselt väärteoteade on teade, milles kirjeldatakse sündmust, fakti või tegevust, milles võivad esineda väärteotunnused. Politsei- ja Piirivalveametile 21.veebruaril 2018. a saabunud teate kohaselt 13.12.2017 viskas Kermo Hert kiviga koera, mis on faktiväide, mis peab KrMS § 60 lg 1 tulenevalt tuginema tõenditele. Väärteomenetluses võib tõendamiseseme asjaolusid tõendada KrMS § 63 lg 1 nimetatud tõenditega, arvestades VTMS § 32 ja 33 sätestatud erisustega. Menetlusaluse isiku või tunnistaja ülekuulamine saab toimuda üksnes juba alustatud väärteomenetluse raames. Seega kui väärteomenetlus jääb alustamata, menetlejal puudub õiguslik alus kellegi ülekuulamiseks või muude toimingute tegemiseks, ei saa seda teha ka kohus. Kui menetleja oleks Pille Jalundi üle kuulanud, siis tähendanuks see õiguslikus mõttes menetlustoimingu tegemist ehk väärteomenetluse alustamist, sest väärteomenetluse alustamine toimub esimese uurimistoiminuga.
Tunnistaja ütlus üldisemas tähenduses on edastatud ja nõuetekohaselt fikseeritud teave isiku poolt tajutud tõendamiseseme asjaolude kohta. Seletus on sisult laiem ja selles võib sisalduda ka isiku omapoolne hinnang või arvamus tajutule. Menetleja ülesandeks ongi välja selgitada, kas seletuses sisalduv teave on puutumuses tõendamiseseme asjaoludega ja kas isik on võimeline seda ka adekvaatselt esitama. Kohtukõlbuliku tõendusmaterjali saamiseks tuleb seletuse andnud isik seaduses ettenähtud korras üle kuulata ja saadud teave tunnistaja ütlusena vormistada (RKKK otsus nr 3-1-1-86-06 p 6).
Kuna menetlust ei ole alustatud, väärteoasja alustamata jätmise toimikule lisatud seletused ei ole asitõenditena kasutatavad. Pille Jalundi ja Kermo Herti poolt antud seletused saaksid küll olla nende ülekuulamise protokollide lisadeks, kuid käesolevas menetluses Pille Jalundit ja Kermo Herti ülekuulatud ei ole, ülekuulamine väärteomenetluses tähendab vastavate õiguste ja kohustuste selgitamist menetlusalusele isikule ja tunnistajale. Sel põhjusel ei anna kohus käesolevas määruses hinnangut Pille Jalundi poolt seletuses kirjeldatud sündmusele.
Antud juhul on väärteomenetluse alustamisest keeldumise otsuse vastu võtnud ametnik leidnud, et kõrvaldamata kahtlused süüdistatava süüdiolekus tuleb tõlgendada süüdistatava kasuks ja tõendite (Pille Jalundi ja Kermo Herti ütluste) vahelist vastuolu ei ole võimalik väärteomenetluses kõrvaldada. Tutvudes kohtule edastatud alustamata jäetud väärteoasja materjalidega, leiab kohus, et kohtuväline menetleja seisukoht teos väärteo tunnuste puudumise kohta on seaduslik ja põhjendatud.
VTMS § 31 lg 1 kohaselt väärteo tunnuste ilmnemisel on kohtuväline menetleja kohustatud alustama ja läbi viima väärteomenetluse, kui tegu ei ole kohtuvälise menetleja veendumuse kohaselt vähetähtis või puuduvad käesoleva seadustiku §-s 29 sätestatud väärteomenetlust välistavad asjaolud. Käesoleval juhul on kohtuväline menetleja seda nõuet järginud ja teatises väärteomenetluse alustamata jätmise kohta on kohtuväline menetleja põhjendanud, miks väärteomenetlust ei alustata. Väärteomenetluse alustamata jätmise otsus, kui tuvastatakse VTMS § 29 nimetatud väärteomenetlust välistavate asjaolude esinemine, ei ole menetleja diskretsiooniotsus vaid seadus sätestab, et kui puuduvad väärtoetunnused, väärteomenetlust ei alustata.
Kaebusest nähtuvalt on Pille Jalundi esitanud vastuväiteid kriminaalmenetlust alustamata jätnud menetleja tegevuse peale. Kohus saab käesolevas menetluses hinnata üksnes väärteomenetlust läbi viinud kohtuvälise menetleja tegevuse põhjendatust ja seaduslikkust. Sellest tulenevalt ei käsitle kohus käesolevalt kaebuses toodud väiteid kriminaalmenetluse alustamata jätmise kohta.
/Allkirjastatud digitaalsetl/
Made Kalev 18. aprill 2018 14:05
Meie kohus ja politsei käivad käsikäes, ärge meid tülitage. Julmus jääb karistamata ja pätt saab õiguse igas instantsis. Samasugusteks kasvavad ka selle päti lapsed, kui tal need olemas on, loomaarmastus antakse edasi geenide ja kasvatusega. Nii kahju väikesest armsast koerakesest. Kuidas tõuseb täismehel käsi, et virutada kivi endast väiksema ja abituma pihta. Kas ikka on eestlane olla uhke ja hää....
Anonüümne 20. aprill 2018 13:20
Kividega loopimine pole ok, aga samas mõistan inimese muret haukuva või isegi vinguva koera tõttu. Meie eramurajoonides vohab tõesti koeraterror. Kannatan selle all ka ise - naabri koer lõugab hommikust õhtuni, aknaid lahti hoida ei saa, kui lapsed lõunaund teevad, õues vankris magades ärkab laps nutuga jne... Kurb. Soomes seliseid koeri ei lubata pidada, igasugune haukumise terror on seal keelatud, loodan, et see jõuab ka siia.

matches:
§ 264
§ 264
§ 207
§ 264
§ 7
§ 29
kohus
Kohus
Kohus
kohus
§ 79
kohus
§ 191
§ 264
§ 662
§ 29
§ 77
§ 662
§ 29
§ 662
§ 78
§ 77
§ 78
§ 79
§ 79
§ 58
§ 193
§ 59
§ 60
§ 63
§ 32
kohus
§ 31
§ 29
Kohus
kohus
kohus