Üldgeoloogilise uurimistöö loa, geoloogilise uuringu loa ja maavara kaevandamise loa saamise õiguse enampakkumise ning põlevkivi kaevandamise aastamäära osa ja tagantjärele kaevandatava põlevkivi koguse kaevandamise õiguse enampakkumisel müümise täpsustatud nõuded ning kord ja enampakkumise alghind – Riigi Teataja
Üldgeoloogilise uurimistöö loa, geoloogilise uuringu loa ja maavara kaevandamise loa saamise õiguse enampakkumise ning põlevkivi kaevandamise aastamäära osa ja tagantjärele kaevandatava põlevkivi koguse kaevandamise õiguse enampakkumisel müümise täpsustatud nõuded ning kord ja enampakkumise alghind
Üldgeoloogilise uurimistöö loa, geoloogilise uuringu loa ja maavara kaevandamise loa saamise õiguse enampakkumise ning põlevkivi kaevandamise aastamäära osa ja tagantjärele kaevandatava põlevkivi koguse kaevandamise õiguse enampakkumisel müümise täpsustatud nõuded ning kord ja enampakkumise alghind - sisukord
1 Enampakkumise korraldamise üldnõuded ja enampakkumise alghind
§ 1 Enampakkumise korraldamise otsus
§ 2 Enampakkumise objekt
§ 3 Enampakkumise viis
§ 4 Enampakkumise alghind
2 Kirjalik enampakkumine
§ 5 Kirjalik enampakkumine
§ 6 Pakkumuse avamine
3 Suuline enampakkumine
§ 7 Suulisest enampakkumisest osavõtjaks registreerumine
§ 8 Suuline enampakkumine
4 Enampakkumise edukaks või nurjunuks tunnistamine ja enampakkumise protokoll
§ 9 Pakkumuse nõuetele mittevastavus
§ 10 Enampakkumise edukaks tunnistamine ja võitja väljakuulutamine
§ 11 Enampakkumise nurjumine
§ 12 Enampakkumise protokoll
5 Protestide esitamine ja enampakkumise järeltoimingud
§ 13 Protestid
§ 14 Enampakkumise tulemuste kinnitamine
§ 15 Tagatisraha tagastamine
§ 16 Enampakkumise ostuhinna tasumine
RT I, 21.07.2017, 4
Vastu võetud 19.07.2017 nr 23
Määrus kehtestatakse maapõueseaduse § 34 lõike 11, § 54 lõike 9, § 62 lõike 11 ja § 64 lõike 10 alusel.
1. peatükk Enampakkumise korraldamise üldnõuded ja enampakkumise alghind
§ 1. Enampakkumise korraldamise otsus
(1) Üldgeoloogilise uurimistöö loa, geoloogilise uuringu loa (edaspidi uuringuluba) ja maavara kaevandamise loa (edaspidi kaevandamisluba) saamise õiguse enampakkumise teel müümise otsuse teeb üldgeoloogilise uurimistöö loa, uuringuloa või kaevandamisloa loa andja (edaspidi loa andja) kahe nädala jooksul pärast maapõueseaduse § 33 lõikes 7 või § 53 lõikes 5 sätestatud tähtaja möödumist.
(2) Põlevkivi kaevandamise aastamäära osa enampakkumise korraldamise otsuse teeb kaevandamisloa andja (edaspidi loa andja) maapõueseaduse § 62 lõikes 2 või 3 sätestatud ajal.
(3) Tagantjärele kaevandatava põlevkivi koguse kaevandamise õiguse enampakkumise korraldamise otsuse teeb loa andja maapõueseaduse § 64 lõikes 3 sätestatud ajal.
(4) Enampakkumise korraldamise otsuses määratakse:
1) enampakkumise objekt, mille kohta määratakse objekti nimetus, asjakohasel juhul enampakkumise objekti piirid, pindala, maavara kogus või muud enampakkumise objekti iseloomustavad andmed või asjaolud;
2) enampakkumise korraldamise eest vastutava isiku nimi ja kontaktandmed;
3) enampakkumise viis,
4) enampakkumise viisist lähtuvalt suulise enampakkumise toimumise või pakkumuste esitamise ja avamise kuupäev, kellaaeg ning koht;
5) asjakohasel juhul alghinna suurus;
6) tagatisraha suurus ja tasumise kord;
7) enampakkumise hinna tasumise kord;
8) muud enampakkumise korraldamise seisukohalt tähtsust omavad asjaolud.
§ 2. Enampakkumise objekt
(1) Üldgeoloogilise uurimistöö loa, uuringuloa või kaevandamisloa saamise õiguse enampakkumise objekt on üldgeoloogilise uurimistöö loa, uuringuloa või kaevandamisloa saamise õigus, arvestades maapõueseaduse § 34 lõikes 1 ja § 54 lõikes 1 sätestatut.
(2) Põlevkivi kaevandamise aastamäära osa enampakkumise objekt on maapõueseaduse § 61 lõike 7 või 8 alusel vabanenud põlevkivi kaevandamise aastamäära osa.
(3) Tagantjärele kaevandatava põlevkivi koguse kaevandamise õiguse enampakkumise objekt on maapõueseaduse § 63 lõike 2 kohaselt teatavaks tehtud põlevkivi kaevandamise aastamäärast kaevandamata jäänud põlevkivi kogus, mille tagantjärele kaevandamist võimaldatakse järgmisel kalendriaastal.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud enampakkumise objekt müüakse enampakkumisel ühe tervikuna.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud enampakkumise objekti võib enampakkumisel müüa osadena. Sellisel juhul loetakse enampakkumise objektiks enampakkumisel müüdav osa.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud enampakkumise objekti võib enampakkumisel müüa käesoleva määruse § 10 lõigetes 4–7 kirjeldatud viisil, kui loa andja on enampakkumise korraldamise otsuses selle võimaluse ette näinud.
(7) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud enampakkumise objekt müüakse maapõueseaduse § 64 lõigetes 5–8 kirjeldatud viisil.
§ 3. Enampakkumise viis
(1) Lähtudes enampakkumise objektist, enampakkumisel eeldatavalt osalevate isikute arvust ning muudest olulistest asjaoludest, määrab loa andja enampakkumise korraldamise otsuses, kas korraldatakse suuline või kirjalik enampakkumine.
(2) Kirjalik enampakkumine korraldatakse:
1) käesoleva määruse § 2 lõikes 6 sätestatud juhul;
2) tagantjärele kaevandatava põlevkivi koguse kaevandamise õiguse enampakkumisel müümisel;
3) muul juhul, kui loa andja on enampakkumise korraldamise otsuses nii määranud.
§ 4. Enampakkumise alghind
(1) Põlevkivi kaevandamise aastamäära osa kaevandamise õiguse enampakkumise alghinna suurus ühe tonni põlevkivi kaevandamise aastamäära osa kohta on 1/10 keskkonnatasude seaduse § 9 lõike 3 punktis 7 sätestatud põlevkivi kaevandamise õiguse tasu alammäärast.
(2) Tagantjärele kaevandatava põlevkivi koguse kaevandamise õiguse enampakkumise alghinna suurus ühe tonni põlevkivi koguse kohta on 1/20 keskkonnatasude seaduse § 9 lõike 3 punktis 7 sätestatud põlevkivi kaevandamise õiguse tasu alammäärast.
(3) Üldgeoloogilise uurimistöö loa, uuringuloa või kaevandamisloa saamise õiguse enampakkumise alghinna suuruse võib loa andja määrata enampakkumise korraldamise otsuses.
(4) Enne käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud alghinna määramist küsib loa andja Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi arvamust alghinna määramise vajaduse ja alghinna suuruse kohta.
2. peatükk Kirjalik enampakkumine
§ 5. Kirjalik enampakkumine
(1) Pakkumused esitatakse loa andjale kirjalikult ühes eksemplaris. Esitatud pakkumused registreeritakse loa andja juures laekumise järjekorras.
(2) Pakkumus esitatakse kinnises ümbrikus. Ümbrikule märgitakse enampakkumise objekti nimetus ning märkus „Pakkumust mitte avada enne enampakkumise korraldamise otsuses märgitud kuupäeva ja kellaaega”.
(3) Pakkumuses peavad olema järgmised andmed, arvestades enampakkumise korraldamise otsuses määratud tingimusi:
1) pakkuja nimi, registri- või isikukood ja aadress;
2) enampakkumise objekti nimetus ja andmed, tagantjärele kaevandatava põlevkivi kogus või põlevkivi kaevandamise aastamäära osa, mille eest pakkumus esitatakse;
3) pakutav hind;
4) kinnitus, et pakkuja on nõus enampakkumise tingimustega;
5) arveldusarve number, kuhu soovitakse tagatisraha tagastamist võitjaks mitteosutumise korral.
(4) Pakkumuses märgitakse enampakkumise objekti eest pakutav hind. Käesoleva määruse § 2 lõigetes 6 ja 7 sätestatud juhtudel märgitakse pakkumuses ühe tonni tagantjärele kaevandatava põlevkivi koguse või ühe tonni põlevkivi kaevandamise aastamäära osa eest pakutav hind ning pakkumuses märgitud tagantjärele kaevandatava põlevkivi koguse või põlevkivi kaevandamise aastamäära osa eest kokku pakutav hind.
(5) Pakkumusele tuleb lisada järgmised dokumendid:
1) kui enampakkumisel osalemise eest on määratud tagatisraha – tagatisraha tasumist tõendav dokument;
2) pakkumuse allkirjastanud isiku esindusõigust tõendav dokument, juhul kui pakkumuse allkirjastanud isiku esindusõigus ei nähtu äriregistri kandest.
(6) Pakkumuse peab allkirjastama pakkuja või tema esindaja.
§ 6. Pakkumuse avamine
(1) Pakkumused avatakse loa andja juures enampakkumise korraldamise otsuses määratud ajal ja kohas. Pakkumuste avamine protokollitakse.
(2) Pakkumuste avamise ruumis võivad viibida enampakkumise korraldamise eest vastutav isik, protokollija ja pakkujad. Muud isikud võivad enampakkumise ruumis viibida enampakkumise korraldamise eest vastutava isiku nõusolekul.
(3) Kui pakkumuste avamisel selgub, et pakkumuse on esitanud isik, kellel puudub õigus enampakkumisel osaleda, fikseeritakse see protokollis ning pakkumus tagastatakse pakkujale seda arvestamata.
3. peatükk Suuline enampakkumine
§ 7. Suulisest enampakkumisest osavõtjaks registreerumine
(1) Enne suulise enampakkumise algust peavad enampakkumisest osa võtta soovijad enampakkumise toimumise kohas ennast registreerima. Registreerunud osavõtjale antakse registreerimisnumber.
(2) Registreerumiseks esitatakse käesoleva määruse § 5 lõikes 5 nimetatud dokumendid.
(3) Enampakkumisest osavõtjaks registreerimisest keeldutakse, kui:
1) isikul ei õigust enampakkumisel osaleda;
2) isik ei ole esitanud käesoleva paragrahvi lõikes 2 viidatud dokumente või need ei vasta nõuetele.
§ 8. Suuline enampakkumine
(1) Enampakkumise korraldamise eest vastutav isik kuulutab enampakkumise ettenähtud ajal ja kohas avatuks, tutvustab enampakkumise ning protestide esitamise korda, teatab osalejate arvu ja nende registreerimisnumbrid.
(2) Enampakkumise ruumis võivad viibida enampakkumise korraldamise eest vastutav isik, protokollija ning registreeritud osavõtjad. Muud isikud võivad enampakkumise ruumis viibida enampakkumise korraldamise eest vastutava isiku nõusolekul.
(3) Enampakkumisest osavõtja annab pakkumuse tegemise soovist märku registreerimisnumbri tõstmisega ning teatab pakkumuse suuruse pärast seda, kui ta on saanud enampakkumise korraldamise eest vastutavalt isikult vastava loa.
(4) Enampakkumise korraldamise eest vastutav isik teatab osaleja registreerimisnumbri ja pakkumuse suuruse. Kõik pakkumused fikseeritakse pakkumuste lehel.
4. peatükk Enampakkumise edukaks või nurjunuks tunnistamine ja enampakkumise protokoll
§ 9. Pakkumuse nõuetele mittevastavus
Pakkumus loetakse nõuetele mittevastavaks ja see ei osale enampakkumisel, kui:
1) pakkumus ei vasta maapõueseadusest, käesolevast määrusest või enampakkumise korraldamise otsusest tulenevatele nõuetele või tingimustele või
2) pakkumus on tehtud pakutava objekti alghinnast väiksemale summale.
§ 10. Enampakkumise edukaks tunnistamine ja võitja väljakuulutamine
(1) Enampakkumine tunnistatakse edukaks, kui pakkumise võitja on selgunud. Kui enampakkumisel võib olla mitu võitjat, tunnistatakse enampakkumine edukaks osas, mille võitja selgus.
(2) Üldgeoloogilise uurimistöö loa, uuringuloa või kaevandamisloa saamise õiguse enampakkumise võitjaks kuulutatakse enampakkumise objekti eest kõrgeima hinna pakkunud isik.
(3) Põlevkivi kaevandamise aastamäära osa enampakkumise võitjaks kuulutatakse maapõueseaduse § 62 lõikes 8 nimetatud isik.
(4) Kui loa andja on enampakkumise korraldamise otsuses selle võimaluse ette näinud, on põlevkivi kaevandamise aastamäära osa enampakkumise võitja põlevkivi kaevandamise aastamäära osa tonni kohta kõrgeima hinna pakkunud isik.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud juhul omandab enampakkumise võitja enda pakutud hinna eest pakkumuses märgitud põlevkivi kaevandamise aastamäära osa, kusjuures see ei või olla suurem kui käesoleva määruse § 2 lõikes 2 nimetatud enampakkumise objekti kogumaht.
(6) Kui enampakkumise võitja poolt pakkumuses märgitud põlevkivi kaevandamise aastamäära osa suurus on enampakkumise objekti kogumahust väiksem, võib enampakkumisel olla mitu võitjat. Pakkumusi teinud isikud järjestatakse vastavalt tonni põlevkivi kaevandamise aastamäära osa eest pakutud hinnale kahanevas järjestuses, milles toimub pakkumuste rahuldamine.
(7) Kõrgema pakutud hinnaga võrreldes järgmise pakkumuse teinud isik omandab põlevkivi kaevandamise aastamäära osa enampakkumisel tema tehtud pakkumuses märgitud hinnaga ja mahus või mahus, mis on jäänud üle kõrgema pakkumuse teinud isiku või isikute poolt omandatud aastamäära osa enampakkumise objekti kogumahust mahaarvamisel. Omandatud põlevkivi kaevandamise aastamäära osad kokku ei tohi ületada enampakkumise objekti kogumahtu.
(8) Tagantjärele kaevandatava põlevkivi koguse kaevandamise õiguse enampakkumise võitjaks kuulutatakse maapõueseaduse § 64 lõigetes 5 ja 7 nimetatud isik või isikud.
(9) Kui kirjaliku enampakkumise korral vastas esitatud pakkumuste hulgast nõuetele ainult üks pakkumus, kuulutatakse selle pakkumuse teinud isik võitjaks, hoolimata pakkumuse suurusest.
(10) Enampakkumine tunnistatakse edukaks ja isik kuulutatakse enampakkumise võitjaks protokolli allakirjutamisega enampakkumise korraldamise eest vastutava isiku poolt.
(11) Kui kaks või enam kirjalikus enampakkumises osalejat on teinud võrdse kõrgeima või käesoleva paragrahvi lõigetes 6 ja 7 või maapõueseaduse § 64 lõigetes 7 ja 8 nimetatud võrdse järgneva pakkumuse, korraldatakse nende vahel 10 päeva jooksul vajadusel täiendav enampakkumise voor, mille kohta teeb loa andja otsuse. Täiendava vooru alghind on võrdse pakkumise teinud osalejate poolt esimeses voorus pakutud enampakkumise objekti või põlevkivi tonni hind.
§ 11. Enampakkumise nurjumine
(1) Loa andja tunnistab enampakkumise nurjunuks, kui selle käigus, olenemata põhjustest, ei selgu enampakkumise võitja, näiteks ei tehtud ühtegi pakkumust või ükski pakkumus ei vastanud nõuetele.
(2) Enampakkumise nurjunuks tunnistamise otsuses peab olema märgitud enampakkumise nurjunuks tunnistamise põhjus ja alus.
§ 12. Enampakkumise protokoll
(1) Enampakkumise korraldamise kohta vormistatakse protokoll, kuhu kantakse:
1) pakkumuste avamise või suulise enampakkumise toimumise kuupäev, kellaaeg ja koht, enampakkumise korraldamise eest vastutava isiku ning protokollija nimi;
2) pakkumuste avamise juures viibinud isikute nimed;
3) enampakkumise objekt;
4) kõikide pakkumuse teinud isikute nimed ning nende poolt pakutud hind, asjakohasel juhul ka nende poolt pakutud tagantjärele kaevandatava põlevkivi koguse ja põlevkivi kaevandamise aastamäära osa suurus;
5) eduka pakkumuse teinud isiku nimi, asjakohasel juhul pakutud tagantjärele kaevandatava põlevkivi koguse ja põlevkivi kaevandamise aastamäära osa suurus ning hind;
6) pakkumusi teinud isikute järjestus, kui edukaid pakkumisi teinud isikuid on mitu;
7) enampakkumise nurjumise põhjustanud asjaolu, kui see leiab aset enampakkumise käigus;
8) muud enampakkumisel tähtsust omavad asjaolud.
(2) Enampakkumise protokollile kirjutavad alla enampakkumise korraldamise eest vastutav isik ja protokollija ning pakkumuste avamise juures viibinud pakkumuse teinud isikud või suulisel enampakkumisel osalenud isikud.
(3) Suulise enampakkumise protokolli lahutamatuteks osadeks on enampakkumisel osalejate registreerimisleht ja pakkumuste leht.
(4) Enampakkumise protokolli koopia antakse kirjaliku pakkumuse teinud või suulisel enampakkumisel osalenud isikutele üle allkirja vastu või saadetakse posti teel tähtkirjaga 10 tööpäeva jooksul kirjalike pakkumuste avamise või suulise enampakkumise toimumise päevast arvates.
5. peatükk Protestide esitamine ja enampakkumise järeltoimingud
§ 13. Protestid
(1) Enampakkumise korraldamisel tehtud toimingute ja otsuste kohta võivad kirjaliku pakkumuse teinud või suulisel enampakkumisel osalenud isikud esitada loa andjale protesti.
(2) Protest esitatakse loa andjale hiljemalt 20 tööpäeva jooksul kirjalike pakkumuste avamise või suulise enampakkumise toimumise päevast arvates ja selles peab olema märgitud:
1) esitaja nimi, registri- või isikukood ja aadress;
2) protestitava toimingu või otsuse sisu ja põhjused, miks protesti esitaja peab seda otsust oma õigusi rikkuvaks;
(3) Loa andja vaatab protesti läbi 10 tööpäeva jooksul protesti saamise päevast arvates ja teeb otsuse selle rahuldamise või rahuldamata jätmise kohta.
(4) Protesti rahuldamise korral tunnistab loa andja enampakkumise nurjunuks.
§ 14. Enampakkumise tulemuste kinnitamine
(1) Loa andja kinnitab enampakkumise tulemused või jätab need kinnitamata kirjalike pakkumuste avamisest või suulise enampakkumise toimumisest arvates viie nädala jooksul.
(2) Loa andja jätab enampakkumise tulemused kinnitamata ja tunnistab enampakkumise nurjunuks, kui:
1) enampakkumise korraldamisel rikuti oluliselt enampakkumise korda;
2) on alust arvata, et enampakkumise tulemust mõjutas oluliselt enampakkumisest osavõtjate kokkulepe või kooskõlastatud tegevus;
3) enampakkumise võitnud isik on pakkumusest loobunud.
(3) Enampakkumise tulemuste kinnitamata jätmise korral tuleb märkida selle põhjus.
(4) Enampakkumise tulemuste kinnitamata jätmisest ning kinnitamata jätmise põhjusest teatatakse enampakkumises osalenud isikutele viivitamata allkirja vastu või posti teel tähtkirjaga käesoleva määruse § 5 lõike 3 punktis 1 esitatud aadressil.
§ 15. Tagatisraha tagastamine
Tagatisraha tagastatakse 14 tööpäeva jooksul enampakkumise tulemuste kinnitamise või enampakkumise nurjunuks tunnistamise päevast arvates.
§ 16. Enampakkumise ostuhinna tasumine
(1) Enampakkumise võitja tasub pakutud ostuhinna 10 tööpäeva jooksul enampakkumise tulemuste kinnitamisest arvates.
(2) Enampakkumise tulud laekuvad riigieelarvesse.
(3) Kui enampakkumise võitnud isik ei ole käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul esitanud loa andjale ostuhinna tasumist tõendavat dokumenti, tunnistab loa andja enampakkumise nurjunuks.


text:
Korteri võõrandamise nõude esitamine — Latipac OÜ
Alan Biin, Biin & Biin Advokaadibüroo vandeadvokaat
Praktikas ning rmp.ee foorumis on tõusetunud küsimus kuidas toimub korteriomanikule nõude esitamine, et ta temale kuuluva korteriomandi võõrandaks.
Korteriomandiseaduse (edaspidi „KOS“) § 14 lg 1 sätestab, et juhul kui korteriomanik on korduvalt rikkunud teise korteriomaniku suhtes oma kohustusi ja kui korteriomanikud ei pea tema ühisusse kuulumist enam võimalikuks, võivad nad nõuda, et ta oma korteriomandi võõrandab. Alused, millal võib nõuda korteriomandi võõrandamist on loetletud KOS § 14 lg-s 2. Tähelepanu peab pöörama sellele, et nimetatud loetelu ei ole ammendav s.t korteriomandi võõrandamist võib nõuda ka muul alusel kui KOS § 14 lg 2 nimetatud alused.
Otsuse nõude esitamise kohta ühe korteriomaniku vastu, et viimane võõrandaks temale kuuluva(d) korteriomandi(d), võtab vastu korteriühistu üldkoosolek. KOS § 14 lg 3 sätestab, et otsus on vastu võetud kui selle poolt on enamus korteriomanikke. Tähelepanu peab pöörama sellele, et otsuse poolt peab olema enamus korteriomanikest, mitte enamus koosolekul osalenud korteriomanikest. Kui elamus on näiteks 20 korterit, siis võõrandamisnõue loetakse vastu võetuks kui selle poolt on 11 korteriomanikku.
Korteriühistu üldkoosoleku otsuses tuleb vastu võtta otsus nõude esitamiseks ühe või mitme korteriomaniku vastu, et nad võõrandaksid neile kuuluva(d) korteriomandi(d) ning määrama korteriomandite vabatahtlikuks võõrandamiseks mõistliku tähtaja. Mõistlikuks tähtajaks loetakse üldjuhul 3-6 kuud, sest selle aja jooksul on võimalik korteriomand võõrandada. Loomulikult võib nimetatud aja pikkus sõltuda konkreetse korteriga seotud asjaoludest ning turusituatsioonist piirkonnas.
Kui korteriomanik peale nõude saamist vabatahtlikult korterit ei võõranda, siis on kas korteriühistul või ühel korteriomanikul õigus esitada hagi kohtusse ja nõuda korteriomandi võõrandamist (KOS § 14 lg 5). Kui kohus hagi rahuldab, siis võõrandab vaidlusaluse korteri kohtutäitur täitemenetluse seaduses sätestatud korras. Korteriühistul õigust võõrandada kõnealust korterit ei ole, sest korteriühistu ei ole selle omanik.
Allikas Adaur: http://www.adaur.ee/korteri-voorandamise-noude-esitamine/

matches:
§ 14
§ 14
§ 14
§ 14
§ 14
kohus


Jõhvi valla munitsipaalharidusasutuste hoolekogude moodustamise kord ja töökord – Riigi Teataja
Jõhvi valla munitsipaalharidusasutuste hoolekogude moodustamise kord ja töökord - sisukord
§ 3 Hoolekogu pädevus
§ 4 Põhikooli hoolekogu
§ 5 Lasteasutuse hoolekogu
§ 6 Huvikooli hoolekogu
§ 7 Lapsevanemate esindaja valimine
§ 8 Vilistlaste esindaja valimine
§ 9 Haridusasutust toetavate organisatsioonide esindaja valimine
§ 10 Kooli õpilaste esindaja valimine
§ 11 Lasteasutuse õpetajate esindaja valimine
§ 12 Kooli õppenõukogu esindaja valimine
§ 13 Kooli pidaja esindaja valimine
§ 14 Hoolekogu asendusliikme valimine
§ 15 Esindajate andmete esitamine
§ 16 Hoolekogu koosseisu kinnitamine ja liikmete volitused
§ 17 Hoolekogu koosseisu muutmine
5 HOOLEKOGU TEGUTSEMISE KORD
§ 18 Hoolekogu töö juhtimine
§ 19 Hoolekogu tegevuse planeerimine
§ 20 Hoolekogu töövorm
§ 21 Hoolekogu korraline koosolek
§ 22 Hoolekogu erakorraline koosolek
§ 23 Koosoleku läbiviimine
§ 24 Koosoleku protokoll
§ 25 Hoolekogu otsused ja nende täitmine
§ 26 Otsuse vastuvõtmine side- või infotehnoloogiliste vahendite kaudu
§ 27 Hoolekogu otsusega mittenõustumine
RT IV, 04.12.2018, 1
Vastu võetud 22.11.2018 nr 31
Määrus antakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 2 ja § 22 lõike 1 punkti 37 ning põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 73 lõike 1 alusel.
(1) Käesoleva määrusega sätestatakse Jõhvi valla munitsipaalharidusasutuste (edaspidi haridusasutus) hoolekogude moodustamine, töökord, ülesanded ning pädevus.
(2) Haridusasutuste hoolekogud (edaspidi hoolekogu) juhinduvad oma tegevuses põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest, koolieelse lasteasutuse seadusest, huvikooli seadusest, haridusasutuste põhimäärustest, Jõhvi Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) ja Jõhvi Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) õigusaktidest, käesolevast määrusest ning teistest haridusasutuse hoolekogu tegevust reguleerivatest õigusaktidest.
(3) Haridusasutused käesoleva määruse kohaselt on:
3) huvikool.
(2) Lasteasutuse hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, kelle ülesanne on jälgida, et õppe- ja kasvatustegevus vastaks laste arengule ja huvidele ning teha sellesuunalist koostööd lasteasutuse personaliga.
(3) Huvikooli hoolekogu suunab huvikooli tegevust ning teeb ettepanekuid huvikooli direktorile ja kooli pidajale huvikooli arengu, vara ja eelarvega seotud küsimustes.
§ 3. Hoolekogu pädevus
Hoolekogu õigused ja kohustused tulenevad põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest, koolieelse lasteasutuse ning huvikooli seadusest ning on määratletud haridusasutuste põhimäärustes.
§ 4. Põhikooli hoolekogu
1) üks vallavolikogu ja üks vallavalitsuse esindaja;
3) lapsevanemate esindajad, arvestusega igast kooliastmest üks kuni kolm esindajat;
5) haridusasutust toetavate organisatsioonide esindaja.
(3) Põhikooli hoolekogu on vähemalt seitsmeliikmeline.
(4) Põhikooli hoolekogusse kuuluvate lapsevanemate, vilistlaste ja kooli toetava organisatsiooni esindajad moodustavad enamuse hoolekogu koosseisust.
(5) Põhikooli hoolekogu koosseisu kuuluvate lapsevanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide esindajad ei tohi kuuluda koolitöötajate hulka.
(6) Põhikooli direktor otsustab käesolevas korras lubatud piirides hoolekogu struktuuri, hoolekogu liikmete arvu ja asendusliikmete vajaduse, õpilaste esindaja valimise korraldamise ning algatab esindajate valimise.
§ 5. Lasteasutuse hoolekogu
(1) Lasteasutuse hoolekogusse kuuluvad:
2) lapsevanemate esindajad, arvestusega igast rühmast üks lapsevanemate esindaja;
3) õpetajate esindaja, arvestusega igast lasteaia majast kaks esindajat.
(2) Lasteasutuse hoolekogu koosseisu kuuluvate lapsevanemate ja valla esindajad ei tohi kuuluda lasteasutuse töötajate hulka.
§ 6. Huvikooli hoolekogu
3) lapsevanemate esindaja;
4) õpilaste esindaja;
5) huvikooli toetavate organisatsioonide esindaja.
(2) Huvikooli hoolekogu on viie-kuni üheksaliikmeline.
(3) Huvikooli hoolekogu koosseisu kuuluvate lapsevanemate, valla ning huvikooli toetavate organisatsioonide esindajad ei tohi kuuluda huvikooli töötajate hulka.
(4) Huvikooli direktor otsustab käesolevas korras lubatud piirides hoolekogu struktuuri, hoolekogu liikmete arvu ja asendusliikmete vajaduse, õpilaste esindaja valimise korraldamise ning algatab esindajate valimise.
§ 7. Lapsevanemate esindaja valimine
(2) Lasteasutuse iga rühma laste vanemad valivad hoolekogusse oma esindaja.
(4) Vanemate esindaja valitakse haridusasutuse, lasteasutuses rühma, vanemate koosolekul hääletamise teel. Kandidaadi võib üles seada iga vanem. Kandidaadiks võib olla üles seatud iga vanem. Kandidaat peab kandideerimiseks andma nõusoleku. Esindaja valimine otsustatakse lihthäälteenamusega.
(5) Vanemate esindaja valimine protokollitakse.
§ 8. Vilistlaste esindaja valimine
(2) Ettepaneku vilistlastele oma esindaja valimiseks teeb haridusasutuse direktor.
(3) Vilistlaste esindaja nimetamiseks hoolekogusse esitab vilistlaste ühingu, seltsingu või organisatsiooni esindaja haridusasutuse direktorile vastavasisulise taotluse koos vilistlaste esindaja nõusolekuga ning andmetega hiljemalt õppeaastale eelneva aasta 31. augustiks.
§ 9. Haridusasutust toetavate organisatsioonide esindaja valimine
(1) Haridusasutust toetav organisatsioon, mis tegutseb juriidilise isikuna või seltsinguna ning mille tegevuse eesmärk lepingu või põhikirja kohaselt on kooli toetamine, võivad valivad hoolekogusse oma esindaja.
(2) Ettepaneku haridusasutust toetavale organisatsioonile oma esindaja valimiseks teeb haridusasutuse direktor.
(3) Haridusasutust toetavate organisatsioonide esindaja nimetamiseks hoolekogusse esitab organisatsiooni esindaja haridusasutuse juhile vastavasisulise taotluse koos esindaja nõusolekuga ning andmetega hiljemalt õppeaastale eelneva aasta 31. augustiks.
§ 10. Kooli õpilaste esindaja valimine
(1) Õpilasesindus või õpilaskond valib hoolekogusse õpilaste esindaja või esindajad, arvestades kooli direktori ettepanekut hoolekogu liikmete arvu kohta.
(2) Õpilaste esindaja valitakse õpilasesinduses hääletamise või õpilaskonnas korraldatud valimiste teel. Kandidaadiks võib olla üles seatud iga õpilane. Kandidaadi võib üles seada iga õpilane. Kandidaat peab kandideerimiseks andma nõusoleku. Esindaja valimine otsustatakse lihthäälteenamusega.
(3) Kui õpilaste esindaja valib kooli õpilasesindus, esitab õpilasesindus kooli direktorile vastavasisulise taotluse õpilaste esindajaks valitud isiku andmetega ning nõusolekuga osaleda hoolekogu töös.
(5) Huvikooli õpilaste esindaja valitakse huvikooli õpilaste koosolekul vastavalt § 10 punktis 2 sätestatule.
(6) Õpilaste esindaja valimine ja vajadusel tema volituse aeg protokollitakse.
§ 11. Lasteasutuse õpetajate esindaja valimine
(1) Lasteaia õpetajate esindajad valitakse pedagoogilise nõukogu koosolekul.
(2) Õpetajate esindajad valitakse hääletamise teel. Lasteaia õpetajate esindajateks võib olla lasteaia iga õpetaja, välja arvatud õpetaja, kelle töölepingujärgne ülesanne on asendada direktorit tema eemal viibimise ajal. Kandidaadi võib üles seada iga koosolekust osavõttev õpetaja. Esindaja valimine otsustatakse lihthäälteenamusega. Õpetajate esindajate hoolekogu liikme kandidaat peab kandideerimiseks andma oma nõusoleku.
§ 12. Kooli õppenõukogu esindaja valimine
(1) Kooli õppenõukogu valib hoolekogusse nimetamiseks oma esindaja või esindajad, arvestades direktori ettepanekut hoolekogu liikmete arvu kohta.
(2) Kooli õppenõukogu esindajaks võib olla kooli iga õpetaja, välja arvatud õpetaja, kelle töölepingujärgne ülesanne on asendada kooli direktorit tema eemal viibimise ajal. Õppenõukogu esindaja valitakse hääletamise teel. Kandidaadi võib üles seada iga õppenõukogu koosolekul osalev õpetaja. Esindaja valimine otsustatakse lihthäälteenamusega. Õppenõukogu esindajate hoolekogu liikme kandidaat peab kandideerimiseks andma oma nõusoleku.
(3) Õppenõukogu esindaja valimine protokollitakse.
§ 13. Kooli pidaja esindaja valimine
(1) Kooli pidaja esindaja hoolekogusse valitakse vallavolikogu liikmete hulgast ning vallavalitsus määrab esindaja korraldusega. Valituks osutub enim hääli saanud kandidaat.
(2) Kui vallavolikogu ei otsusta teisiti, kehtivad kooli pidaja esindaja volitused hoolekogus kuni tema kui volikogu liikme volituste lõppemiseni.
§ 14. Hoolekogu asendusliikme valimine
§ 15. Esindajate andmete esitamine
Haridusasutuse direktor esitab iga õppeaasta alguses septembrikuu jooksul ja kooli direktor iga õppeaasta alguses oktoobrikuu jooksul vallavalitsusele hoolekogusse valitud esindajate andmed ning esindajaks valimise otsused.
§ 16. Hoolekogu koosseisu kinnitamine ja liikmete volitused
(1) Vallavalitsus kinnitab koosseisuliste muutuste korral igaks õppeaastaks lasteasutuse hoolekogu koosseisu jooksva õppeaasta oktoobrikuu jooksul, põhikooli ja huvikooli hoolekogu koosseisu jooksva õppeaasta novembrikuu jooksul.
2) vanemate, vilistlaste ja kooli toetava organisatsiooni esindajaks valitud isiku tööle asumisel haridusasutuses, mille hoolekogu liige ta on;
7) esindaja ebaväärika käitumise või haridusasutuse mainet kahjustava tegevuse korral;
8) esindaja surma korral;
9) hoolekogu liikme kirjaliku avalduse põhjal.
§ 17. Hoolekogu koosseisu muutmine
(1) Liikme volituste lõppemisel teavitab haridusasutuse direktor sellest kohe vallavalitsust ning esitab vallavalitsusele taotluse hoolekogu koosseisu muutmiseks koos uue esindaja andmetega.
(2) Pärast taotluse saamist otsustab vallavalitsus koosseisu muutmise üle ning kinnitab hoolekogu uue koosseisu.
5. peatükk HOOLEKOGU TEGUTSEMISE KORD
§ 18. Hoolekogu töö juhtimine
(1) Oma töö korraldamiseks valib haridusasutuse hoolekogu oma esimesel koosolekul liikmete hulgast esimehe, aseesimehe ja protokollija.
(2) Hoolekogu esimehe ja aseesimehe valimine toimub avaliku hääletamise teel, kui hoolekogu enamus ei otsusta korraldada salajast hääletamist. Kandidaadid esitatakse haridusasutuse hoolekogu liikmete hulgast, kes on andnud selleks oma nõusoleku. Kandidaat valitakse hoolekogu koosolekul osalejate poolthäälteenamusega.
(3) Hoolekogu tegevust juhib hoolekogu esimees, keda asendab tema äraolekul kõigis küsimustes aseesimees. Hoolekogu esimees on kohustatud oma äraolekust (sh kui esineb takistus hoolekogu esimehe ülesannete täitmiseks) aseesimeest teavitama.
§ 19. Hoolekogu tegevuse planeerimine
(2) Hoolekogu tööplaan avalikustatakse haridusasutuse veebilehel seitsme päeva jooksul pärast tööplaani kinnitamist.
§ 20. Hoolekogu töövorm
(5) Hoolekogu koosolekust võtab sõnaõigusega osa põhikooli, huvikooli või lasteasutuse direktor.
(6) Hoolekogu koosolekust võivad osa võtta põhikooli, huvikooli või lasteasutuse üle järelevalvet teostavad ametiisikud. Teised isikud võivad hoolekogu koosolekust osa võtta hoolekogu esimehe (tema äraolekul aseesimehe) kutsel või loal.
§ 21. Hoolekogu korraline koosolek
(1) Hoolekogu korralised koosolekud toimuvad õppeaasta kestel vähemalt kord kolme kuu jooksul.
(2) Koosolekut juhatab hoolekogu esimees (tema äraolekul aseesimees) ning protokollib hoolekogu protokollija.
(3) Hoolekogu korralise koosoleku kutsub kokku hoolekogu esimees, tema äraolekul aseesimees. Hoolekogu uue koosseisu esimese koosoleku kutsub kokku põhikooli, huvikooli või lasteasutuse direktor.
(4) Korralise koosoleku toimumise aja, koha ja päevakorra teatab koosoleku kokkukutsuja hoolekogu liikmetele kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis vähemalt üks nädal enne koosoleku toimumist. Koosoleku dokumendid saadetakse hoolekogu liikmetele üldjuhul koos korralise koosoleku teatega, kuid mitte hiljem kui viis tööpäeva enne koosoleku toimumist.
§ 22. Hoolekogu erakorraline koosolek
(1) Hoolekogu erakorralise koosoleku kutsub kokku hoolekogu esimees vähemalt kahe hoolekogu liikme, direktori või vallavalitsuse haridus- ja kultuuri valdkonna juhi ettepanekul või kui see on vajalik erakorralise küsimuse lahendamiseks.
§ 23. Koosoleku läbiviimine
(1) Hoolekogu koosolekut juhatab hoolekogu esimees, tema äraolekul hoolekogu aseesimees.
(5) Hoolekogu on otsustusvõimeline, kui koosolekul osaleb vähemalt pool hoolekogu koosseisust, sealhulgas hoolekogu esimees või aseesimees. Nõutud kvoorumi puudumisel kutsub hoolekogu esimees kokku uue koosoleku, kus osaleb vähemalt üks neljandik hoolekogu koosseisust.
§ 24. Koosoleku protokoll
§ 25. Hoolekogu otsused ja nende täitmine
(1) Hoolekogu otsused võetakse vastu üldjuhul avalikul hääletamisel, hoolekogu otsusel võib hääletamine olla salajane. Hoolekogu otsused võetakse vastu poolthäälteenamusega. Poolt- ja vastuhäälte võrdse arvu korral on otsustavaks hoolekogu esimehe hääl.
(3) Hoolekogu vastuvõetud otsused on avalikud ning asjast huvitatud isikul on õigus saada hoolekogult sellega seotud teavet või nendega haridusasutuses tutvuda, kui sellega ei kahjustata isikuandmekaitse töötlemise üldpõhimõtteid ja hoolekogu või haridusasutus ei ole konkreetsel juhul otsustanud teisiti.
§ 26. Otsuse vastuvõtmine side- või infotehnoloogiliste vahendite kaudu
(2) Otsuse vastuvõtmiseks koosolekut kokku kutsumata saadab hoolekogu esimees, tema äraolekul aseesimees, kirjalikku taas esitamist võimaldavas vormis hoolekogu liikmetele otsuse eelnõu ja otsuse tegemiseks vajalikud materjalid ning määrab vastamise tähtaja, mis ei või olla lühem kui viis tööpäeva.
(3) Otsus loetakse vastuvõetuks, kui otsuse poolt hääletavad üle poole hoolekogu liikmetest, hoolekogu liige saadab vastuse kirjalikku taas esitamist võimaldavas vormis.
(4) Hääletustulemused protokollib ja protokollile kirjutab alla hoolekogu esimees, tema äraolekul aseesimees.
(5) Side või infotehnoloogilise vahendi kaudu toimunud koosoleku protokolli vormistamisel juhindutakse käesoleva määruse § 21 punkt 2 sätestatust (välja arvatud lõikes 1 ja 2 nimetatu).
§ 27. Hoolekogu otsusega mittenõustumine
Hoolekogu otsusega mittenõustumisel, samuti vaidlusküsimuste korral, on haridusasutuse direktoril, õpilasel, vanemal või hoolekogu liikmel õigus pöörduda kümne tööpäeva jooksul arvates otsuse vastuvõtmisest kooli õppe- ja kasvatustegevuse üle järelevalvet teostava asutuse või vallavalitsuse poole otsuse õiguspärasuse kontrollimiseks.
(1) Haridusasutuste hoolekogu õppeaasta jooksul tehtud töö aruande esitab hoolekogu esimees üks kord õppeaastas kooli üldkoosolekul õpilaste vanematele ja valla haridusspetsialistile 15. oktoobriks teadmiseks.
(2) Aruandes kajastatakse õppeaasta jooksul tehtud tööd, saavutatud tulemused, lahendatud küsimused ja uueks õppeaastaks kavandatavad plaanid. Aruanne avalikustatakse haridusasutuse veebilehel.


Jõelähtme valla koerte ja kasside pidamise eeskiri – Riigi Teataja
Jõelähtme valla koerte ja kasside pidamise eeskiri
Jõelähtme valla koerte ja kasside pidamise eeskiri - sisukord
§ 4 Loomapidamise nõuded avalikus kohas
RT IV, 26.04.2013, 34
Vastu võetud 29.06.2011 nr 57
jõustumine 04.07.2011
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 3 p 2 ja § 22 lg 1 p 36², loomakaitseseaduse § 5 lg 3, loomatauditõrje seaduse § 11 lg 1 ja § 12 lg 3 alusel kooskõlas Vabariigi Valitsuse 16.04.2002 määrusega nr 130 „Hulkuvate loomade püüdmise, pidamise ja nende omaniku kindlakstegemise ning hulkuvate loomade hukkamise kord” ja Põllumajandusministri 24.07.2008 määrusega nr 76 „Lemmikloomade pidamise nõuded”.
(1) Eeskiri sätestab koerte ja kasside (edaspidi loom) pidamise nõuded Jõelähtme valla haldusterritooriumil.
(2) Eeskiri on täitmiseks kohustuslik kõigile füüsilistele ja juriidilistele isikutele, kelle omandis või valduses on loom või kes tegeleb koera või kassi pidamisega ning vastutab looma eest rendi või muu õigussuhte alusel looma omanikuga.
1) loomapidaja – isik, kellele loom kuulub (edaspidi nimetatud loomaomanik) või kes tegeleb loomapidamisega rendi- või muu selletaolise suhte alusel looma omanikuna. Kuuluvuse kaudu identifitseerimisel loetakse loom kuuluvaks isikule, kelle valduses, sealhulgas kelle kinnisel territooriumil või kellele kuuluvas hoones või rajatises ta asub kui looma kuuluvusest huvitatud isik ei tõenda vastupidist;
2) hulkuv loom - märgistamata loom, kelle omanikku ei ole võimalik tuvastada või loomapidaja juurest lahti pääsenud loom, kes viibib omaniku või looma eest vastutava isiku juuresolekuta väljaspool loomapidajale kuuluvat või tema kasutuses olevat territooriumi;
3) lemmikloom - inimese isiklikuks meelelahutuseks või seltsiks või vara valvamiseks/kaitseks peetav või sellel eesmärgil pidamiseks mõeldud loom;
4) häirimine - kaaskodanike igapäevaseid käitumisharjumusi takistav tegevus;
5) ohustamine - vara, kaaskodanike elu või tervist ohtu asetav tegevus või tegevusetus;
6) üldkasutatav koht - vabaks liikumiseks ja kasutamiseks avatud territoorium, ehitis või selle osa, samuti ühissõiduk;
7) avalik koht – territoorium, hoone või ruum, mis on antud avalikuks kasutamiseks või mis on üldkasutatav (pargid, teed, tänavad, hoovid, haljasalad, parklad, kalmistud, avalikud veekogud, staadionid, mänguväljakud, bussiooteplatvormid, ettevõtete piirdeaiata territooriumid vms.), üldkasutatavad hooned (ametiasutused, koolid, lasteaiad, klubid, raamatukogud, spordihooned, toitlustusettevõtted, kauplused, kirikud, elamud vms.);
8) varjupaik - hulkuvate loomade pidamiseks ettenähtud ning selleks kohandatud koht;
9) varjupaiga pidaja - hulkuvate loomade püüdmist, omaniku kindlakstegemist, varjupaika toimetamist, varjupaigas pidamist, uue omaniku otsimist ning loomade hukkamist korraldav lepinguline kohaliku omavalitsuse partner;
10) registripidajad - Jõelähtme valla lemmikloomade registri vastutav töötleja, Jõelähtme vald ja registri volitatud töötleja õigustega veterinaararstid;
11) looma märgistamine – tegevusluba omava veterinaararsti poolt loomale mikrokiibi paigaldamine.
(1) Looma on lubatud pidada loomapidajale kuuluvas või tema valduses olevas ehitises või territooriumil, mis peab olema piiratud viisil, et oleks välistatud looma omal tahtel välja pääsemine ja inimestele või teistele loomadele kallaletungimise võimalus.
(2) Mitmekorterilises elamus ja selle territooriumil lähtutakse loomapidamisel lisaks käesolevale eeskirjale ka avaliku korra eeskirjast, korteriühistu põhikirjast, kodukorrast, ühise tegevuse lepingust ja muudest elamu ühist haldamist käsitlevatest dokumentidest.
(3) Kaasomandis olevas korteris võib looma pidada kõigi korteris elavate täisealiste isikute nõusolekul.
(4) Keelatud on loomade s.h omanikuta loomade toitmine ning pidamine korterelamu üldkasutatavates ruumides või territooriumil, kui see on vastuolus antud elamu kodukorraga.
(5) Loomapidamine ei tohi häirida avalikku korda ega ohustada inimesi, vara või teisi loomi.
(6) Loomapidaja peab looma tingimused, et koer ei häiriks pidava haukumise ja ulgumisega kaaskodanike igapäevast tegevust.
(7) Loomapidaja vastutab looma poolt tekitatud kahju eest ka juhul kui looma kasutatakse õigusvastase tegevuse takistamiseks, välja arvatud juhul, kui looma kasutatakse hädakaitseseisundis.
(8) Juriidilisest isikust loomapidajal on kohustus määrata looma heaolu eest vastutav isik.
§ 4. Loomapidamise nõuded avalikus kohas
(1) Loomaomanik peab tagama järelevalve oma koera või kassi üle vältimaks nende lahtipääsemist ning tagades inimeste ja loomade ohutuse.
(2) Koeraga avalikus kohas viibimisel peab koer olema lühikese, omanikust maksimaalselt ühe meetri raadiuses liikumist võimaldava keti või rihma otsas või peab omanik koera tellitava rihma kasutamisel endast maksimaalselt ühe meetri raadiusesse tõmbama. Nimetatud nõue ei kehti spetsiaalselt koerte treeninguks, jooksutamiseks jm eraldatud ja tähistatud territooriumil.
(3) Kasvult või käitumise poolest ohtliku koeraga avalikus kohas viibimisel peab koer kandma suukorvi.
(4) Ühistranspordis peab koeral olema jalutusrihm ja suukorv, välja arvatud koera hoidmisel kinnises kandmisvahendis. Ühistranspordis peab kassi hoidma kinnises kandmisvahendis.
(5) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2, 3 ja 5 sätestatu ei kehti teenistusülesannete täitmisel teenistuskoera suhtes.
1) paigaldama temale kuuluva territooriumi (v.a korterelamud) sissepääsule ja kõigile tänavaga külgnevatele piirdeaedadele koera olemasolust teatava hoiatussildi;
2) tagama loomale liigikohased pidamistingimused ning piisavas koguses vett ja toitu;
3) tagama ametiülesandeid täitva isiku ohutu viibimise loomapidaja territooriumil;
4) järgima veterinaar-, sanitaar- ja hügieeninõudeid, sealhulgas koheselt koristama looma poolt tekitatud reostuse avalikus kohas, kaasa arvatud korterelamu trepikojas;
5) võtma tarvitusele meetmed välistamaks looma ärajooksmine ja inimestele või teistele loomadele kallaletungimise võimaluse;
6) viivitamata korraldama temale kuuluva lahti pääsenud looma otsimist ja püüdmist ning teavitama looma kadumisest lemmiklooma registri registripidajat 24 tunni jooksul;
7) looma teadmata põhjusel hukkumisel pöörduma veterinaarasutuse või litsentseeritud veterinaararsti poole hukkumise põhjuste selgitamiseks;
8) inimest või teist looma hammustanud loomast koheselt teavitama veterinaarasutust;
9) tagama looma marutaudi vastu vaktsineerime vastavalt Eesti Vabariigis kehtivale seadusandlusele.
10) pädeva ametiisiku nõudmisel, esitama talle looma vaktsineerimist kinnitava tõendi;
11) tagama, et loom ei häiriks kaaskodanikke, ei ohustaks neid ega tekitaks neile kahju;
12) tagama oma looma lemmiklooma registrisse kandmise seitsme kalendripäeva jooksul arvates looma omandamisest.
13) teavitama oma looma surmast või loomapidaja vahetusest lemmiklooma registri volitatud töötlejat või Jõelähtme Vallavalitsust kirjalikult taasesitamist võimaldavas vormis seitsme kalendripäeva jooksul sündmuse toimumisest arvates;
14) tagama looma märgistamise tegevusluba omava veterinaararsti poolt paigaldatava mikrokiibiga.
(2) Loomapidaja, kes soovib oma loomapidamise lõpetada, peab tagama looma varju- või hoiupaika viimise või nõuetekohase eutanaasia ning kandma sellega seotud kulud.
(3) Loomapidajal on keelatud:
1) lubada loomal reostada avalikku kohta ja hoone ühiskasutuses olevaid ruume;
2) viibida loomaga staadionitel, mänguväljakutel, spordirajatistes, liivakastides, üldkasutatavates hoonetes (ametiasutused, koolid, lasteaiad, rahvamajad, raamatukogud, spordihooned, kauplused, kirikud vms), kortermajade üldkasutatavates ruumides (pööningud, keldrid, v.a trepikoda) ning vastava keelumärgiga tähistatud kohtades v.a Jõelähtme Vallavalitsuse eriloaga;
3) ujutada ja pesta looma avalikes supluskohtades;
4) looma hüljata, vigastada, abitusse seisundisse jätta, tekitada valu ja välditavaid füüsilisi ja vaimseid kannatusi, põhjustada looma hukkumist või panna toime muud looma suhtes lubamatut tegu.
5) viibida avalikus kohas nakkusohtlikult haige loomaga.
(1) Loom peab olema registreeritud Jõelähtme valla lemmikloomade registris vastavalt Jõelähtme valla lemmikloomaregistri põhimäärusele. Looma registreerimisel väljastatakse loomapidajale lemmikloomade registri registreerimistunnistus.
(2) Omandatud märgistamata ja registreerimata täiskasvanud loom tuleb märgistada veterinaararsti poolt paigaldatud mikrokiibiga ja registreerida lemmikloomaregistris seitsme päeva jooksul arvates omandamise päevast.
(3) Omaniku vahetusel tuleb teavitada registripidajat looma omaniku vahetumisest ja uue omaniku andmetest seitsme kalendripäeva jooksul omandamise päevast.
(4) Loomade märgistamisega seotud kulutused kannab looma omanik.
2) looma liik, tõug, sugu, nimi, sünniaeg või vanus, värvus, eritunnused või looma kirjeldus.
(7) Looma registreering kehtib 20 aastat, mille järel registrikanne kustutatakse.
(8) Jõelähtme vald avaldab lemmikloomade registriandmete sisestamiseks ja töötlemiseks volitatud veterinaar-arstide (registri volitatud töötlejate) nimekirja valla veebilehel www.joelahtme.ee
(3) Kõiki toiminguid hulkuvate loomade püüdmiseks, hoidmiseks ja hukkamiseks koordineerib ja kooskõlastab vastutav vallaametnik. Ilma vajaliku loata ja kooskõlastuseta varjupaika toimetatud loomade eest ei ole Jõelähtme Vallavalitsus kohustatud hüvitama selle teenuse maksumust hoiupaigale, samuti ei võta Jõelähtme vald selle tegevuse eest vastutust.
(4) Hulkuva looma pikemaajalist (kestusega üle 1 kuu) söötmist ja jootmist ning samaaegselt alalise võimaluse loomist looma viibimiseks oma elu- või abiruumides või õuealal, aga ka korterelamu üldkasutatavates ruumides käsitletakse loomapidamisena ja sellega tegelevale isikule laienevad loomakaitseseadusega ja käesoleva määrusega loomapidajale pandud kohustused. Nimetatud kohustusi ei teki kui isik on hulkuvast loomast teavitanud Jõelähtme Vallavalitsust.
(1) Varjupaika toimetatud looma kontrollitakse viivitamata haiguste tuvastamiseks ja loom paigutatakse karantiini.
(2) Kui hulkuv loom ei ole identifitseeritav, tuleb omaniku kindlakstegemist alustada viivitamatult peale looma varjupaika toomist. Looma omaniku leidmiseks avaldatakse looma välimuse kirjeldus, leidmise koht ja aeg, soovitavalt ka looma pilt kohalikus ajalehes ja varjupaiga ning Jõelähtme valla veebilehel.
(3) Püütud looma hoitakse varjupaigas 14 päeva, arvates kuulutuse avaldamisest varjupaiga interneti koduleheküljel või ajakirjanduses. Nimetatud aja jooksul võib loomapidaja looma tagasi nõuda, kui ta tasub looma püüdmise, varjupaika toimetamise, veterinaarülevaatuse, vaktsineerimise, märgistamise ja ülalpidamiskulud varjupaiga pidaja või Jõelähtme valla poolt esitatud nõude alusel. Pärast eelnimetatud aja möödumist antakse loom uuele loomapidajale või hukatakse.
(4) Loomapidaja väljendatud tahteavaldus loomast loobuda ei vabasta loomapidajat kulude kandmise kohustusest.
(1) Käesolevas määruse § 5 lõige 1 punktis 14 tulenev loomade märgistamise kohustus kehtib alates 1. juulist 2012.
(2) Loomapidajatel on kohustus tagada käesoleva määruse jõustumise päevaks lemmikloomaregistris registreerimata koerade ja kasside registrisse kandmine hiljemalt 1. juuliks 2012.
(3) Ajavahemikul määruse jõustumisest kuni 30. juunini 2012 hüvitatakse Rahvastikuregistris Jõelähtme valla elanikuna registreeritud isikutele neile kuuluvate ning lemmikloomaregistris registreeritud kasside ja koerte märgistamisega seotud kulutustest seitse eurot avalduse ja kuludokumendi alusel.
(4) Käesoleva eeskirja rikkumise eest on kehtestatud vastutus vastavalt kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 66³, loomakaitseseadusele ja loomatauditõrje seadusele.
(5) Järelevalvet eeskirja nõuete täitmise üle teostavad ja rikkumisega seotud väärtegude kohtuvälised menetlejad on Jõelähtme Vallavalitsus ja politsei volitatud isikute kaudu.
(6) Tunnistada kehtetuks Jõelähtme Vallavolikogu 26.11.2002 määrusega nr 2 kinnitatud „Jõelähtme valla koerte ja kasside pidamise eeskiri“.
(7) Määrus jõustub 4.juulil 2011. a.


text:
§ 4 Maksustamisele kuuluv reklaam ja vabastused
§ 7 Maksuperiood
§ 8 Reklaamimaksu tasumise kord
RT IV, 01.03.2013, 9
Vastu võetud 20.02.2013 nr 4
Määrus kehtestatakse „Kohaliku omavalitsuse korralduse seadus“ 22 lg 1 p 2 ning ”Kohalike maksude seadus” § 2 lg 1 ja § 5 p 5 alusel.
(1) Käesoleva määrusega kehtestatakse reklaamimaks Võru linna haldusterritooriumil, selle üle arvestuse pidamine ja maksmise kord.
(2) Käesolevas määruses kasutatakse mõisteid reklaamiseaduse ja kohalike maksude seaduse kohaselt.
Reklaamimaks on kohalike maksude seaduse alusel Võru linna kohaliku omavalitsuse avalik-õiguslike ülesannete täitmiseks vajaliku tulu saamiseks maksumaksjale pandud ning käesolevas määruses sätestatud korras, suuruses ja tähtaegadel tasumisele kuuluv kohalik maks.
(1) Maksuobjektiks on paigaldusloa alusel avalikustatud reklaam.
(2) Maksumaksja on reklaami avalikustaja.
§ 4. Maksustamisele kuuluv reklaam ja vabastused
Maksustamisele kuulub igasugune reklaam, välja arvatud:
1) riigi- ja omavalitsusasutuste kuulutused ning erakondade, valimisliitude ja üksikkandidaatide valimiskampaania reklaam;
2) teatrite, kinode, muuseumide, näituste, kultuuri-, haridus-, spordiü rituste ning heategevuslike ja ühiskondlike ürituste reklaam, mis paigaldatakse linnavalitsuse korraldusega kindlaks määratud reklaampindadele;
3) Võru Linnavalitsuse poolt organiseeritud ürituste reklaam.
(1) Maksuhalduriks on ametiasutus Võru Linnavalitsus.
(2) Maksuhalduri juht võib määrata volitatud ametniku, kes rakendab maksude kogumisel maksuhaldurile maksukorralduse seadusega pandud õigusi.
(1) Maksumäär sõltub reklaamipinna suurusest, asukohast ning valgustatusest.
(2) Maksustamisel võetakse aluseks reklaamipind, mis on:
1) tasapinnalise reklaami puhul – asja, mille vahendusel reklaami esitletakse, pindala reklaami tervikliku esitlemise ulatuses;
2) ruumilise reklaami puhul – iseloomulike vaadete tasapinnaliste projektsioonide pindalade summa.
(3) Maksumäär reklaampinna 1 m2 eest on 3 eurot kuus.
(4) Piirkonna – Räpina mnt, Paju, F. R. Kreutzwaldi, Tartu, Vilja tänavate äärde ja nende vahele jääv ala – ning Jüri, F. R. Kreutzwaldi, Vabaduse tänava ja Tallinna mnt terves ulatuses paigaldatud reklaami eest kehtestatakse asukoha koefitsiendiks 1,2.
(5) Valgustatud reklaami – spetsiaalselt reklaami tarvis paigaldatud valgustusega ja kogu reklaamitava pinna ulatuses valgustatud reklaam – suhtes kehtestatakse koefitsiendiks 0,5. Soodustus ei laiene vähese etanoolisisaldusega alkoh oolse joogi reklaamile.
(6) Vähese etanoo lisisaldusega alkohoolse joogi reklaamile rakendatakse 10 kordset maksumäära.
(7) Reklaamkanga maksumäär on 2 eurot päevas.
(8) Ühissõiduki välispinnale paigaldatud reklaami maksumäär on 3 eurot 1 m2 eest kuus.
(9) Teisaldatava reklaami maksumäär on 3 eurot 1 m2 kuus, millele lisandub asukoha koefitsient.
(10) Bussiootepaviljoni reklaamplakati (üks pool) maksumääraks on 1 euro päevas.
(11) Liikuva reklaami maksumäär on 1 euro 1 m2 eest päevas.
§ 7. Maksuperiood
(1) Maksuperiood ehk reklaami avalikustamise periood on ajavahemik (paigaldamisest kuni mahavõtmiseni), mille jooksul reklaami esitletakse.
(2) Maksumaksjal tekib maksukohustus reklaami avalikustamise esimesest päevast alates ja lõpeb reklaami mahavõtmise päeval.
(3) Reklaami avalikustamisel lühemaks ajaks kui üks kuu on maksumääraks reklaami ruutmeetri kohta 1/30 üldisest maksumäärast ühe päeva kohta (v.a käesoleva määruse § 6 lõigetes 7 ja 10 märgitud juhud).
(4) Omavoliliselt, ilma paigaldusloata paigaldatud reklaami eest, mis avastamise korral lubatakse paigaldusloa alusel jätta samasse asukohta, rakendatakse tavakohast maksumäära alates omavoliliselt paigaldatud reklaami tuvastamisest.
§ 8. Reklaamimaksu tasumise kord
(1) Reklaamimaks tasutakse Võru linna eelarvesse kvartali viimase kuu 25-ndaks kuupäevaks maksuteates näidatud arvelduskontole.
(2) Maksuteate koostamise aluseks on reklaami avalikustaja poolt esitatud maksudeklaratsioon.
(3) Sularahas tasumise korral tasutakse maksusumma linnavalitsuse kassasse.
(4) Reklaami paigaldamisel pikemaks ajaks kui kolm kuud jaotatakse maksuperiood kvartaliteks.
(5) Reklaami mahavõtmisel enne paigaldusloal märgitut, teavitades sellest linnavalitsust kirjalikult kolm tööpäeva ette, teostatakse avalikustaja taotluse alusel reklaamimaksu tagasiarvestus, kuid mitte pikema aja eest kui üks kuu.
(6) Maksuteates määratud tähtajast hiljem tasutud maksusummalt arvestatakse intressi maksukorralduse seaduses sätestatud korras. Tähtpäevaks tasumata jäetud maksusumma ja arvestatud intressi sissenõudmisel rakendatakse sundtäitmist ja kohaldatakse karistusi vastavalt maksukorralduse seadusele.
Vastutus käesoleva määruse rikkumise eest tuleneb maksukorralduse seadusest.
(1) Enne käesoleva määruse jõustumist paigaldusloa alusel paigaldatud reklaami maksustamisele kohaldatakse, kuni paigaldusloa kehtivuse lõppemiseni, Võru Linnavolikogu 17. juuni 2009. a määrusega nr 105 „Reklaamimaksu kehtestamine“ kehtestatud maksumäärasid.
(2) Tunnistada kehtetuks Võru Linnavolikogu 17. juuni 2009. a. määrus nr 105 „Reklaamimaksu kehtestamine“.
(3) Määrus jõustub 1. juulil 2013.

matches:
§ 7
§ 8
§ 2
§ 5
§ 4
§ 7
§ 6
§ 8


RTL 2009, 58, 859
Vastu võetud 15.07.2009 nr 27
Määrus kehtestatakse «Vangistusseaduse» § 105 lõike 2 ja § 112 lõike 2 alusel.
§ 1. Justiitsministri 24. jaanuari 2007. a määruse nr 5 «Tallinna Vangla teenistujate koosseis» (RTL 2007, 10, 162; 2009, 32, 415) §-s 1 tehakse järgmised muudatused:
1) juhtkonna koosseisus lisatakse pärast sõnu «Direktori asetäitja halduse alal Vangla peainspektor 1» sõnad «Väljaõppe juht Vangla peainspektor 1» ning pärast sõnu «Relvastatud üksuse juht Vangla peainspektor 1» sõnad «Peaspetsialist väljaõppe alal I klassi vanglainspektor 1» ning juhtkonna koosseisu koguarv «6» asendatakse arvuga «8»;
2) järelevalveosakonna valvurite arv «226» asendatakse arvuga «217» ja järelevalveosakonna ametikohtade koguarv «294» asendatakse arvuga «285»;
3) finants- ja majandusosakonna spetsialistide arv «15» asendatakse arvuga «14» ja finants- ja majandusosakonna ametikohtade koguarv «39» asendatakse arvuga «38»;
4) haigla koosseisust jäetakse pärast sõnu «Peaspetsialist – õendusjuht vanemametnik 1» välja sõnad «spetsialist vanemametnik 1» ja haigla ametikohtade koguarv «51,5» asendatakse arvuga «50,5»;
5) üldosakonna spetsialistide arv «8» asendatakse arvuga «9» ja üldosakonna koguarv «24» asendatakse arvuga «25»;
6) alates 20. juulist 2009. a asendatakse teenistujate ameti- ja abiteenistuskohtade arv «640,5» arvuga «633,5», vanglaametnike ametikohtade arv «376» asendatakse arvuga «369» ning koosseisu koguarv «759,5» asendatakse arvuga «752,5».
Alates 1. septembrist 2009. a asendatakse teenistujate ameti- ja abiteenistuskohtade arv «633,5» arvuga «632,5» ning koosseisu koguarv «752,5» asendatakse arvuga «751,5».
§ 2. Justiitsministri 6. detsembri 2001. a määruses nr 92 «Tallinna Vangla põhimäärus» (RTL 2001, 133, 1929; 2008, 43, 588) tehakse järgmised muudatused:
« 101) koordineerida vanglaametnike väljaõppe korraldust vanglates;»;
2) lisatakse paragrahv 42 järgmises sõnastuses:
« § 42. Väljaõppe juht
3) juhtida vahetult väljaõppeala peaspetsialisti tööd.».
§ 3. Justiitsministri 26. märtsi 2008. a määruse nr 11 «Viru Vangla teenistujate koosseis» (RTL 2008, 29, 426; 2009, 14, 147) §-s 1 tehakse järgmised muudatused:
1) järelevalveosakonna koosseisus asendatakse peaspetsialistide ametikohtade arv «1» arvuga «2»;
2) järelevalveosakonna koosseisus lisatakse pärast sõnu «Peaspetsialist I klassi vanglainspektor 1» sõnad «Peaspetsialist väljaõppe alal I klassi vanglainspektor 1»;
3) järelevalveosakonna ametikohtade koguarv «57» asendatakse arvuga «59»;
4) finants- ja majandusosakonna spetsialistide arv «6» asendatakse arvuga «5» ja finants- ja majandusosakonna ametikohtade koguarv «37» asendatakse arvuga «36»;
5) üldosakonna koosseisus juristide ametikohtade arv «3» asendatakse arvuga «4» ja üldosakonna ametikohtade koguarv «15» asendatakse arvuga «16»;
6) alates 20. juulist 2009. a asendatakse teenistujate ameti- ja abiteenistuskohtade arv «401» arvuga «404», vanglaametnike ametikohtade arv «256» asendatakse arvuga «258» ning koosseisu koguarv «520» asendatakse arvuga «523».
Alates 1. septembrist 2009. a asendatakse teenistujate ameti- ja abiteenistuskohtade arv «404» arvuga «403» ning koosseisu koguarv «523» asendatakse arvuga «522».
§ 4. Justiitsministri 26. mai 2008. a määruse nr 25 «Tartu Vangla teenistujate koosseis» (RTL 2008, 44, 607; 2009, 14, 147) §-s 1 tehakse järgmised muudatused:
2) järelevalveosakonna koosseisu lisatakse pärast sõnu «Peaspetsialist I klassi vanglainspektor 1» sõnad «Peaspetsialist väljaõppe alal I klassi vanglainspektor 1»;
3) järelevalveosakonna ametikohtade koguarv «62» asendatakse arvuga «64»;
4) finants- ja majandusosakonna spetsialistide arv «8» asendatakse arvuga «7» ja finants- ja majandusosakonna ametikohtade koguarv «46» asendatakse arvuga «45»;
5) alates 20. juulist 2009. a asendatakse teenistujate ameti- ja abiteenistuskohtade arv «447,8» arvuga «449,8», vanglaametnike ametikohtade arv «269» asendatakse arvuga «271» ning koosseisu koguarv «527,8» asendatakse arvuga «529,8».
Alates 1. septembrist 2009. a asendatakse teenistujate ameti- ja abiteenistuskohtade arv «449,8» arvuga «448,8» ning koosseisu koguarv «529,8» asendatakse arvuga «528,8».
§ 5. Justiitsministri 19. märtsi 2007. a määruse nr 18 «Murru Vangla teenistujate koosseis» (RTL 2007, 25, 447; 2009, 14, 147) §-s 1 tehakse järgmised muudatused:
1) finants- ja majandusosakonna spetsialistide arv «7» asendatakse arvuga «6» ja finants- ja majandusosakonna ametikohtade koguarv «39» asendatakse arvuga «38»;
2) teenistujate ameti- ja abiteenistuskohtade arv «335,75» asendatakse arvuga «334,75» ning koosseisu koguarv «412,75» asendatakse arvuga «411,75».
§ 6. Justiitsministri 20. novembri 2000. a määruse nr 46 «Vanglaametniku ametiastmetele vastavad ametikohad» (RTL 2000, 121, 1892; 2008, 50, 700) § 1 täiendatakse punktiga 6 järgmises sõnastuses:
« 6) väljaõppe juht.».
§ 7. (1) Määrus jõustub 20. juulil 2009. a.
(2) Määruse § 1 punkt 3, § 3 punkt 4, § 4 punkt 4 ja § 5 jõustuvad 1. septembril 2009. a.


Notarite Koja põhikirja kinnitamine – Riigi Teataja
Notarite Koja põhikirja kinnitamine
Notarite Koja põhikirja kinnitamine - sisukord
NOTARITE KOJA PÕHIKIRI
§ 1 Notarite Koda, liikmed ja asukoht
§ 2 Notarite Koja põhilised ülesanded
§ 3 Notarite Koja ülesannete täitmise viisid
§ 4 Notarite Koja organid
§ 5 Notarite Koja liikmete õigused ja kohustused
§ 6 Notarite Koja varalised ja rahalised vahendid
2 NOTARITE KOJA KOOSOLEK
§ 7 Notarite Koja koosoleku pädevus
§ 8 Koosoleku kokkukutsumine
§ 9 Koosoleku otsuse vastuvõtmine
§ 91 Elektroonilisel teel otsuste vastuvõtmine
3 NOTARITE KOJA EESTSEISUS
§ 10 Notarite Koja eestseisuse koosseis
§ 11 Eestseisuse valimised
§ 12 Eestseisuse valimise kord
§ 13 Eestseisuse liikmeks valimise tingimused
§ 14 Eestseisuse liikme tagasiastumine ja tegutsemise peatamine
§ 15 Eestseisuse pädevus
§ 16 Notarite Koja esimees ja tema asendamine
§ 17 Eestseisuse istungid ja otsuste vastuvõtmine
§ 18 Saladuse hoidmise kohustus
§ 19 Eestseisuse liikmete kulude hüvitamine
§ 20 Notarite Koja töötajad
4 NOTARITE KOJA AASTAEELARVE. REVISJONIKOMISJON JA MUUD KOMISJONID
§ 21 Notarite Koja aastaeelarve
§ 22 Notarite Koja revisjonikomisjon
§ 23 Aukohus
§ 24 Sisekontroll
§ 25 Notarite Koja muud komisjonid
RT I, 12.06.2013, 21
Vastu võetud 04.06.2003 nr 44
RTL 2003, 71, 1030
jõustumine 21.06.2003
03.04.2006 RTL 2006, 32, 571 21.04.2006
06.06.2013 RT I, 12.06.2013, 20 15.06.2013
Määrus kehtestatakse notariaadiseaduse § 43 lõike 2 alusel.
§ 1. Notarite Koda, liikmed ja asukoht
(1) Notarite Koda on „Notariaadiseaduse” alusel asutatud avalik-õiguslik juriidiline isik.
(2) Notarite Koja koosseisu kuuluvad kõik ametisse nimetatud notarid. Notar saab Notarite Koja liikmeks notari ametisse nimetamise päevast ning tema liikmeksolek lõpeb notari ametikohalt vabastamise päevast.
(3) Notarite Koda tegutseb „Notariaadiseaduse” ja Notarite Koja põhikirja alusel, mille võtab vastu Notarite Koja koosolek ja kinnitab justiitsminister.
(4) Notarite Kojal on Eesti riigivapi kujutisega pitsat.
(5) Notarite Koja asukoht on Tallinn.
§ 2. Notarite Koja põhilised ülesanded
Notarite Koda täidab järgmisi „Notariaadiseaduses” sätestatud ülesandeid:
1) notarite kohusetundliku ja laitmatu ametipidamise, kutse-eetika järgimise ja väärika käitumise üle valvamine;
2) notarite ametialase praktika ühtlustamine;
3) notarite ja notaribüroode töötajate täienduskoolituse korraldamine;
4) kandidaaditeenistuse korraldamine;
5) osavõtt notarite tegevuse üle järelevalve teostamisest ja notarite kutseeetika nõuete järgimise kontrollimine;
6) digitaalse notariaalarhiivi haldamine ja korraldamine.
§ 3. Notarite Koja ülesannete täitmise viisid
Oma ülesannete täitmiseks on Notarite Kojal õigus:
1) esindada notareid ametiasutuste ning kodu- ja välismaiste institutsioonide juures;
2) anda „Notariaadiseaduse” § 44 lõike 3 kohaselt notaritele siduvaid juhendeid ning koostada soovitusi ametialase praktika ühtlustamiseks;
3) nõuda notaritelt kirjalikke selgitusi nende ametitegevuse suhtes esitatud kaebustes toodud asjaolude kohta, vajadusel teha justiitsministrile ettepanek distsiplinaarmenetluse algatamiseks;
4) kehtestada notarite kohustuslikke makseid Notarite Kojale;
5) luua Notarite Koja juurde palgalisi ametikohti;
6) eraldada raha Notarite Koja eelarvest notaritele, kelle tulu on notarist mittesõltuvate asjaolude tõttu notariameti pidamiseks ebapiisav, kuid kelle ametisolek on hädavajalik vastava tööpiirkonna elanike teenindamiseks. Raha eraldamise korra määrab Notarite Koja koosolek;
7) omandada ja käsutada kinnis- ja vallasvara, mis on vajalik Notarite Koja ülesannete täitmiseks;
8) viia läbi sisekontrolli notarite poolt kohusetundliku ja laitmatu ametipidamise ning kutse-eetika nõuete järgimise üle. Sisekontrolli teostamise korra määrab Notarite Koja koosolek;
9) kasutada teisi seaduse ja Notarite Koja põhikirjaga kooskõlas olevaid tegevusviise;
10) vajadusel toetada oma eelarvest pensionil olevaid notareid ja nende pereliikmeid.
§ 4. Notarite Koja organid
Notarite Koja organiteks on Notarite Koja koosolek, eestseisus, revisjonikomisjon ja aukohus.
§ 5. Notarite Koja liikmete õigused ja kohustused
(1) Notarite Koja liikmetel on kõigil võrdsed õigused ja kohustused. Oma õigusi ja kohustusi võivad nad teostada isiklikult või esindaja kaudu.
(2) Notarite Koja liikmetel on õigus ja kohustus kaasa aidata Notarite Koja ülesannete täitmisele.
(3) Notarite Koja liikmed on kohustatud oma ametialases tegevuses juhinduma Eesti Vabariigi õigusaktidest, „Notariaadiseadusest” ja käesolevast põhikirjast ning täitma Notarite Koja juhtimis- ja kontrollorganite otsuseid. Samuti on Notarite Koja liikmed kohustatud järgima kutse-eetika norme ja pidama oma ametit ausalt ja väärikalt.
(4) Notarite Koja liikmed on kohustatud tasuma Notarite Koja koosoleku poolt sätestatud suuruses ja korras kohustuslikke makseid.
(5) Notarite Koja liikmetel on õigus nõuda Notarite Koja koosolekult ja eestseisuselt enda ärakuulamist ning saada selgitusi kõigis notariaati puudutavates küsimustes, eriti aga nendes, mis puudutavad otseselt nende isikuga seotud asjaolusid.
(6) Notarite Koja liikmetel on õigus saada teavet Notarite Koja organite poolt vastuvõetud otsuste kohta.
§ 6. Notarite Koja varalised ja rahalised vahendid
Notarite Koja varalised ja rahalised vahendid moodustuvad:
1) Notarite Koja liikmete kohustuslikest ja muudest maksetest;
2) omavahendite kasutamisest ja tegevusest saadud tulust;
3) Notarite Koja kirjastustegevusest laekuvatest rahalistest vahenditest;
4) füüsilistelt ja juriidilistelt isikutelt saadavatest annetustest ja toetustest.
2. peatükk NOTARITE KOJA KOOSOLEK
§ 7. Notarite Koja koosoleku pädevus
(1) Notarite Koja koosolek (edaspidi koosolek) võib oma päevakorda võtta ja otsustada iga Notarite Koja pädevusse kuuluva küsimuse.
(2) Koosoleku ainupädevusse kuulub:
1) põhikirja vastuvõtmine ning selles täienduste ja muudatuste tegemine;
2) eestseisuse ja revisjonikomisjoni valimine ning tagasikutsumine;
4) majandusaasta aruande kinnitamine;
6) notarikandidaatide ja asendajate tasustamise küsimuste lahendamine;
7) „Notariaadiseaduses” sätestatud juhtudel notaritele ametipidamiseks siduvate juhendite andmine;
(3) Koosolek võib anda eestseisusele õiguse teha mõjuvatel põhjustel Notarite Koja eelarves muudatusi, mis esitatakse järgmisele Notarite Koja koosolekule kinnitamiseks.
§ 8. Koosoleku kokkukutsumine
(1) Korralised koosolekud toimuvad üks kord aastas iga kalendriaasta esimese kolme kuu jooksul.
1) eestseisuse algatusel;
3) kui seda nõuab vähemalt 1/5 Notarite Koja liikmete üldarvust.
(3) Koosoleku kutsub kokku eestseisus, teatades Notarite Koja liikmetele koosoleku aja, koha ja päevakorra vähemalt kaks nädalat ette.
(4) Koosolekust võtab Notarite Koja liige osa isiklikult või esindaja kaudu, kelleks võib olla teine Notarite Koja liige kirjaliku volikirja alusel.
(5) Notarikandidaatidel ja asendajatel on õigus osaleda koosolekutel, kuid neil ei ole hääleõigust.
(6) Eestseisus võib kutsuda koosolekule külalisi.
(7) Koosoleku avab Notarite Koja esimees või tema puudumisel aseesimees, mõlema puudumisel vanim eestseisuse liige, mille järel valitakse koosoleku juhataja ja protokollija.
§ 9. Koosoleku otsuse vastuvõtmine
(1) Koosolek on otsustusvõimeline, kui sellel on esindatud vähemalt 2/3 Notarite Koja liikmete üldarvust.
(2) Igal Notarite Koja liikmel on otsuste vastuvõtmisel ning valimistel õigus esindada kuni kahte Notarite Koja liiget, kui ta esitab sellekohase kirjaliku volikirja koosoleku juhatajale enne hääletamise algust.
(3) Koosoleku otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega.
(4) Koosoleku otsused, mis on saanud võrdse arvu poolt- ja vastuhääli, loetakse mittevastuvõetuteks, välja arvatud valimiste puhul, mil otsustab võrdse häälte arvu puhul loos.
(5) Notarite Koja liige ei osale hääletamisel juhul, kui otsustamisel on teda ennast puudutav küsimus, välja arvatud valimiste korral.
(6) Koosoleku otsused võetakse reeglina vastu avalikul hääletamisel. Salajane hääletamine toimub:
1) eestseisuse valimisel;
2) kui seda nõuab vähemalt 1/4 koosolekul osalejatest.
(7) Koosoleku otsused protokollitakse ja nendele kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija. Otsuseid motiveeritakse protokollis ainult siis, kui koosolek peab seda vajalikuks. Koosolekul vastu võetud otsuse suhtes eriarvamusele jäänud Notarite Koja liikme nõudel protokollitakse tema eriarvamuse sisu.
(8) Koosoleku protokollid saadetakse kõigile Notarite Koja liikmetele ja justiitsministrile.
§ 91. Elektroonilisel teel otsuste vastuvõtmine
(1) Üksikküsimustes, välja arvatud Notarite Koja põhikirja § 7 lõikes 2 nimetatud koosoleku ainupädevusse kuuluvad küsimused, võib otsuseid vastu võtta elektroonilisel teel.
(2) Elektroonilisel teel ei viida hääletamist läbi juhul, kui 1/10 Notarite Koja liikmetest nõuab:
1) salajast hääletamist või
2) küsimuse arutamist koosolekul.
(3) Ettepaneku elektroonilisel teel otsuse vastuvõtmise kohta teeb eestseisus, määrates hääletamiseks tähtaja, mis ei tohi olla lühem kui kaks nädalat.
(4) Elektroonilisel teel hääletades tuleb oma hääl anda kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis või digitaalselt allkirjastatuna. Hääletamise viisi kehtestab eestseisus otsusega.
(5) Elektroonilisel teel hääletamiseks ei tohi volitada teisi Notarite Koja liikmeid.
(6) Otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega eeldusel, et hääletamisest võtab osa vähemalt 2/3 Notarite Koja liikmete üldarvust.
(7) Hääletustulemused ja otsus protokollitakse ning sellele kirjutavad alla Notarite Koja esimees ja protokollija.
[RT I, 12.06.2013, 20 - jõust. 15.06.2013]
3. peatükk NOTARITE KOJA EESTSEISUS
§ 10. Notarite Koja eestseisuse koosseis
Notarite Koja eestseisus koosneb Notarite Koja esimehest ja aseesimehest ning viiest eestseisuse liikmest.
[RTL 2006, 32, 571 - jõust. 21.04.2006]
§ 11. Eestseisuse valimised
(1) Eestseisus valitakse kolmeks aastaks.
(2) Juhul kui eestseisuse liige langeb välja enne valimistähtaja lõppu, valitakse järgmisel Notarite Koja koosolekul tema asemele uus liige kuni antud tähtaja lõpuni. Kui kõik eestseisuse liikmed välja langevad, korraldatakse uued eestseisuse valimised kolmeks aastaks.
(3) Notarite Koja esimees teeb valimiste tulemused teatavaks justiitsministrile.
§ 12. Eestseisuse valimise kord
(1) Notarite Koja koosolek valib eestseisuse valimise korraldamiseks 3-liikmelise valimiskomisjoni. Valimiskomisjoni liikmed valivad endi hulgast komisjoni esimehe.
(11) Harjumaa tööpiirkonnast valitakse kolm eestseisuse liiget; Ida- ja Lääne-Virumaa tööpiirkondadest kokku üks eestseisuse liige; Pärnumaa, Läänemaa, Saaremaa, Hiiumaa, Raplamaa ja Järvamaa tööpiirkondadest kokku üks eestseisuse liige ning Tartumaa, Jõgevamaa, Viljandimaa, Valgamaa, Põlvamaa ja Võrumaa tööpiirkondadest kokku kaks eestseisuse liiget.
(2) Notarite Koja eestseisus valitakse Notarite Koja koosolekul järgmiste põhimõtete kohaselt:
1) iga eestseisuse liige valitakse eraldi;
3) valituks osutub rohkem hääli saanud kandidaat, kui „Notariaadiseaduses” ei ole sätestatud teistsugust hääletamise nõuet.
(3) Notarite Koja eestseisust valides valitakse kõigepealt Notarite Koja esimees ja aseesimees ning siis ülejäänud eestseisuse liikmed.
(4) Notarite Koja esimehe valimisel osutub valituks kandidaat, kelle poolt on antud üle poole hääletamisest osavõtnute häältest. Kui ükski kandidaat ei ole saanud vajalikku häälteenamust, korraldatakse valimiste teine voor kahe enim hääli saanud kandidaadi vahel. Selles voorus teistest kandidaatidest rohkem hääli saanud kandidaat osutub valituks. Häälte võrdse jagunemise korral heidetakse liisku.
(5) Valimiste tulemused teeb teatavaks valimiskomisjoni esimees.
(6) Pretensioonid valimiste kohta tuleb esitada ning sellest tulenev kontroll teostada enne koosoleku lõppu, mil hääletamine toimub. Otsuse pretensiooni arvestamise kohta teeb Notarite Koja koosolek lihthäälteenamusega.
§ 13. Eestseisuse liikmeks valimise tingimused
(1) Eestseisuse liikmeks on õigus valida iga Notarite Koja liiget, välja arvatud:
1) notarit, kelle ametitegevus on peatatud seoses distsiplinaarmenetluse algatamisega või peatunud seoses kriminaalkorras süüdistuse esitamisega;
2) notarit, kelle distsiplinaarkorras karistamisest ei ole möödunud ühte aastat;
3) notarit, kelle suhtes on viimase viie aasta jooksul tehtud süüdimõistev otsus kriminaalasjas.
(2) Eestseisuse liikme valimiseks on vajalik kandidaadi nõusolek.
§ 14. Eestseisuse liikme tagasiastumine ja tegutsemise peatamine
(1) Enne valimisaja lõppu on õigus tagasi astuda eestseisuse liikmel:
1) kes on pensioniealine;
2) kes on viimase kolme aasta jooksul olnud eestseisuse liige;
3) kes tervislike või muude mõjuvate põhjuste tõttu ei ole võimeline eestseisuse liikme ülesandeid täitma.
(2) Kui Notarite Koja eestseisuse liikme vastu on algatatud kriminaalasi või on tema ametitegevus peatatud seoses distsiplinaarmenetlusega, siis peatub tema tegevus eestseisuse liikmena seni, kuni menetlus on lõppenud. Sama kehtib ka notari ametitegevuse peatumise korral seoses kriminaalkorras süüdistuse esitamisega.
§ 15. Eestseisuse pädevus
(1) Eestseisus tagab Notarite Koja põhikirja täitmise ja koosolekute otsuste elluviimise.
(2) Eestseisus täidab Notarite Koja koosolekute vahelisel ajal kõiki Notarite Koja ülesandeid, välja arvatud revisjonikomisjoni, aukohtu või eranditult Notarite Koja koosoleku pädevusse kuuluvad ülesanded, suhtleb Notarite Koja nimel ametiasutustega ja teiste organisatsioonidega, teeb Notarite Koja nimel neile ettepanekuid ja esitab arvamusi, annab notaritele nõusoleku ühise büroo pidamiseks ning koordineerib sisekontrolli teostamist notarite ametipidamise üle.
§ 16. Notarite Koja esimees ja tema asendamine
(1) Notarite Koja esimees esindab Notarite Koda, annab Notarite Koja nimel volitusi ja teeb Notarite Koja nimel kõiki õigustoiminguid.
(2) Notarite Koja esimeest asendab tema äraolekul aseesimees. Notarite Koja esimehe ja aseesimehe üheaegsel äraolekul asendavad neid eraldi teised eestseisuse liikmed.
(3) Notarite Koja esimees sõlmib teenistuslepingud notarikandidaatidega ja töölepingud Notarite Koja palgaliste töötajatega, sealhulgas tegevdirektoriga.
§ 17. Eestseisuse istungid ja otsuste vastuvõtmine
(1) Eestseisuse istungid toimuvad üldjuhul üks kord kuus ja need kutsub kokku Notarite Koja esimees.
(2) Eestseisuse erakorraline istung toimub juhul, kui seda nõuavad vähemalt kaks eestseisuse liiget.
(3) Notarite Koja esimees peab liikmetele teatama istungi ajast, kohast ning selle päevakorrast vähemalt ühe nädala ette. Kiireloomulistel juhtudel võib esimees kutsuda eestseisuse kokku ka sellest lühemat aega ette teatades. Päevakorda võib võtta täiendavaid päevakorrapunkte, kui kohal on kõik eestseisuse liikmed ja nad on päevakorra täiendamisega nõus.
(4) Eestseisus on otsustusvõimeline, kui otsuste vastuvõtmisel osaleb vähemalt viis liiget. Hääletada võib kirja, faksi, telefoni teel või elektrooniliselt, kui ükski eestseisuse liige ei ole sellise hääletamise viisi vastu.
(5) Eestseisuse otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega, kusjuures hääletamisel esindamine ei ole lubatud. Häälte võrdse jagunemise korral otsustab Notarite Koja esimehe hääl.
(6) Eestseisuse liiget puudutava küsimuse arutamisel ei ole sel liikmel hääleõigust.
(7) Eestseisuse istungil vastu võetud otsuse suhtes eriarvamusele jäänud eestseisuse liikme nõudel protokollitakse tema eriarvamuse sisu.
(8) Eestseisuse istungi protokollid saadetakse kõigile Notarite Koja liikmetele.
§ 18. Saladuse hoidmise kohustus
Eestseisuse koosseisu, revisjonikomisjoni ja aukohtusse kuuluvad notarid, palgalised töötajad ning Notarite Koja ülesandeid täitvad notarikandidaadid ei tohi avaldada neile nende tegevusega teatavaks saanud andmeid notariaaltoimingute sisu kohta. Nad võivad neid andmeid kohtus avaldada ainult Notarite Koja eestseisuse loal. Andmete saladuses hoidmise kohustus säilib ka pärast nende lahkumist eestseisuse koosseisust või Notarite Koja teenistusest.
§ 19. Eestseisuse liikmete kulude hüvitamine
Notarite Koda hüvitab eestseisuse liikmetele kulutused, mis kaasnevad nende tegevusega eestseisuses vastavalt kinnitatud eelarvele.
§ 20. Notarite Koja töötajad
Notarite Koja ülesannete täitmiseks ja tegevuse korraldamiseks võtab eestseisus tööle palgalised töötajad, kelle tegevust juhib tegevdirektor. Palgaliste töötajate tööülesanded sätestatakse ametijuhenditega.
4. peatükk NOTARITE KOJA AASTAEELARVE. REVISJONIKOMISJON JA MUUD KOMISJONID
§ 21. Notarite Koja aastaeelarve
(1) Notarite Koja eelarve- ja majandusaastaks on kalendriaasta.
(2) Notarite Koja aastaeelarve täitmise aruande esitab eestseisus kinnitamiseks Notarite Koja koosolekule.
(3) Notarite Koja aastaeelarve projekt tuleb esitada Notarite Koja liikmetele hiljemalt 2 nädalat enne koosoleku toimumist.
§ 22. Notarite Koja revisjonikomisjon
(1) Notarite Koja revisjonikomisjon valitakse 3-liikmelisena kuni kolmeks aastaks § 12 lõikes 2 sätestatud põhimõtete kohaselt. Revisjonikomisjoni liige ei või kuuluda eestseisusesse ega aukohtusse.
(2) Revisjonikomisjon võtab otsuseid vastu liikmete poolthäälteenamusega. Revisjonikomisjoni liikmed valivad enda hulgast esimehe.
(3) Revisjonikomisjon revideerib Notarite Koja majandustegevust ja asjaajamist oma algatusel või vähemalt 1/5 notarite nõudel.
(4) Eestseisus esitab Notarite Koja majandusaasta aruande enne Notarite Koja koosolekule kinnitamiseks esitamist revisjonikomisjonile arvamuse avaldamiseks.
(5) Notarite Koja revisjonikomisjon esitab revisjonikomisjoni aastaaruande Notarite Koja koosolekule.
§ 23. Aukohus
(1) Notarite Koja aukohus arutab notari, eestseisuse või revisjonikomisjoni algatusel notari ametipidamise, kutse-eetika ja käitumise kohta esitatud kaebusi.
(2) Aukohtusse valitakse 5 liiget ja 2 asendusliiget kolmeks aastaks § 12 lõikes 2 sätestatud põhimõtete kohaselt. Aukohtu liikmed ja asendusliikmed ei või kuuluda eestseisusesse ja revisjonikomisjoni.
(3) Aukohus koguneb asja arutamiseks 1 kuu jooksul arvates ettepaneku või kaebuse esitamisest aukohtule.
(4) Aukohus on otsustusvõimeline, kui istungist võtavad osa ja hääletavad kõik aukohtu liikmed. Aukohus võtab otsuseid vastu liikmete poolthäälteenamusega. Kui aukohtu liige ei saa arutatavas asjas olla erapooletu, peab ta arutamisest taanduma. Aukohtu liikme taandusel või mõjuval põhjusel eemalviibimise korral kutsutakse aukohtu tööst osa võtma asendusliige.
(5) Aukohtul on õigus nõuda asja arutamisel asjaosalistelt selgitusi. Asjaosalistel on õigus viibida asja arutamise juures, aukohtu istungi toimumisest teatatakse asjaosalistele ette vähemalt 7 päeva.
(6) Aukohtu istungi kohta koostatakse protokoll, millele kirjutab alla aukohtu liikmete hulgast valitud protokollija. Protokoll peab sisaldama aukohtu seisukohta arutusel olnud asja kohta. Aukohtu protokoll saadetakse tutvumiseks kõigile notaritele Notarite Koja kaudu 2 nädala jooksul pärast istungi toimumist.
(7) Notari eksimuse korral on aukohtul õigus teha notarile märkus. Vajadusel võib aukohus teha justiitsministrile ettepaneku distsiplinaarmenetluse algatamiseks.
§ 24. Sisekontroll
(1) Sisekontrolli viib läbi eestseisuse poolt määratud 3-liikmeline komisjon, mille koosseisu kuulub 2 notarit ja 1 Notarite Koja töötaja.
(2) Sisekontrolli eesmärgiks on kontrollida notarite ametipidamist, sealhulgas notariteenuse kättesaadavust, notaribüroo töökorraldust ja klienditeenindust, statistilisi andmeid ametitoimingute kohta, ametitoimingute raamatute pidamist, dokumentide säilitamist, elektroonilist isikuandmete töötlust ja ühendust registritega, hoiustamise korraldamist, ametikindlustuse olemasolu, Notarite Koja juhendite ja eestseisuse otsuste täitmist.
(3) Sisekontrolli teostatakse kas notari ametitegevuse jooksva kontrollina (statistika analüüs) või notaribüroo kohapealse kontrollimise teel notarilt saadud materjalide ja andmete abil. Kui notar ei nõustu koostööga, võib eestseisus taotleda Justiitsministeeriumilt järelevalvemenetluse algatamist. Sisekontrolli teostamine ei tohi häirida notaribüroo tööd.
(4) Sisekontrolli tulemuste kohta koostatakse aruanne, millele kirjutavad alla kõik komisjoni liikmed, komisjon esitab selle kahe nädala jooksul eestseisusele, eestseisus teavitab kontrolli tulemustest ka notarit.
(5) Eestseisus vaatab läbi komisjoni aruande, analüüsib avastatud puudusi ning teeb üldistusi, mis aitaksid tarvitusele võtta abinõusid puuduste kõrvaldamiseks ja nende vältimiseks notarite edaspidises töös.
(6) Sisekontrolli käigus tuvastatud ametitegevuse puuduste kõrvaldamiseks võib eestseisus teha ettekirjutusi, mis on notarile täitmiseks kohustuslikud.
§ 25. Notarite Koja muud komisjonid
Notarite Koja koosolek ja eestseisus võivad oma pädevuse piires koja ülesannete täitmiseks moodustada notaritest ja notarikandidaatidest nõuandvaid komisjone ja töögruppe ning kaasata nende tegevusse eksperte.
(2) Eestseisuse koosseisu suurendamisega seoses valitud eestseisuse liikmete volitused lõpevad samal ajal eestseisuse seniste liikmete volituste lõppemisega.


Keskmise töötasu maksmise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Keskmise töötasu maksmise tingimused ja kord - sisukord
§ 2 Keskmise töötasu arvutamise alused
§ 3 Keskmise töötasu arvutamine tööpäevatasu maksmisel
§ 4 Keskmise töötasu arvutamine kalendripäevatasu maksmisel
RT I, 18.07.2015, 4
Vastu võetud 11.06.2009 nr 91
RT I 2009, 31, 193
06.10.2011 RT I, 11.10.2011, 4 01.01.2012
28.03.2013 RT I, 29.03.2013, 19 01.04.2013
16.07.2015 RT I, 18.07.2015, 1 21.07.2015
Määrus kehtestatakse töölepingu seaduse § 29 lõike 8 alusel.
[RT I, 11.10.2011, 4 - jõust. 01.01.2012]
(1) Määrust kohaldatakse töötaja keskmise töötasu arvutamisele ning maksmisele seaduses ettenähtud juhtudel.
(11) Kui töötajale maksti keskmise töötasu arvutamise vajaduse tekke kuule eelnenud kuue kalendrikuu eest ainult muutumatu suurusega töötasu, siis puhkusetasu maksmiseks keskmist töötasu ei arvutata ja töötajale makstakse muutumatu suurusega töötasu.
(2) Määruse tähenduses loetakse töötasuks avalikus teenistuses palk avaliku teenistuse seaduse ja avaliku teenistuse eriseaduse tähenduses.
[RT I, 29.03.2013, 19 - jõust. 01.04.2013]
(3) Paragrahvi 2 lõigete 4 ja 5 ning lõike 6 punkti 2 tähenduses loetakse kehtivaks töötasuks avalikus teenistuses põhipalk avaliku teenistuse seaduse tähenduses või ametipalk avaliku teenistuse eriseaduse tähenduses.
(4) Paragrahvi 2 lõigete 4 ja 5, § 3 lõike 1 ja § 4 lõike 3 tähenduses loetakse töö tegemisest keeldumine avalikus teenistuses avaliku võimu teostamise õiguse peatumiseks avaliku teenistuse seaduse 10. peatüki tähenduses.
§ 2. Keskmise töötasu arvutamise alused
(1) Keskmise töötasu arvutamisel võetakse arvesse töötasuna teenitud summad. Kui arvutamise vajaduse tekke kuule eelnenud kuuel kuul töötasuna teenitud summa muutub töötajale sissenõutavaks pärast keskmise töötasu või muutumatu suurusega töötasu alusel arvestatud tasu maksmise kuupäeva, siis varem makstud keskmist töötasu ümber arvutada ei tule.
(2) Keskmine töötasu arvutatakse arvutamise vajaduse tekke kuule eelnenud kuue kalendrikuu jooksul töötaja teenitud töötasust, mis on töötajale sissenõutavaks muutunud. Arvutamise vajaduse tekke kuuks on kuu, millal algas arvutamise vajaduse tekitanud sündmus. Puhkusetasu arvutamisel on arvutamise vajaduse tekke kuuks kuu, millele langeb eelviimane tööpäev enne puhkuse algust.
(3) Kui töötaja on tööandja juures töötanud vähem kui kuus kalendrikuud, võetakse keskmise töötasu arvutamisel aluseks kalendrikuud, mille eest on töötajale töötasu sissenõutavaks muutunud. Kui keskmise töötasu arvutamise vajadus tekib enne esimest palgapäeva, siis keskmist töötasu ei arvutata ja töötajale makstakse kokkulepitud töötasu.
(4) Kui töö tegemisest keeldumise tõttu ei ole töötajale kuue kuu jooksul töötasu makstud, arvutatakse keskmine töötasu arvutamise vajaduse tekke kuul kehtivast töötasust.
(5) Kui töö tegemisest keeldumise tõttu ei ole töötajale rohkem kui kaheteistkümne kuu jooksul töötasu makstud, korrigeeritakse töötaja töötasu keskmise töötasu arvutamise vajaduse tekke kuul kehtiva töötasu indeksiga. Indeksi väärtus arvutatakse keskmise töötasu arvutamise vajaduse tekke kuul ja töö tegemisest keeldumise kuul kehtinud Vabariigi Valitsuse kehtestatud töötasu alammäärade suhtena.
(6) Lõiget 5 ei kohaldata, kui keskmise töötasu arvutamise vajaduse tekke kuul:
§ 3. Keskmise töötasu arvutamine tööpäevatasu maksmisel
(1) Keskmise tööpäevatasu arvutamiseks liidetakse § 2 lõikes 2 või 3 nimetatud ajavahemiku töötasud ja jagatakse sama ajavahemiku kalendaarse tööpäevade arvuga. Keskmise tööpäevatasu arvutamise aluseks olevat tööpäevade arvu vähendatakse tööpäevade võrra, millal töötajale ei arvestatud töötasu tööst keeldumise korral „Töölepingu seaduse” § 19 alusel.
(2) Hüvitise maksmiseks majanduslikul põhjusel töölepingu ülesütlemisel või sellest vähem etteteatamisel vähendatakse keskmise tööpäevatasu arvutamise aluseks olevat tööpäevade arvu ja töötasu nende tööpäevade ja töötasu võrra, millal töötaja töötasu vähendati „Töölepingu seaduse” § 37 alusel.
(3) Keskmise tööpäevatasu arvutamiseks § 2 lõikes 4, 5 või 6 nimetatud juhtudel jagatakse töötasu keskmise töötasu arvutamise vajaduse tekke kuu kalendaarse tööpäevade arvuga.
(4) Keskmise tunnitasu arvutamiseks jagatakse keskmine tööpäevatasu kokkulepitud tööaja kohase töötundide arvuga päevas.
(5) Keskmise nädalatasu arvutamiseks korrutatakse keskmine tööpäevatasu kalendaarse tööpäevade arvuga nädalas.
(6) Keskmise kuutasu arvutamiseks korrutatakse keskmine tööpäevatasu selle arvutamise aluseks olnud ajavahemiku ühe kuu keskmise kalendaarse tööpäevade arvuga.
§ 4. Keskmise töötasu arvutamine kalendripäevatasu maksmisel
(1) Keskmist kalendripäevatasu arvutatakse eelkõige tööandja makstava haigushüvitise ja kalendripäevapõhiste puhkusetasude maksmisel.
(2) Keskmise töötasu arvutamisel põhipuhkusetasu maksmiseks ja avalikus teenistuses ette nähtud lisapuhkuse tasu maksmiseks ei arvata kalendripäevade hulka rahvuspüha ega riigipühi.
(3) Keskmise kalendripäevatasu arvutamiseks liidetakse § 2 lõikes 2 või 3 nimetatud ajavahemiku töötasud ja jagatakse sama ajavahemiku kalendripäevade arvuga. Arvutamise aluseks olevat kalendripäevade arvu vähendatakse nende kalendripäevade võrra, millal töötajale ei arvestatud töötasu tööst keeldumise korral „Töölepingu seaduse” § 19 alusel.
(4) Keskmise kalendripäevatasu arvutamiseks § 2 lõikes 4, 5 või 6 nimetatud juhtudel jagatakse töötasu keskmise töötasu arvutamise vajaduse tekke kuu kalendripäevade arvuga.
(5) Keskmise kalendripäevatasu alusel makstava tasu arvutamisel korrutatakse keskmine kalendripäevatasu hüvitamisele kuuluvate kalendripäevade arvuga.
(6) Kui puhkuse eest keskmise töötasu alusel arvutatud puhkusetasu on väiksem töötasust, mida töötaja saaks samal ajavahemikul tööülesandeid täites, võib töötajale puhkusetasuna maksta kokkulepitud töötasu.
[RT I, 18.07.2015, 1 - jõust. 21.07.2015]