EBBER, Arkadi, Vello 1949 perek. Meema A.
EBBER, August, Juhan, 1883 Tartu mk., arr. 02.10.40 Võru, Koidula 20, erin. 30.12.42 §58-4, 10a.; Kirovi obl. Vjatlag, surn. kinnip-k. 26.08.42. Kaitseliit. [1277M]
Ebber, Ella, Juhan, abikaasa, en. ka Hella 05.09.1884; Tomski obl. Aleksandrovskoje raj. Retška Panja, surn. asum. 05.04.43.
Ebber, Vello, August, poeg, 09.07.23; Retška Panja; Karaganda obl. Steplag; Džezkazgan, arr. asumisel 22.02.52, Tomski oblastikohus 29.04.52, §58-10, 58-11, 25a., vab. laagrist 16.07.56, vab. asum. 1964. 1949 sündis poeg Ebber, Arkadi, Vello. On Meema, A. perekonna juures. Ema - Meema, Maimu.
EBBER, Jaan, Juhan, 25.03.1891 Tartumaa Kambja v., tehase ja kaupluse omanik, arr. Viljandi, Lossi 15, Leola 6a; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. eeluurimisel 07.10.41. Kaitseliit. Isamaaliit. [303E, 1278M]
Ebber, Elise, Jaan, abikaasa, 06.03.02 Võrumaa Veriora v., eluk. Viljandi, Lossi 15; Kolpaševo raj.; Tomski obl. Tšainski raj. Verhne Fokino, 10.47 põgenes Eestisse. Arr. 18.02.50, erin. 16.06.50, §16-82 lg.1, 3a., Narva, vab laagrist 18.02.53. Pärast vabanemist saadeti asumisele tagasi, vab. asum. 08.05.58. [1278M]
Ebber, Väino, Jaan, poeg, 1930, eluk. Viljandi, Lossi 15, arr. asumisel, vab. 12.67. [1278M]
EBERLEIN, Vjatšeslav, Aleksander 1897 Minsk, eluk. Tall, Ahju 5-16, mitte küüditatud. Judenitši armee. Oli mobiliseeritud Punaarmeesse 20.08.41-18.01.42, Sverdlovski obl. 26.01.42-08.44, Kirovi obl. Lebjažje raj. 11.11.44 tuli Eestisse. Ei olnud arreteeritud ega välja saadetud. [201M]
Eberlein, Valentine, Ludvig, abikaasa, 08.09.1898, eluk. Tallinn, Tähe 17-6; Muhhino raj.; Kirovi obl. Lebjažje raj. Bõkovo, vab. asum. 15.07.60.
Eberlein, Tatjana, Vjatžeslav, tütar, 16.01.21, eluk. Tallinn, Tähe 17-6; Muhhino raj., vab. asum. 15.07.60.
EBERLEIN-PÕDER, Elene, Vjatšeslav 1922 perek. Põder P.
EDASI, Johannes, Kustav, 20.01.1885 Hiiumaa Pühalepa v. Suuremõisa as., eluk. sama, arr. 06.08.41, erin. 15.04.42 §58-10, 7a., surn. kinnip-k. 26.11.42. [7883E]
EELMAA, Aleksander, Mihkel, 30.01.1889 Tartumaa Vaimastvere v., politseiametnik, arr. Tallinn-Nõmme, Pidu 7, erin. 12.03.42 §58-13, 10a.; Sverdlovski obl. Vosturallag, surn. kinnip-k. 01.11.44. [7052E, 1840M]
Eelmaa, Helmi, Johan, abikaasa, 16.07.1896 Tallinn; Molotovski l.; Kirovi obl. Kõrtšanõ raj. Kommuna, 1946 põgenes Eestisse. Erin. 10.02.51, §16-82, 3a., vab. 24.07.53. Pärast vabanemist saadeti uuesti asumisele, vab. (inv.) 12.06.56. [1840M]
Eelmaa, Vaike, Aleksander, tütar, 21.06.24 Tallinn, 1946 tuli Eestisse. Arr., erin. 13.08.48, §82 lg.2, 3a., vab. laagrist 15.08.51, vab. asum. [1840M]
Eelmaa, Hillar, Aleksander, poeg, 12.05.31 Tallinn; Vologda, 1946 lubati Eestisse. Arr. 20.10.50 ja saadeti asumisele tagasi, vab. asum. 09.11.58. [1840M]
EELMÄE, Bruno-Elmar, Juhan, 23.10.1896 Võrumaa Kasaritsa v. Vana-Nursi k., algh., talunik, arr. Vana-Nursi k. Jeegu t.; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. eeluurimisel 26.11.41. Vabadussõda. Kaitseliit. Isamaaliit. Vaps. Valla-volikogu liige. [713R]
Eelmäe, Aliide, Eduard, abikaasa, 14.11.10 Viitina v., eluk. Kasaritsa v. Jugo t.; Tomski obl. Aleksandrovskoje raj. Iljak; Krivošeino raj., vab. asum. 21.03.57. Surn. Tallinnas 05.10.1981.
Eelmäe, Mare, Bruno-Elmar, tütar, 04.11.36 Võru, eluk. Jugo t.; Iljak, vab. asum. 01.11.57.
Eelmäe, Aini, Bruno-Elmar, tütar, en. ka Anna 09.11.38 Võru, eluk. Jugo t.; Iljak, surn. asum. 03.04.49.
Eelmäe, Eevi, Bruno-Elmar, tütar, 05.06.40 Võru, eluk. Jugo t.; Iljak, surn. asum. 03.08.41.
EENPALU, Kaarel-August, Andres, 28.05.1888 Tartu mk., kõrgh., jurist, arr. 16.07.40 Tallinn, Pärnu mnt. 27-7; Kirovi obl. Vjatlag, surn. 27.01.42. EV siseminister, peaminister. Avaldatud uuesti. [1408E, 278M]
Eenpalu, Linda-Maria, Kristjan, abikaasa, 20.09.1890, ajalooõpetaja J. Westholmi Gümnaa-siumis 1920-1926. Riigikogu liige 1938-1940; Tomski obl. Tšainski raj. Makarjevka, vab. asum. 21.05.56. Naiskodukaitse. Isamaaliit. [278M]
Eenpalu, Virve, Kaarel-August, tütar, 11.04.19, eluk. Tartu, kõrgh; Makarjevka, vab. asum. 01.03.56. [278M]
Eenpalu, Tiiu, Kaarel-August, tütar, 1921, mitte küüditatud. [278M]
Eenpalu-Armei, Maret, Kaarel-August, tütar, 26.12.23, eluk. Tallinn; Makarjevka, vab. 19.05.58. [278M]
EENPERE, Ants, Aleksander, 14.11.07 Harjumaa Ingliste v., politseikonstaabel, arr. Tallinn, Pärnu mnt. 52-4, erin. 04.03.42 §58-13, 10a.; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. kinnip-k. 28.05.43. Kaitseliit. [3862E, 1281M]
Eenpere, Aino, Eduard, abikaasa, 07.10.11 Tartu; Kirovi obl. Uržumi, 08.08.46 põgenes koos pojaga Eestisse. Arr. 16.12.49, erin. 21.04.50, §16-82. Pärast vangistust saadeti asumisele tagasi, vab. asum. 12.06.56. [1281M]
Eenpere, Aili, Ants, tütar, 25.11.38; Uržum, surn. asum. 03.11.41. [1281M]
Eenpere, Mati, Ants, poeg, 29.01.42 Uržum, eluk. sama, tuli koos emaga Eestisse, vab. asum. 08.08.46. Sündis Venemaal. [1281M]
EENSAAR, Ernst, Jakob, 19.05.1892, politseinik, arr. Tallinn-Nõmme, Kaevu 7, erin. 04.03.42 §58-4; surmaotsus; kinnip-k. Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. kinnip-k. 10.02.42. Vabadussõda. [6462E, 1021M]
Eensaar, Veera, Juhan, abikaasa, 18.11.01; Kirovi obl. Kõrtšanõ raj., tuli omavoliliselt Eestisse, vab. asum. 01.06.54. Inv. [1021M]
Eensaar, Hinge, Ernst, tütar, 12.12.24; Kõrtšanõ raj.; 1947 tuli omavoliliselt Eestisse. Arr. 13.04.49, §82 lg.2, Tallinna vangla, vab. 19.11.49. [1021M]
Eensaar, Kalju, Ernst, poeg, 21.06.30; Kõrtšanõ raj., vab. asum. 1946. Tuli Eestisse. [1021M]
EENSOO, Aksel, Gustav, 02.12.06 Türi, kõrgh., pangajuhataja, arr. Türi, Aia 16 §58-4; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. kinnip-k. 02.12.41. Isamaaliit. [2015E, 703R]
Eensoo, Ida, August, abikaasa, 17.02.08; Tomski obl. Tšainski raj. Kolominskije Grivõ, vab. asum. 22.11.56. [703R]
Eensoo, Veljo, Aksel, poeg, 13.08.35 Türi; Kolominskije Grivõ, vab. asum. 1954. [703R]
Eensoo, Sirje, Aksel, tütar, 15.05.39 Türi; Kolominskije Grivõ, vab. asum. 1954. [703R]
EENSOO, Elmar, Henrik, 31.10.10, talunik, arr. Valgamaa Vaoküla v.; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. kinnip-k. 16.11.41. Kaitseliit. Isamaaliit. [12181E, 1282M]
Eensoo, Liis, Hendrik, abikaasa, 30.12.1883; Tomski obl. Tšainski raj. Novososnovka, vab. asum. 01.03.56. [1282M]
EERIK, Hilda 26.04.07, eluk. Harjumaa Kõnnu v., asum. Tomski obl. Tšainski raj. Lebedjovka, surn. 1943. Toimikut pole.
EERME, Julius, Juhan, 28.02.01 Virumaa Palmse v., politseiametnik, arr. Vaivara v., erin. 12.03.42 §58-13; surmaotsus; kinnip-k. Sverdlovski obl. Sevurallag, otsus täide viidud 24.04.42. Kaitseliit. [8806E]
EESPERE, Aleksander, Peeter, 05.05.1893 Hiiumaa Käina v. Kassari k., algh., talunik, vallavanem, arr. 07.08.41 Kõrgessaare v. Reigi k. §58-10, 58-13; Irkutsk, surn. eeluurimisel 16.11.41. Vabadussõda. Isamaaliit. [2229E]
EHALA, August-Peeter, Peeter, 17.05.1881 Tartumaa Pühajärve v., algh., arveametnik, raudteelane, arr. Valga, Uus 6-2; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. eeluurimisel 01.10.41. Koltšaki armee. Valgekaartlane. [413E, 2046M]
Ehala, Alide, abikaasa, 20.05.1897; Tomski obl. Baktšari raj. Logovoi, surn. asum. 1943. [2046M]
Ehala, Valve, August, tütar, en. ka Vaike 29.05.24; Logovoi. [2046M]
Ehala, Kaljo-Ahto, August, poeg, 04.12.32; Logovoi, vab. asum. 09.47. Oli lastekodus. [2046M]
EHASALU, Voldemar, Mihkel, 1894 Narva, eluk. sama, kriminaalpolitsei assistent, arr.; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. eeluurimisel 17.11.41. Kaitseliit. Vaps. [302E, 211M]
Ehasalu, Leida, Juhan, abikaasa, 1901; Tomski obl. Vasjugani raj. Vesjoloje, surn. 08.41. [211M]
Ehasalu, Aino, Voldemar, tütar, 11.05.22 Narva; Vesjoloje; Magadani obl., vab. asum. 31.03.58. [211M]
Arju, Liine, abikaasa ema, 1877, mitte küüdita-tud. [211M]
EHATAMM, Juhan, Kustas, 22.01.1890, politseiassistent, arr. Tallinn, Kolde 12 §58-13; surmaotsus; kinnip-k. Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. eeluurimisel 21.11.41. Kaitseliit. Valgetäht. [475E, 1026M]
Ehatamm, Hilda, Jaan, abikaasa, 07.08.1896 Viljandimaa Võisiku v.; Kirovi obl. Uržum; Slobodskoi, vab. asum. 28.03.58. [1026M]
Ehatamm, Ilmo, Juhan, poeg, 24.08.29 Tartu; Uržum, vab. asum. 28.03.58. [1026M]
Ehatamm, Viiu, Juhan, tütar, 20.11.32 Viljandi; Uržum; Molotovsk, vab. asum. 28.11.56. [1026M]
EHRENPREIS-MAHL, Emma-Elise, Oskar-Johan 14.02.04, eluk. Pärnu, kindla elukutseta, asum. Tomski obl. Tšainski raj. Romantsovka, vab. asum. 24.01.55. [1448M]
EHTE, Ludvig, Adam 1884 perek. Pirsko V.
EHVERT, August-Rudolf, Villem ka Ehvärt, 31.01.1893 Tallinn, kõrgh., insener, arr. Tallinn, Tehnika 16-2, erin. 28.02.42 §58-13, 10a.; Sverdlovski obl. Vosturallag; Krasnojarski krai, surn. asum. 22.03.51. Koltšaki armee, Kaitseliit. Valgetäht. [3853E, 476R]
Ehvert, Alide-Hermine, Gustav, abikaasa, 07.07.1894 Tallinn; Kirovi obl. Šurma raj.; Darovs-koje raj., 07.47 tuli koos pojaga omavoliliselt Eestisse. Arr. 02.04.49, erin. 19.08.49, §82 lg.2, 3a., vab. laagrist 18.04.52. Pärast vabanemist saadeti asumisele tagasi, vab. asum. 18.04.55. [476R]
Ehvert, Hans, August, poeg, 19.05.26; Šurma raj., 08.07.47 tuli koos emaga Eestisse, vab. asum. 08.07.47. [476R]
EICHFELDT, Jüri, Jüri 30.10.1885 Viljandimaa Taevere v., eluk. Taevere v. Tamme t., suurtalunik, asum. Tomski obl. Tšainski raj. Sbornõi, vab. 25.02.56. [1551M]
Eichfeldt, Linda, Hans, abikaasa, 29.08.1895 Viljandi mk.; Sbornõi, vab. asum. 25.02.56.
Eichfeldt, Jüri, Jüri, poeg, 15.09.21 Viljandi mk.; Sbornõi, surn. asum. 04.05.44. Uppus.
Eichfeldt, Ants, Jüri, poeg, 1924 Viljandi mk., mitte küüditatud.
EICHORN, Rudolf-Juhannes, Juhan, 24.04.22 Harjumaa Kuimetsa v., keskh., kaubandustöötaja, arr. 15.06.41 Tallinn, Lastekodu 19, erin. 17.06.42 §35, 3a.; Sverdlovski obl. Turjinsk, arr., ein. 17.06.42, §35, 3 a, vab. 1945. [9298E, 1350]
EIGO, Arnold-Aleksander, Juhan, 27.04.11 Virumaa Lüganuse v. Püssi a-k, eluk. sama, kõrgh., politseikonstaabel, arr., erin. 17.06.42; surmaotsus; kinnip-k. Sverdlovski obl. Sevurallag, otsus täide viidud 17.07.42. Kaitseliit. [8886E, 2042M]
Eigo, Linda, Anton, abikaasa, 05.09.16; Tomski obl. Vasjugani raj. Vesjoloje, vab. asum. 15.04.58. [2042M]
Eigo, Malle, Arnold, tütar, 03.12.41, Tomski obl., Vesjoloje, surn. asum. 22.11.42. Sündis Siberis. [2042M, PV]
Nurk, Anton, Jakob, abikaasa isa, 12.09.1876 Nurga t., suurkaupmees, arr.; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. kinnip-k. 06.05.42. [4627E, 2042M]
Nurk, Olga-Rosalie, Jaan, abikaasa ema, 07.08.1884; Tomski obl. Vasjugani raj. Vesjoloje, surn. asum. 22.11.42. [2042M]
EILART, Eduard, Peeter, 30.10.05, arr. 18.06.41 Saaremaa Torgu v.; Sverdlovski obl. Sevurallag, kuni 40 4 kohtulikku karistust. Põgenemiskatse eest 10a., surn. 19.09.42. [28436]
EILART, Jaan, Karl, 19.08.1890, pangajuhataja, arr. Paide, Suur-Aia 7, erin. 12.03.42 §58-13; surmaotsus; kinnip-k. Sverdlovski obl. Sosva, otsus täide viidud 21.04.42. Kaitseliit. Kotkarist. Isamaaliit. [5912E, 806R]
Eilart, Linda, Karl, abikaasa, 06.05.1899 Harju-maa Raikküla v., keskh., kooliõpetaja; Tomski obl. Tšainski raj. Sbornõi, vab. asum. 26.04.58. Suri 1985. Maetud Vahastu kalmistule. [806R]
Eilart, Heikki, Jaan, poeg, 27.11.22, keskh.; Sbornõi, vab. asum. 23.12.57. 1943. mobiliseeriti sõjaliselt tähtsatele töödele Kemerovo obl. Prokopevskisse. Töötas kaevurina. [806R]
Eilart, Kulla, Jaan, tütar, 14.02.25, algh.; Sbornõi, vab. asum. 23.12.57. [806R]
Eilart, Lehti, Jaan, tütar, 28.09.29, algh.; Sbornõi, vab. asum. 15.06.47. Tuli Eestisse. [806R]
EIN, Osvald, Märt, 14.06.01 Võrumaa Erastvere v., algh., vallasekretär, arr. Petserimaa Laura v., erin. 28.02.42 §58-13; surmaotsus; kinnip-k. Sverdlovski obl. Sosva, otsus täide viidud 13.04.42. Kaitseliit. Kontrrevolutsioonilise organisatsiooni liige. [9049E, 802M]
Ein, Eugenia, Peeter, abikaasa, 22.07.14 Võru-maa Orava v., algh., kodune; Tomski obl. Krivošeino raj. Krasnõi Jar, vab. asum. 1956. [802M]
EINBERG, August 1911, asum. Kirovi obl. Malmõži raj. Dmitrovka. Toimikut pole.
EINBERG, Heinrich-Jossif, Jakob 01.03.1895, eluk. Narva, Peetri 18-1, raamatupidaja, asum. Tomski obl. Novo-Vasjugani raj., surn. asum. 29.01.42. Kaitseliit. Linnavalitsuse liige. [214M]
Einberg, Helga, Heinrich, tütar, 1924 Narva; Novo-Vasjugani raj., vab. asum. 06.09.56.
EINGLAS, Mari, Hans 1868 perek. Konks E.
EINLO, Aleksander, Kustav, 19.01.1885 Läänemaa Kullamaa v. Üdruma k., eluk. sama, algh., talunik, vallavanem, arr. §58-13; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. eeluurimisel 21.12.41. Kaitseliit. Isamaaliit. [408E, 1019M]
Einlo, Helene, Jaan, abikaasa, 22.08.1895, eluk. Kullamaa v.; Kirovi obl. Slobodskoi raj. Paloi turbatööstus, vab. asum. 28.04.58. [1019M]
Einlo, Ilmar, Aleksander, poeg, 25.04.24 Kullamaa, eluk. Kullamaa v.; Paloi turbatööstus, vab. asum. 28.04.58. [1019M]
Einlo, Asta, Aleksander, tütar, 12.10.26 Kulla-maa, eluk. Kullamaa v.; Faljonki raj.; Paloi turbatööstus, 11.46 tuli Eestisse. Arr. 18.10.48, erin. 29.12.48, 3a., vab. laagrist 14.10.51. Pärast vabanemist saadeti asumisele tagasi, vab. asum. 29.05.58. [1019M]
Einlo, Lembit, Aleksander, poeg, 07.01.30 Kullamaa, eluk. Kullamaa v., vab. asum. 28.04.58. [1019M]
EINMANN, Liisa-Pauline, Kullo 1873 perek. Sork O.
EINPAUL, August, Jaan, 29.08.1886 Virumaa Vao v., algh., piimandustöötaja, firmaomanik, arr. Tallinn, Rähni 11-2, erin. 08.07.42 §35, 5a.; Sverdlovski obl. Vosturallag, surn. asum. 25.09.42. [8418E, 677M]
Einpaul, Maria, Juhan, abikaasa, 23.11.07 Viljandimaa Suislepa v.; Belaja Holunitsa raj.; Kirovi obl. Malmõž, 1946 lõpus põgenes koos lastega Eestisse. Arr. 21.11 50, erin. 16.02.51, §16-82 lg.1., eeluurimise aeg ja saata tagasi asumisele, vab. asum. 30.08.56. [677M]
Einpaul, Viiu, August, tütar, 14.11.36, Põgenes koos ema ja õega Eestisse, vab. asum. 30.08.46. [677M]
Einpaul, Mari-Ann, August, tütar, 22.01.39, Põgenes koos ema ja õega Eestisse, vab. asum. 30.08.46. [677M]
ELGAS, Juhan, Jüri, 10.12.04 Pärnumaa Vändra v., kõrgh., kino-raadioinsener, äriomanik, arr. Tallinn, Tatari 48b-13a, erin. 24.06.42 §58-4, 5a.; Sverdlovski obl. Sosva, vab. laagrist 14.06.46. Kaitseliit. Võõra tööjõu kasutaja. Sidemed Saksamaaga, tehnilise kontori omanik 1938-1940. 1950 sunniti Tallinnast lahkuma Tartusse. [8061E]
ELGASTE-JEVSENJEVITŠ, Nikolai, Vikenti venelane, 12.12.1897 Pihkva, algkooliõpetaja, polpolitsei agent, arr. Tartumaa Meeksi v., erin. 04.03.42 §58-13; surmaotsus; kinnip-k. Sverdlovski obl. Sevurallag, otsus täide viidud 20.04.42. Kaitseliit. Nõukogudevastane agitatsioon. [7215E]
Elgaste, Tamara, Rudolf, abikaasa, venelane, 1908. Rohkem andmeid pole.
Eliaser, Agnia-Rutt, Rein, tütar, 25.11.14, kõrgh., raamatupidaja; Tšainski raj., 1945 tuli Eestisse. Küüditati ka 25.03.49, erin. 01.10.49 Krasnojarski krai Nazarovo raj., vab. 18.08.56. KGB loal sai 1945 Eestisse, värvati agendiks pseudonüümiga "Pimperiel", agendi ülesandeid ei täitnud. Välismaale elama asunud. [925R]
ELKEN, Helmuth, August 16.12.07, eluk. Tallinn, Varblase 5-9, kaupluse- ja tehaseomanik, asum. Komi ANSV Petšorlag; Kirovi obl. Malmõži raj. Dmitrovka, arr. Kirovi obl. 31.07.46, Kirovi oblastikohus 14.10.46, §58-10 lg.2, 7+3, vab. 02.03.53, asum. 28.08.56. [120M]
ELKEN, Paul, Aleksander, 04.04.22, autojuht, arr. Petseri, erin. 20.06.42 §35, 3a.; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. kinnip-k. 31.12.43. [12503E]
ELLA, Nadežda, Aleksander 15.01.15, eluk. Saaremaa Pöide v. Tagavere k., asum. Kirovi obl. Šestaki raj., surn. asum. 1942. [11674E]
Ella, Halja, Arnold, tütar, 06.12.38; Šestaki raj., vab. asum. 09.08.46. Oli lastekodus.
ELLENBERG, Gennadi, Ludvik 1953 perek. Mald A.
ELLENBERG, Riina, Ludvik 1954 perek. Mald A.
ELLER, Artur, Juhan, 28.08.1898 Kärdla. Kärdla TK ärijuht, arr. 22.07.41 Kärdla, Vabaduse, erin. 18.04.42 §58-13, 10a, surn. Perekond kuulus väljasaatmisele 22.07.41. [8085E]
Eller, Salme-Rosalie, abikaasa, np. Valge, 20.04.03. Paladel kooliõpetaja, mitte küüditatud. 1944 põgenes Rootsi.
Eller, Aime, Artur, tütar, 16.10.31, mitte küüditatud. 1944 põgenes koos emaga Rootsi.
Eller, Rein, Artur, poeg, 10.10.33, mitte küüdita-tud. 1944 põgenes koos emaga Rootsi.
Eller, Minna, Johan, ema, 30.10.1870, mitte küüditatud. Heltermaalt tagasi.
ELLER, Ene, Heino 1950 perek. Verev R.
ELMIK, August-Jüri, Jüri, 26.10.1893 Tartu, keskkooliõpetaja, arr. 02.07.41 Kuressaare, Kivi 2, erin. 18.04.42 §58-13; surmaotsus; kinnip-k. Irkutski obl., otsus täide viidud 21.05.42. [8729E]
ELVRE, Edgar, Rudolf, 04.11.17 Virumaa Kalvi v., arr. Tallinn, Luise 17-10, erin. 28.02.42 §58-2; surmaotsus; kinnip-k. Sverdlovski obl. Sosva, otsus täide viidud 13.09.42. [9288E]
ENDLA, Paul, Voldemar, 1897, arr. Hiiumaa Emmaste v.; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. kinnip-k. 15.01.43. Toimikut pole.
ENDOJA, Aleksander, Hans, 15.12.1884 Järvamaa Koigi v., eluk. sama, talunik, arr.; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. kinnip-k. 19.10.41. Kaitseliit. Isamaaliit. [294E, 1020M]
Endoja, Alma, Jaan, abikaasa, 17.06.1893 Koigi v.; Tomski obl. Tšainski raj. Sbornõi; Novosibirsk, vab. asum. 05.02.58. [1020M]
Endoja, Kaarel, Aleksander, poeg, 30.06.14 Koigi v., arst; Sbornõi, surn. asum. 09.08.41. [1020M]
Endoja, Enn, Aleksander, poeg, 02.01.16 Koigi v.; Sbornõi, vab. asum. 05.02.58. Mobiliseeriti sõjaliselt tähtsatele töödele. Sotsiaalselt ohtlik element. [1020M]
Endoja, Harald, Aleksander, poeg, 04.06.28 Koigi v.; Sbornõi, surn. asum. 18.11.44. [1020M]
ENGEL, Voldemar, Hindrek, 1880 Tartu, äriomanik, arr. Tallinn-Nõmme, süüdistuskokkuvõte 22.01.42; surmaotsus; kinnip-k. Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. kinnip-k. 30.01.42. [1990E, 1823M]
Polosuhhina, Anna, Gustav, elukaaslane en. ka Alma 21.11.1900 Viljandimaa Kõpu v.; Kirovi obl. Molotovski raj., surn. asum. 1943. [1823M]
Polosuhhin, Georgi, Georgi, elukaaslase poeg, 18.09.19 Tallinn; Molotovski raj. Muhhino raj. kuni 1954. Edasisi andmeid pole. [1823M]
ENGLER, Jossif, Siegfried 1952 perek. Haitov A.
ENN, Aleksander, Jakob, 1886 Virumaa Kunda v. Ojaküla, eluk. sama, arr. 22.04.41, kirovi oblastikohus 12.12.41 §58-4, 5+2; Kirovi obl. Edasine teadmata. [13850E, 99M]
Enn, Lidia, Tõnis, abikaasa, en. ka Alide 18.08.1883; Tomski obl. Vasjugani raj. Vesjoloje, surn. 25.08.42. [99M]
Enn, Erna, Aleksander, tütar, 08.02.22; Vesjoloje, surn. 26.08.42. [99M]
Enn, Fernande, Aleksander, tütar, 30.10.28; Vesjoloje, surn. 07.08.42. [99M]
ENNO, Nikolai, Juhan, 11.01.09, politseiametnik, arr. Pärnu, erin. 21.06.42 §58-13, 10a.; Sverdlovski obl. Sosva, vab. asum. 13.06.56. Kaitseliit. [5841E]
ENNUS, Kaarel, Jüri en. ka Karl, 12.07.1875, veski- ja pagaritööstuse omanik, tööstur, arr. Tartu, Riia 135 §58-13; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. eeluurimisel
07.01.42. Kaitsel. komp. plk. Oli Isamaaliidu juhatuses. [474E, 1557M]
Ennus, Salme, Daniel, abikaasa, 23.06.03; Tomski obl. Kargassoki raj. Mutšpar, vab. asum. 23.06.58. [1557M]
Ennus, Leenu, Kaarel, tütar, 11.09.31; Mutšpar, vab. asum. 05.06.54. [1557M; PV]
Ennus, Peeter, Kaarel, poeg, 04.02.34; Mutšpar, vab. asum. 23.04.58. [1557M]
Ennus, Anton, Kaarel, poeg, 12.08.38; Tomski obl. Kargasoki raj. Mutšpar, vab. asum. 05.06.54. [1557M]
ENULA, Paul, Voldemar ka Jemeljanov, 28.02.1897 Hiiumaa Emmaste v. Metsalauka k., eluk. sama, talunik, arr. 07.08.41, erin. 28.04.42 §58-4, 10a.; Irkutski obl. Taišetlag, surn. kinnip-k. 15.01.43. [8959E]
EPNER, Eduard, Hans, 04.01.1890 Järva mk., hotelli ja restorani omanik, arr. Paide, Kitsas 1, erin. 24.06.42 §58-4, 5a.; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. kinnip-k. 22.03.43. Kaitseliit. Isamaaliit. Võõra tööjõu kasutaja. [9040E, 1022M]
Epner, Juuli, Jüri, abikaasa, 28.10.1898 Järva mk.; Tomski obl. Tšainski raj. Sbornõi, vab. asum. 08.01.53. Surn. 1974 Maetud Reopalu kalmistule. [1022M]
Epner, Ilse, Eduard, tütar, 30.03.22 Järva mk.; Sbornõi, 1947 tuli omavoliliselt Eestisse, vab. asum. 08.01.53. [1022M]
EPOLD, Alfred, Juhan, 1891 Tallinn, eluk. Tallinn, Bekkeri 9-15, mitte küüditatud. Saksa politseis. Elas illegaalselt. Arr. 13.11.45, trib. 11.03.46, §58-1a, 10+5, Irkutski obl. Ozjorlag, surn. kinnip-k. 12.12.51. [960R]
Epold, Liisa-Liida, Jaan, abikaasa, 21.07.1897 Viljandi mk., eluk. Tallinn-Nõmme, Ida 22; Muh-hino raj.; Kirovi obl. Lebjažje raj. Okunevo, vab. asum. 17.05.54.
Epold, Raimond, Alfred, poeg, 05.06.18 Tallinn, eluk. Tallinn-Nõmme, Ida 22; Muhhino raj., surn. asum. 1952.
Epold, Olivia, Raimond, pojatütar, Kirovi obl. Muhhino raj., eluk. sama. Sündis Venemaal.
Epold, Valentina, Raimond, pojatütar, Muhhino raj., eluk. sama. Sündis Venemaal.
Epold, Herbert, Alfred, poeg, 19.12.19 Tallinn, eluk. Tallinn-Nõmme, Ida 22; Muhhino raj., vab. asum. 17.05.54.
Epold, Jevgeni, Herbert, pojapoeg, Muhhino raj., eluk. sama. Sündis Venemaal.
Epold, Tatjana, Herbert, pojatütar, Muhhino raj., eluk. sama. Sündis Venemaal.
Epold, Irina, Herbert, pojatütar, Muhhino raj., eluk. sama. Sündis Venemaal.
Epold, Jelena, Herbert, pojatütar, Muhhino raj., eluk. sama. Sündis Venemaal.
Epold, Anna, Herbert, pojatütar, Muhhino raj., eluk. sama. Sündis Venemaal.
Epold, Natalja, Herbert, pojatütar, Muhhino raj., eluk. sama. Sündis Venemaal.
Epold, Hans, Alfred, poeg, 02.12.23 Tallinn, eluk. Tallinn-Nõmme, Ida 22; Muhhino raj., vab. asum. 17.05.54.
Epold, Liisa, Hans, pojatütar, Muhhino raj., eluk. sama. Sündis Venemaal.
Epold, Jevgeni, Hans, pojapoeg, Muhhino raj., eluk. sama. Sündis Venemaal.
Epold, Olivia, Alfred, tütar, 23.07.25 Tallinn, eluk. Tallinn-Nõmme, Ida 22; Muhhino raj., 17.05.47 tuli omavoliliselt Eestisse. 1951 sõitis asumisele tagasi, vab. asum. 17.05.54.
Põder, Siiri, Valentin, tütretütar, 27.10.52 Muhhino raj., eluk. sama. Sündis Venemaal.
EPOLD, Richard-Voldemar, Juhan in. ka Johannes, 29.12.1894 Tallinn, algh., treial, politseinik, arr. Tallinn-Nõmme, Näituse 5-1, erin. 04.03.42 §58-13, 10a.; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. kinnip-k. 04.03.42. Kaitseliit. [5910E, 801R]
Epold, Marie, Anton, abikaasa, 22.03.1893 Tallinn; Muhhino raj.; Slobodskoi l.; Kirovi obl. Lebjažje raj. Bõkovo, surn. asum. 14.10.51. [801R]
Epold, Hedi, Richard, tütar, 12.09.29 Tallinn; Muhhino raj., 10.46 tuli Eestisse., 10.49 sõitis ise tagasi Kirovi obl. Slobodskoi linna, vab. asum. 13.05.54. [801R]
EPŠTEIN, Ber, Lazar en. ka Boris juut, 1909, kaupmees, kaupluse omanik, arr. Tallinn, Roosikrantsi 7-6, erin. 16.06.42 §35, 5a.; Sverdlovski obl. Vosturallag, vab. 26.12.45. [4065E, 212M]
Epštein, Mihla-Maria, Samuil, abikaasa, juut, 1909; Kirovi obl. Kilmezi raj., vab. asum. 24.02.47. [212M]
Epštein, Irene, Ber, tütar, 1938; Kilmezi raj., vab. asum. 1946. Elas Eestis koos isaga. [212M]
ERELINE, Kalju, Johan in. ka Juhan, 27.02.1879 Pärnumaa Abja v., eluk. sama, majaomanik, politseinik, arr.; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. kinnip-k. 02.12.41. Kaitseliit. [407E, 1283M]
Ereline, Anna-Amalie, Villem, abikaasa, 18.05.1890 Abja v.; Tomski obl. Tšainski raj. Romantsovka, vab. asum. 13.05.57. [1283M]
ERG, Eduard, Jaan, 11.09.1896, arr. Pärnumaa Are v.; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. kinnip-k. 04.07.41. Toimikut pole.
ERG, Peeter, Peeter, 27.03.1898, notar, arr. Võru, Petseri, erin. 28.02.42, 10a.; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. kinnip-k. 07.04.44. Vabadussõda. Kaitseliit. Isamaaliit. [6463E, 1024M]
Erg, Elisabeth, Gustav, abikaasa, 08.01.02 Tallinn, eluk. Võru, keskh., kooliõpetaja; Tomski obl. Kargassoki raj. Naunak, vab. 10.09.56. [1024M; PV]
Erg, Maret, Peeter, tütar, 01.07.30, eluk. Võru; Naunak, vab. 22.02.56. [1024M]
Erg, Peeter, Peeter, poeg, 13.08.33, eluk. Võru; Naunak, vab. 10.09.56. [1024M]
ERIK, Anna, Jaan 1870 perek. Liiv J.
ERIK, Juhan, Jaan en. ka Johan, 11.04.1889 Viljandi mk., advokaat, arr. Tõrva, erin. 12.03.42 §58-4, 10a.; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. kinnip-k. 29.12.43. Vabadussõda. Vaps. [7689E]
ERILANE, Anton, Anton, 29.07.06 Viljandimaa Vana-Tänasilma v., kõrgh., kriminaalpolitsei vanemassistent, arr. Tallinn, Faehlmanni 5-10, erin. 04.03.42 §58-13, 8a.; Sverdlovski obl. Vosturallag, surn. kinnip-k. 28.04.43. [4232E, 121M]
Erilane, Lydia Helene Marie, Peeter, abikaasa, np. Kukk, 31.10.1897 Virumaa Sõmeru v., kõrgh., jurist, kriminaalpolitsei assistent; Kirovi obl. Muhhino raj.; Novosibirski obl. Ust-Tarka raj., vab. asum. 26.03.58. 1950 läks ema juurde Novosi-birski obl. [121M]
ERITS, Oskar, Kristjan ka Eerits, 18.09.1885 Viljandimaa Võisiku v., eluk. sama, talunik, arr., erin. 24.06.42 §58-13, 8a.; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. kinnip-k. 12.02.43. Kaitseliit. Vallavanem. [9065E, 871M]
Erits, Maria, Jaan, abikaasa, ka Eerits, 28.12.1890 Võisiku v.; Tomski obl. Tšainski raj. Kolominskije Grivõ, vab. asum. 28.02.56. [871N]
Annist, August, Jaan, abikaasa vend, 1899 Võisiku v., arst, arr. 10.05.45 Tartu, trib. 13.04.46 §58-10 lg.2, 6a. Ei kuulunud küüditamisele. [871M]
ERLACH, Jaan, Jüri 1872 5R,41M,perek. Kirs J.
ERLAHT, Erik, Reedik, 1902 Saaremaa Mustjala v., eluk. sama, arr. 22.07.41, erin. 11.04.42 §58-13; surmaotsus, surn. 15.05.42.
ERM, Ülo, 1907. Rohkem andmeid pole.
ERMA, Karl, Jüri, 06.01.1894 Harjumaa Rapla v., talupidaja, arr. Järvamaa Särevere v., erin. 24.06.42 §58-13; surmaotsus; kinnip-k. Sverdlovski obl. Sevurallag, otsus täide viidud 17.08.42. Vabadussõda. Vaps. [4557E, 1608M]
Erma, Helene, Jüri, abikaasa, 30.07.09; Tomski obl. Tšainski raj. Kolominskije Grivõ, surn. asum. 28.10.57 Tomsk. [1608M]
Erma, Valdur, Karl, poeg, 11.09.32; Kolominskije Grivõ, vab. asum. 1955. Oli mobiliseeritud Puna-armeesse. [1608M]
Erma, Elvi, Karl, tütar, 16.08.35; Kolominskije Grivõ, vab. asum. 1947. [1608M]
Erma, Helle, Karl, tütar, 20.02.40; Kolominskije Grivõ, vab. asum. 1947. [1608M]
ERNITS, Johannes, Ado, 18.06.1898, politseiassistent, arr. Tallinn, Malmi 3-14, erin. 04.03.42 §58-13; surmaotsus; kinnip-k. Sverdlovski obl. Sosva, otsus täide viidud 24.04.42. Kaitseliit. Kotkarist. Valgetäht. [6857E, 805M]
Ernits, Valvi, Jaan, abikaasa, 02.12.11 Tapa, linnavalitsuse ametnik, arr.; Kirovi obl. Oritši raj.; Darovskoi raj., 1946 tuli koos poja Agoga Eestisse. Erin. 02.06.48, §16-82 lg.1, 3a., vab. laagrist 22.03.51. Pärast vabanemist saadeti asumisele tagasi, vab. asum. 1954. [805M]
Vaima, Ago, Jevgeni, abikaasa poeg, ka Vainlo, ka Ernits 19.04.33; Oritši raj., vab. asum. 11.46. Ernits, Valvi poeg I abielust. [805M]
ERNITS, Johannes, Kadri ka Ernets, en. ka Juhan, 21.02.1895 Võrumaa Viitina v., eluk. Saaremaa Kihelkonna v., arr. Petseri, Tartu 22; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. eeluurimisel 24.03.42. Vaps. [10535E, 1284M]
Ernits, Johanna, Paul, abikaasa, 12.09.1900 Võru mk., eluk. Petseri, Tartu 22, kodune; Tomski obl. Krivošeino raj., vab. asum. 04.01.57. [1284M]
Ernits, Jüri-Johannes, Johannes, poeg, in. ka Juhan 03.02.28, eluk. Petseri, Tartu 22. Õpilane.; Krivošeino raj., vab. asum. 1947. [1284M]
ERR, Alvine, Hindrek 1906 perek. Süda R.,1537,F16.
ERSS, Karl, Peeter, 08.06.1898 Tallinn, eluk. sama, maja- ja äriomanik, arr., erin. 13.06.42 §35, 5a.; Kirovi obl. Kotelnitši raj.; Sverdlovski obl. Sevurallag, 17.10.49 saadeti uuesti asumisele, vab. 26.12.45, asum. 29.11.58. [5735E, 1831M]
Erss, Helene, Emil, abikaasa, 27.05.01 Peter-buri; Kirovi obl. Kotelnitši raj. Borovka, 1946 tuli Eestisse. Erin. 01.04.49, §16-82 lg.1, 3a. Pärast vabanemist saadeti asumisele tagasi, vab. asum. 20.06.58. [1831M]
Erss, Eda, Karl, tütar, en. ka Edda 01.06.29 Tallinn, eluk. Tallinn, Kingissepa 30-20; Borovka, 1946 tuli Eestisse. Arr. 28.02.49, 16.12.49 karistati §16-82 lg.1 alusel, 06.01.50 saadeti asumisele tagasi, vab. asum. 24.03.58. [1831M]
Erss, Peeter, Karl, poeg, 04.08.37; Borovka, 1946 tuli Eestisse. 1949 saadeti asumisele tagasi, vab. asum. 13.05.58. [1831M]
ERTIS, Johannes, Jakob, 1906 Narva, algh., n.leitnant, arr. 16.06.41 Tallinn, Aafrika 41-17, erin. 05.09.42 §58-10 lg.1, 8a., vab. 14.06.49. Nõukogudevastane agitatsioon. [1462E]
ERVIKU, Arvo, Jaan, 14.09.1900 Virumaa Aaspere v. Kärmu k., arr. Tallinn, Luha 21-12, erin. 12.03.42 §58-13; surmaotsus; kinnip-k. Sverdlovski obl. Sevurallag, otsus täide viidud 24.04.42. Kriminaalpolitsei assistant. [10150E; PV]
Erviku, Malve, Mihkel, abikaasa, 06.03.04; Kirovi obl. Oritši raj.
ESKEL, Rein, Anton, 15.03.11 Viru mk., arr. Virumaa Haljala v., trib. 04.03.42 §58-13; surmaotsus; kinnip-k. Sverdlovski obl. Sevurallag, otsus täide viidud 24.04.42. [8738E, 97N]
Eskel, Antonina, Anton, õde, 1916. Andmeid pole. [97M]
Eskel, Anton, Jakob, isa. Andmeid pole. [97M]
Eskel, Maria, Rein, ema. Andmeid pole. [97M]
ESKO, Friedrich, Abram, 05.06.1900 Peterburi, keskh., mehaanik, arr. Narva, Kreenholmi 40-1, erin. 13.06.42 §58-4, 3a.; Nižni Tagil; Krasnojarski krai Minussinsk; Sverdlovski obl. Sevurallag, arr. asum., Krasnojarski krai kohus 13.05.45, §58-10 lg.2, 10a., vab. laagrist 04.12.52, vab. asum. 10.04.56. 1919-20 teenis Koltšaki armees. 1923 tuli Eestisse, tahtis emigreeruda Soome. [4138E, 213M]
Esko, Eugenie, Ivan, abikaasa, 08.08.1893 Läti; Novosibirski obl. Tatarski raj., vab. asum. 25.01.58. [213M]
ESPENBAUM, Endel, Aliide, 07.10.22 Tallinn, keskh, arr. 06.08.41 Kärdla, Metsa 10, erin. 22.04.42 §58-1a, 58-11, 3a.; Aleksandrovi keskvangla; Krasnojarski krai Norillag, vab. 1946. [1244E]
ESPENBERG, Richard, Villem, 11.03.1892 Hiiumaa, kaupluse ja saeveski omanik, arr. Hiiumaa Kõrgessaare v. Luidja k., erin. 04.03.42 §58-4, 10a.; Sverdlovski obl. Vosturallag, surn. kinnip-k. 15.09.43. Kaitseliit. Vaps. [4890E, 2108M]
Espenberg, Alma-Johanna, Mihhail, abikaasa, np. Tursk 09.09.05 Hiiumaa; Kirovi obl. Kotelnitši raj. Borovka, 11.46 tuli koos poegade Eestisse, vab. asum. 26.10.49. [2108M]
Espenberg, Richard-Endel, Richard, poeg, 07.02.26, mitte küüditatud. 1944 põgenes Rootsi. [2108M]
Espenberg, Arne-Edvin, Richard, poeg, 1927; Borovka, 11.46 tuli Eestisse, vab. asum. 26.10.49. [2108M]
ESSAUL, Julius, August, 08.03.05, arr. Rakvere, surn. kinnip-k. 05.01.42. Toimikut pole.
EST, Olga, Jüri 17.09.01, eluk. Haapsalu, pesumaja abijuhataja. Toimikut pole.
ESTAM, Juhan, Marie, 14.08.1889 Läänemaa Saulepi v., keskh., talunik, arr. Virumaa Lüganuse v. Purtse-Uueküla; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. eeluurimisel 14.10.41. Vabadussõda. Vabadusrist. Nõukogudevastane element. [428E, 1832M]
Estam, Ida-Marie, Jaan, abikaasa, 24.08.1890 Püssi v.; Tomski obl. Vasjugani raj. Maisk, surn. asum. 20.08.50. [1832M; PV]
Estam, Otto, Juhan, poeg, 28.01.24; Maisk, surn. asum. 07.05.42. [1832M]
Estam, Lorentine, Juhan, tütar, 07.03.26; Maisk, 1948 tuli Eestisse. Arr. 26.01.52 ja saadeti jaotusvanglate kaudu asumisele tagasi, vab. asum. 09.54. [1832M]
Estam, Milvi, Juhan, tütar, 10.02.34; Maisk, 1948 tuli Eestisse. Arr. 26.01.52 ja saadeti tapikorras asumisele tagasi, vab. asum. 09.54. [1832M]
ESTER, Hans, Tõnis, 1887 Läänemaa Vigala v., advokaat, arr. 17.02.41 Viljandi, erin. 25.04.41 §58-4, 58-13; surmaotsus, otsus täide viidud 23.06.41. Kaitseliit. Ei olnud küüditatute nimekirjas. [1532M]
ESTER, Salme-Vilhelmine, Andres 10.08.1898 Viljandimaa Pärsti v., eluk. Viljandi, asum. Tomski obl. Tšainski raj. Verhne-Fokino, surn. 11.02.48. [1532M]
Ester, Heldur, Hans, poeg, 15.12.19 Tallinn. Rohkem andmeid pole.
Ester, Heljo, Hans, tütar, 19.05.27; Verhne-Fokino, tuli 1947 Eestisse. 1950 saadeti tagasi asumisele, vab. asum. 27.08.56.
ETT, Voldemar, Jakob, 03.11.1894 Tartu, kaupmees, äriomanik, arr. Viljandi, Tartu 17b-2, erin. 20.06.42 §58-13, 5a.; Sverdlovski obl. Sevurallag, asum. Omski obl. 2. arr. 27.04.44, trib. 11.08.44 (Siberi sõjaväeringkond) §58-1a, 58-10, 11.08.44 mahalaskmine asendati 10 ITL, Irkutski obl. Ozjorlag. Vab. laagrist 27.07.54, saadeti asum. Mordva ANSV (vanadekodus), vab. asum. 05.05.56. Vaps. Inv. [8102E, 1452M]
Ett, Salme-Johanna, August, abikaasa, 30.04.11; Zõrjanski raj.; Tomski obl. Tšainski raj. Vassiljevka, 1946 tuli omavoliliselt Eestisse. Arr., erin. 04.11.48, §16-82. Saadeti asumisele tagasi, surn. asum. 11.06.57. [1452M]
ETVERK, Siegfried, Valter ka Etverg, 14.02.13 Rakvere, politseikonstaabel, arr. Kohtla-Järve, erin. 21.03.42 §58-13, 10a.; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. kinnip-k. 16.01.42. Kaitseliit. [7151E, 675R]
Etverk, Helmi-Elfriede, Jüri, abikaasa, 10.07.09 K-Järve; Tomski obl. Vasjugani raj. Jelizarovka, vab. asum. 28.10.54. [675R; PV]
EVART, Ants, Jaan, 02.02.1894 Viljandi mk., keskh., kantseleitöötaja, arr. Harjumaa Järvakandi v. §58-4; Sverdlovski obl. Sevurallag, ettepanek: surmaotsus, surn. eeluurimisel 10.09.42. Isamaaliit. [28489]
Evart, Marta, Daniel, abikaasa, 15.05.1898 Tartumaa Vaimastvere v., keskh., kodune; Kirovi obl., 12.09.46 põgenes Eestisse. Arr. 25.10.50 Haapsalu, Mihkli 4, erin. 10.02.51, §16-82, 3a. Molotovi obl. Ussollag. Pärast vabanemist saadeti asumisele tagasi. [1205, F8]
EVERT, Aleksei, Tiina, 07.04.1882 Viljandimaa Tänassilma v. EV ohvitser, arr. Viljandi, Posti 18; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. eeluurimisel 30.07.41. Kaitseliit. [951R]
Evert, Julie, August, abikaasa, 15.11.1885; Tomski obl. Baktšari raj. Polõnjanka, surn. asum. 1942.
Evert, Asta, Aleksei, tütar, 31.05.20 Viljandi; Polõnjanka, vab. asum. 13.06.56.
Evert, Elvi, Aleksei, tütar, 28.10.28 Viljandi; Polõnjanka; vab. asum. 13.06.56.
EVERT, Feodor, Ivan en. ka Theodor, 1878 Saaremaa Pöide v., algh., talunik, arr. 01.07.41 Pöide v. Kahutsi k., erin. 08.04.42 §58-10, 5a.; Irkutski obl., surn. kinnip-k. 30.05.42. [1171E]
Evert, Olga, Villem, abikaasa, 1886, eluk. Pöide, küüdit. 01.07.41; Harku vangla, vab. 08.41.
Evert, Felix, Feodor, poeg, 1923, eluk. Pöide, küüdit. 01.07.41; Harku vangla, vab. 08.41.
EVERTSON, Arnold-Robert, Aleksander, 16.07. 1893 Tallinn, veoettevõtte aktsionär, arr. Tallinn, Kreutzwaldi 17-2, erin. 28.02.42 §58-13, 10a.; Sverdlovski obl. Vosturallag, surn. kinnip-k. 19.10.44. Kaitseliit. [8271E, 1335M]
Evertson, Adelheid-Marlisel, Jaan, abikaasa, 03.08.02 Tallinn, pangaametnik; Kirovi obl. Muhhino raj.; Kemerovo obl., vab. asum. 10.10.57. [1335M]
EVSTAFJEV, Feodor, Jefim ka Evstavjev venelane, 06.08.1883 Peterburi kub, algh., kaupmees, arr. Narva, Jaani 5-1; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. kinnip-k. 02.10.41. Nõukogudevastane agitatsioon. [293E]
Evstafjeva, Olga, abikaasa, 1895; Tomski obl. Vasjugani raj. Maisk, vab. 1956. Toimikut pole.


text:
Direktiiv 85/337/EMÜ – Keskkonnamõju hindamine – Århusi konventsioon –Direktiiv 2003/35/EÜ – Õiguskaitse kättesaadavus – Keskkonnakaitsega tegelevad valitsusvälised organisatsioonid
Kohtuasjas C‑115/09,
mille ese on EÜ artikli 234 alusel Oberverwaltungsgericht für das Land Nordrhein-Westfaleni (Saksamaa) 5. märtsi 2009. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 27. märtsil 2009, menetluses
koosseisus: koja esimees J.-C. Bonichot (ettekandja), kohtunikud K. Schiemann, A. Arabadjiev, L. Bay Larsen ja C. Toader,
arvestades 10. juunil 2010 toimunud kohtuistungil esitatut,
– Bund für Umwelt und Naturschutz Deutschland, Landesverband Nordrhein-Westfalen eV, esindajad: Rechtsanwalt D. Teßmer ja Rechtsanwalt B. W. Wegener,
– Bezirksregierung Arnsberg, esindaja: D. Bremecker,
– Trianel Kohlekraftwerk Lünen GmbH & Co. KG, esindajad: Rechtsanwalt Ch. Riese ja Rechtsanwalt U. Karpenstein,
– Euroopa Komisjon, esindajad: J.‑B. Laignelot ja G. Wilms,
olles 16. detsembri 2010. aasta kohtuistungil ära kuulanud kohtujuristi ettepaneku,
1 Eelotsusetaotlus puudutab küsimust, kuidas tõlgendada nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiivi 85/337/EMÜ teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (EÜT L 175, lk 40; ELT eriväljaanne 15/01, lk 248) (muudetud nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiiviga 2003/35/EÜ) (ELT L 156, lk 17; ELT eriväljaanne 15/07, lk 466) (edaspidi „direktiiv 85/337”).
2 Taotlus on esitatud Bund für Umwelt und Naturschutz Deutschland, Landesverband Nordrhein-Westfalen eV (Nordrhein-Westfaleni liidumaa keskkonnakaitseorganisatsioon, edaspidi „keskkonnakaitseorganisatsioon”) ja Besirksregierung Arnsbergi vahelises kohtuvaidluses, mis puudutab viimase poolt Trianel Kohlekraftwerk GmbH & Co. KG-le (edaspidi „Trianel”) antud luba kivisöel töötava elektrijaama ehitamiseks ja käitamiseks Lünenis.
3 25. juunil 1998 kirjutati alla keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamiseks üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsioon ehk nn Århusi konventsioon, mis kiideti ühenduse nimel heaks nõukogu 17. veebruari 2005. aasta otsusega 2005/370/EÜ keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (ELT L 124, lk 1).
4 Konventsiooni artikkel 9 sätestab:
on õigus pöörduda kohtusse või seaduse alusel loodud muu sõltumatu ja erapooletu asutuse poole artikli 6 alusel tehtud otsuse, tegevuse või tegevusetuse materiaalse või protsessuaalse õiguspärasuse vaidlustamiseks ning kui siseriiklik õigus seda ette näeb ja ilma, et see piiraks selle artikli lõike 3 kohaldamist, ka konventsiooni muude asjakohaste sätete vaidlustamiseks.
Direktiiv 2003/35
5 Direktiivi 2003/35 põhjenduse 5 kohaselt tuleb ühenduse õigusaktid viia vastavusse kõnealuse konventsiooniga, et ühendus saaks selle ratifitseerida.
6 Direktiivi 2003/35 põhjendus 9 täpsustab:
„Århusi konventsiooni artikli 9 lõigetes 2 ja 4 sätestatakse juurdepääs kohtu- ja muudele menetlustele, et vaidlustada otsuste, seaduste või puuduste sisulist ja protseduurilist seaduslikkust seoses konventsiooni artikli 6 kohase üldsuse kaasamisega.”
7 Direktiivi 2003/35 põhjendus 11 näeb ette, et direktiivi 85/337 tuleks muuta, et tagada selle täielik vastavus Århusi konventsiooni sätetega, eriti selle artikliga 6 ja artikli 9 lõigetega 2 ja 4.
8 Direktiivi 2003/35 artikkel 1 on sõnastatud järgmiselt:
„Käesoleva direktiivi eesmärk on aidata kaasa Århusi konventsioonist tulenevate kohustuste rakendamisele, eelkõige:
b) tõhustades üldsuse kaasamist ja sätestades õiguskaitse kättesaadavuse [direktiivides 85/337/EMÜ ja 96/61/EÜ].”
9 Direktiivi 85/337 artikli 1 lõige 1 sätestab:
„Käesolevat direktiivi kohaldatakse tõenäoliselt olulise keskkonnamõjuga riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise suhtes.”
10 Direktiivi 85/337 artikli 1 lõige 2 määratleb direktiiviga 2003/35 lisatud mõisted „üldsus” ja „asjaomane üldsus”:
„üldsus”: üks või mitu füüsilist või juriidilist isikut ja vastavalt siseriiklikele õigusaktidele või tavadele nende ühendused, organisatsioonid või rühmad; „asjaomane üldsus”: üldsus, keda artikli 2 lõikes 2 osutatud keskkonnaalaste otsuste tegemise kord mõjutab või võib mõjutada, või üldsus, kelle huvidega see on seotud; selle määratluse puhul arvestatakse, et selline huvi on keskkonnakaitset edendavatel valitsusvälistel organisatsioonidel, kes vastavad siseriiklike õigusaktidega sätestatud nõuetele.
11 Direktiivi 85/337 artikkel 10a, mis samuti lisati direktiiviga 2003/35, sätestab:
Liikmesriigid määravad kindlaks, mis moodustab küllaldase huvi ja õiguse kahjustatuse, kooskõlas eesmärgiga anda asjaomasele üldsusele laialdane juurdepääs õiguskaitsele. Sel eesmärgil loetakse käesoleva artikli punkti a tähenduses piisavaks kõikide valitsusväliste organisatsioonide huvi, kui need vastavad artikli 1 lõike 2 punktis a loetletud nõuetele. Samuti võib eeldada, et sellistel organisatsioonidel on õigusi, mida saab kahjustada käesoleva artikli punkti b tähenduses.
Direktiiv 92/43/EÜ
12 Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, lk 7; ELT eriväljaanne 15/02, lk 102) (muudetud nõukogu 20. novembri 2006. aasta direktiiviga 2006/105/EÜ) (ELT L 363, lk 368) (edaspidi „elupaikade direktiiv”) artikli 6 lõige 3 sätestab järgmist:
„Iga kava või projekti, mis ei ole otseselt seotud ala kaitsekorraldusega või ei ole selleks otseselt vajalik, kuid mis tõenäoliselt avaldab alale olulist mõju eraldi või koos muude kavade või projektidega, tuleb asjakohaselt hinnata seoses tagajärgedega, mida see ala kaitse-eesmärkidele avaldab. Pädevad siseriiklikud asutused annavad kavale või projektile kava või projekti tagajärgede hindamise järelduste alusel ning lõike 4 sätete kohaselt nõusoleku alles pärast seda, kui nad on kindlaks teinud, et see ei avalda asjaomase ala terviklikkusele negatiivset mõju, ja teevad seda vajaduse korral pärast avaliku arvamuse saamist.”
13 Halduskohtumenetluse seadustiku (Verwaltungsgerichtsordnung, Bundesgesetzblatt 1991 I, lk 686, edaspidi „VwGO”) § 42 sätestab kaebuse vastuvõetavuse tingimused järgmiselt:
„1. Kaebuses võib taotleda haldusakti tühistamist (tühistamiskaebus) või kohtulikku ettekirjutust haldusakti vastuvõtmiseks, kui haldusakti andmisest on keeldutud või kui haldusakt on jäetud andmata (kohustamiskaebus).
2. Kui seaduses ei ole sätestatud teisiti, on selline kaebus vastuvõetav ainult siis, kui kaebuse esitaja väidab, et haldusaktiga või haldusakti andmisest keeldumisega või haldusakti andmata jätmisega on kahjustatud tema õigusi.”
14 VwGO § 113 lõike 1 esimene lause sätestab:
„1. „Niivõrd, kui haldusakt on õigusvastane ja sellega on kahjustatud kaebuse esitaja õigusi, tühistab kohus haldusakti ja asjakohastel puhkudel ka vaideotsuse.”
15 Keskkonnamõju hindamise seaduse (Gesetz über die Umweltverträglichkeitsprüfung, BGBl. 2005 I, lk 1757, edaspidi „UVPG”) § 2 lõike 1 esimene lause sätestab, et keskkonnamõju hindamine on lahutamatu haldusmenetlusest, mille eesmärk on teha otsus, kas projekti võib lubada.
16 UVPG § 2 lõike 3 punkti 1 kohaselt kuuluvad lõike 1 esimeses lauses nimetatud otsuse hulka load, planeeringute kooskõlastused ja muud haldusmenetluse käigus, v.a. deklareerimismenetluses, tehtud ametlikud otsused selle kohta, kas projekti võib lubada.
17 Direktiivist 2003/35/EÜ tuleneva keskkonnaalase õiguskaitse erinõuete seadus (Umwelt-Rechtsbehelfsgesetz, edaspidi „keskkonnaalase õiguskaitse erinõuete seadus”) (BGBl. 2006 I, lk 2816, edaspidi „UmwRG”) § 1 lõike 1 punkti 1 alapunktis a on täpsustatud, et käesoleva seaduse kohaldamisalasse kuuluvad kaebused UVPG § 2 lõikes 3 nimetatud otsuste peale, mis käsitlevad selliste projektide vastuvõetavust, mille puhul võib UVPG kohaselt olla keskkonnamõju hindamine kohustuslik.
18 UmwRG § 2 lõike 1 punkt 1 sätestab, et tuginemata oma õiguste kahjustatusele, võib § 3 kohaselt tunnustatud siseriiklik või välismaine organisatsioon esitada VwGO alusel nimetatud otsuse või selle tegemata jätmise peale kaebuse, kui ta leiab, et nimetatud otsus või selle tegemata jätmine on vastuolus õigusnormidega, mis „kaitsevad keskkonda, loovad õigusi eraõiguslikele isikutele ja võivad olla otsuse tegemise seisukohast olulised.”
19 UmwPG § 2 lõike 5 esimese lause punktis 1 on täpsustatud, et sellised kaebused on põhjendatud siis, kui vaidlustatud otsus on vastuolus õigusnormidega, mis „kaitsevad keskkonda, loovad eraõiguslikele isikutele õigusi ja on otsuse tegemise seisukohast olulised”, ning nimetatud vastuolu „on seotud keskkonnakaitseküsimustega, mis kuuluvad vastavalt organisatsiooni põhikirjale organisatsiooni poolt edendatavate eesmärkide hulka”.
20 Õhusaastest, mürast, vibratsioonist ja muudest sarnastest protsessidest tingitud kahjuliku keskkonnamõju vältimise seaduse (Bundes-Immissionsschutzgesetz, BGBl 2002 I, lk 3830, edaspidi „BImSchG”) § 5 lõike 1 esimese lause punkt 2 sätestab eelkõige, et luba vajavaid ehitisi tuleb ehitada ja käitada nii, et keskkonnakaitse kõrge taseme tagamiseks ei põhjustaks need kahjulikku keskkonnamõju ja muid ohtusid, märkimisväärset ebasoodsat olukorda ja märkimisväärset koormust üldsusele ja lähemale ümbruskonnale.
21 BImSchG § 8 lõike 1 esimene lause sätestab, et taotluse alusel võib anda loa ehitise või ehitise ühe osa ehitamiseks või ehitise ühe osa ehitamiseks ja käitamiseks, kui on olemas õigustatud huvi osalise loa andmise vastu objekti puhul, millele osalist luba taotletakse, kui on täidetud loa andmise tingimused ja kui esialgsest hinnangust tuleneb, et kogu ehitise ehitamiseks ja käitamiseks ei esine loa andmise tingimusi silmas pidades algusest peale ületamatuid takistusi.
22 BImSchG § 9 lõige 1 sätestab, et taotluse alusel võib esialgse otsusega teha otsuse loa andmise konkreetsete tingimuste kohta, samuti ehitise asukoha kohta, juhul kui kavandatava ehitise mõju on võimalik piisavalt hinnata ja esialgse otsuse andmise vastu on olemas õigustatud huvi.
23 Looduskaitse ja maastiku säilitamise seaduse (Bundesnaturschutzgesetz, BGBl 2002 I, lk 1193) § 61 sätestab:
„1. Tunnustatud […] organisatsioon võib, sõltumata sellest, kas tema enda õigusi on kahjustatud, pöörduda halduskohtumenetluse seadustiku kohaselt kohtusse kaebusega
1) paragrahvi 33 lõike 2 raames looduskaitsealade, rahvusparkide ja muude kaitsealade kaitseks kehtestatud keeldudest ja kohustustest vabastamise peale, samuti
2) planeeringute vastuvõtmise otsuste peale seoses projektidega, mis hõlmavad looduse ja maastiku muutmist, ning samuti planeeringuid puudutavate lubade peale, kui on ette nähtud üldsuse kaasamine.
2. Lõikes 1 nimetatud kaebused on vastuvõetavad ainult siis, kui:
1) organisatsioon väidab, et lõike 1 esimeses lauses nimetatud haldusakti andmine on vastuolus käesoleva seaduse sätetega, käesoleva seaduse alusel vastu võetud või jätkuvalt kohaldatavate õigusnormidega või muude õigusnormidega, mida tuleb haldusakti andmisel arvesse võtta ja mida kohaldatakse vähemalt osaliselt ka loodus- ja maastikukaitse huvides;
2) küsimus puudutab organisatsiooni põhikirjakohast tegevusvaldkonda ja organisatsiooni on sellega seoses tunnustatud […]”
Kohtueelne menetlus ja eelotsuse küsimused
24 Trianel, kes on eelotsust taotlevas kohtus menetlusse astuja, kavatseb ehitada Nordrhein-Westfaleni liidumaale Lünenisse kivisöel töötava elektrijaama ja seda käitada. Elektrijaam, mille soojusvõimsuseks on kavandatud kuni 1705 megavatti ja elektrivõimsuseks 750 megavatti, on plaanis käiku anda aastal 2012. Objekti asukohast 8 kilomeetri kaugusel asub viis taimestiku ja loomastiku elupaika „elupaikade” direktiivi mõttes.
25 Bezirksregierung Arnsberg (Arnsbergi ringkonnavalitsus) tegi 6. mail 2008 esialgse otsuse ja andis Trianelile selle projekti jaoks osalise loa. Esialgses otsuses on märgitud, et projekteeritava objekti asukoha osas ei ole õiguslikke vastuväiteid.
26 Keskkonnakaitseorganisatsioon esitas 16. juunil 2008 Oberverwaltungsgericht für das Land Nordrhein-Westfalenile kaebuse, milles taotles nimetatud otsuste tühistamist. Ta tugineb eelkõige „elupaikade” direktiivi ja just selle direktiivi artiklit 6 üle võtvate sätete rikkumisele.
27 Eelotsusetaotluse esitanud kohus leiab, et need otsused on tehtud „elupaikade” direktiivi artikli 6 lõiget 3 rikkudes, kuna kõnealuse projekti keskkonnamõju hindamine ei suutnud tõendada, et sel projektil puudub oluline mõju läheduses asuvatele taimestiku ja loomastiku elupaikadele.
28 Eelotsusetaotluse esitanud kohus on seisukohal, et siseriikliku õiguse alusel ei saa keskkonnakaitseorganisatsioon tugineda vee‑ ja looduskaitsealaste õigusnormide rikkumisele ega ennetuspõhimõttele, mis on sätestatud BImSchG § 5 lõike 1 esimese lause punktis 2, kuna need sätted ei anna eraisikutele õigusi UmwRG § 2 lõike 1 punkti 1 ja artikli 5 esimese lause punkti 1 mõttes.
29 Ta täpsustab, et valitsusvälistele organisatsioonidele antud kaebeõigus vastab iseenesest VwGO § 42 lõikes 2 ja § 113 lõike 1 esimeses lauses sätestatud tühistamiskaebuste menetlemise üldisele korrale halduskohtumenetluses, mille kohaselt saab haldusakti peale esitatud kaebuse rahuldada ainult siis, kui haldusakt on õigusvastane ja sellega on rikutud kaebuse esitaja õigusi, seega subjektiivseid avalikke õigusi.
30 Ta lisab, et selleks, et kindlaks teha, kas siseriikliku õiguse säte kaitseb individuaalseid õigusi, hõlmab otsustav kriteerium hinnangut selle kohta, millises ulatuses huvi või kaitstav õigus, õiguse kahjustamise liik ja kaitstavate isikute ring on asjaomases sättes piisavalt määratletud ja piiritletud.
31 Eelotsusetaotluse esitanud kohus leiab selle kohta, et saastevastase kaitse õiguse valdkonnas puudutab BImSchG § 5 lõike 1 esimese lause punkt 2, nagu ka vee- ja looduskaitsealased õigusnormid, eelkõige üldsust, mitte individuaalseid õigusi.
32 Eelotsusetaotluse esitanud kohus sedastab muu hulgas, et kõnealune projekt ei kuulu looduse ja maastikukaitse seaduse artikli 61 kohaldamisalasse, mis lubab teatud juhtudel teha sellest vastuvõetavuse tingimusest erandi nende kaebuste osas, mille on esitanud keskkonnakaitsevaldkonnas tunnustatud ühendused.
33 Kuna eelotsusetaotluse esitanud kohus leidis, et selline õiguskaitse kättesaadavuse piirang kahjustab direktiivi 85/337 kasulikku mõju, küsib ta, kas keskkonnaorganisatsiooni kaebus ei peaks olema vastuvõetav selle direktiivi artikli 10a alusel.
34 Neil asjaoludel otsustas Oberverwaltungsgericht für das Land Nordrhein‑Westfalen menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1. Kas direktiivi 85/337 […] artiklis 10a on ette nähtud, et valitsusvälised organisatsioonid, kes soovivad pöörduda kohtusse liikmesriigis, mille menetlusnormide kohaselt peab kaebuse esitaja tuginema eraõigusliku isiku õiguse kahjustatusele, võivad esitada kaebuse seoses projekti kooskõlastamise suhtes olulise keskkonnaõiguse normi rikkumisega, sealhulgas selliste õigusnormide rikkumisega, mille eesmärk on kaitsta üksnes üldsuse huve ja mis osaliseltki ei kaitse eraõiguslike isikute õigushüvesid?
2. Kui vastus esimesele küsimusele on piiranguteta jaatav:
Kas direktiivi 85/337 […] artiklis 10a on ette nähtud, et valitsusvälised organisatsioonid, kes soovivad pöörduda kohtusse liikmesriigis, mille menetlusnormide kohaselt peab kaebuse esitaja tuginema eraõigusliku isiku õiguse kahjustatusele, võivad esitada kaebuse seoses selliste projekti kooskõlastamise suhtes oluliste keskkonnaõiguse normide rikkumisega, mis põhinevad vahetult ühenduse õigusel või millega on ühenduse keskkonnaõiguse norme siseriiklikku õigusesse üle võetud, sealhulgas selliste õigusnormide rikkumisega, mille eesmärk on kaitsta üksnes üldsuse huve ja mis osaliseltki ei kaitse eraõiguslike isikute õigushüvesid?
a) Kui vastus teisele küsimusele on põhimõtteliselt jaatav:
kas selleks, et ühenduse keskkonnaõiguse normid saaksid olla kaebuse esitamise õiguslikuks aluseks, peavad need vastama teatavatele sisulistele nõuetele?
b) Kui vastus teise küsimuse punktile a on jaatav:
millised on need sisulised nõuded (näiteks vahetu õigusmõju, kaitse eesmärk, õigusakti eesmärk)?
3. Kui vastus esimesele või teisele küsimusele on jaatav:
kas kõnealune direktiiv annab valitsusvälistele organisatsioonidele kohtusse pöördumise õiguse, mis on ulatuslikum siseriiklike õigusnormidega võimaldatavast?”
35 Kahe esimese küsimusega, mida tuleks käsitleda koos, küsib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt seda, kas direktiivi 85/337 artikliga 10a on vastuolus õigusnormid, mis ei tunnusta direktiivi 85/337 artikli 1 lõikes 2 sätestatud keskkonnakaitset edendavate valitsusväliste organisatsioonide (edaspidi „keskkonnakaitseorganisatsioonid”) võimalust pöörduda kohtu poole seoses sellise õigusnormi rikkumisega, mis kaitseb üksnes üldsuse, mitte eraisikute huve, kaebuse raames, mis on esitatud sellise projekti loa andmise otsuse peale, millel võib olla oluline mõju keskkonnale direktiivi 85/337 artikli 1 lõike 1 mõttes. Eelotsusetaotluse esitanud kohus küsib Euroopa Kohtult ka seda, kas sellised õigusnormid on direktiivi 85/337 artikliga 10a vastuolus üldiselt või ainult siis, kui need ei võimalda nimetatud organisatsioonil tugineda kohtus kas siis ühenduse või puhtalt siseriiklikele keskkonnaõiguse erisätetele.
36 Eelotsusetaotlusest nähtub, et seda küsimust õigustab asjaolu, et kohaldatavad siseriiklikud õigusnormid seavad sellise hagi vastuvõetavuse tingimuseks, nagu esitas põhikohtuasja hageja, asjaolu, et vaidlustatud haldusotsus peab kahjustama eraisiku õigust, mida võib siseriikliku õiguse kohaselt käsitada avaliku subjektiivse õigusena.
37 Esiteks tuleb sedastada, et direktiivi 85/337 artikli 10a esimene lõik näeb ette, et nimetatud artiklis viidatud otsuste, seaduste ja puuduste peale peab olema võimalik kaevata, et „vaidlustada nende sisulist või protseduurilist seaduslikkust”, piiramata millegagi sellise kaebuse põhjendamiseks kasutatavaid õiguskaitsevahendeid.
38 Mis puudutab selle hagi vastuvõetavuse tingimusi, siis see säte annab kaks võimalust: hagi vastuvõetavusele võib seada tingimuseks „põhjendatud huvi” või hageja väite „õiguse kahjustatuse” kohta, tulenevalt sellest, milline tingimus on siseriiklike õigusnormidega kehtestatud.
39 Direktiivi 85/337 artikli 10a kolmanda lõigu esimene lause täpsustab seejärel, et liikmesriigid määravad kindlaks, mis moodustab küllaldase huvi ja õiguse kahjustatuse, kooskõlas eesmärgiga anda asjaomasele üldsusele „laialdane juurdepääs õiguskaitsele”.
40 Keskkonnakaitseorganisatsioonide esitatavate kaebuste osas lisavad direktiivi 85/337 artikli 10a kolmanda lõigu teine ja kolmas lause, et selleks tuleb neid käsitleda nii, et neil on kas küllaldane huvi või siis õigusi, mida saab kahjustada, tulenevalt sellest, millise tingimuse on siseriiklikud õigusnormid vastuvõetavuse tingimusena kehtestanud.
41 Neid erinevaid sätteid tuleb tõlgendada Århusi konventsiooni eesmärke silmas pidades ja neid eesmärke arvesse võttes ja millega, nagu nähtub direktiivi 2003/55 põhjendusest 5, tuleb liidu õigusaktid „viia vastavusse”.
42 Sellest tuleneb, et mis ka ei oleks liikmesriigi valik kaebuse vastuvõetavuse kriteeriumi osas, on keskkonnakaitseorganisatsioonidel õigus vastavalt direktiivi 85/337 artiklile 10a pöörduda kohtu või muu sõltumatu ja erapooletu organi poole kaebusega, et vaidlustada otsuste, seaduste ja puuduste sisuline või protseduuriline õigusvastasus.
43 Lõpuks tuleb meenutada, et kui puuduvad seda valdkonda reguleerivad liidu õigusnormid, on igal liikmesriigil kohustus määrata pädevad kohtud ja kehtestada menetlusnormid nende kohtuasjade läbivaatamiseks, mille eesmärk on tagada isikute liidu õigusest tulenevate õiguste kaitse. Need menetlusnormid ei tohi siiski olla ebasoodsamad kui samalaadsete siseriiklike kaebuste puhul (võrdväärsuse põhimõte) ja need ei tohi muuta liidu õiguskorraga antud õiguste kasutamist praktiliselt võimatuks või ülemäära raskeks (tõhususe põhimõte).
44 Seega, kui liikmesriikide ülesanne on määrata kindlaks, kui nende õigussüsteem seda nõuab, millised on need õigused, mille rikkumise korral võib esitada keskkonnavaldkonda puudutava kaebuse direktiivi 85/337 artikliga 10a kehtestatud piires, ei saa viimased nende õiguste väljaselgitamisel jätta keskkonnakaitseorganisatsioone, kes vastavad selle direktiivi artikli 1 lõikes 2 esitatud nõuetele, ilma võimalusest osaleda neile nii direktiiviga 85/337 kui Århusi konventsiooniga antud rollis.
45 Mis puudutab aga selliseid õigusnorme, nagu on kõne all põhikohtuasjas, siis kuigi siseriiklik seadusandja võib piirata õigusi, mille kahjustamisele eraõiguslik isik võib tugineda kaebuse raames, mis on esitatud direktiivi 85/337 artiklis 10a viidatud otsuste, seaduste ja puuduste peale, avalike subjektiivsete õigustega, ei kohaldata seda piirangut keskkonnakaitseorganisatsioonidele, välja arvatud juhul, kui on rikutud direktiivi 85/337 artikli 10a kolmanda lõigu viimases lauses nimetatud eesmärke.
46 Kui need organisatsioonid, nagu nähtub sellest sättest, peavad tuginema samadele õigustele kui eraisikud, oleks esiteks vastuolus eesmärgiga tagada asjaomasele üldsusele õiguskaitse kättesaadavus ja teiseks tõhususe põhimõttega see, kui need organisatsioonid ei saaks viidata liidu õigusest tulenevate normide kahjustatusele üksnes seetõttu, et viimased kaitsevad kollektiivseid huve. Nagu on näha põhikohtuasjas, jätab see need organisatsioonid suuresti ilma võimalusest lasta kontrollida sellest õigusest tulenevate normide järgimist, mis on kõige sagedamini suunatud üldisele huvile, mitte üksnes eraisikute huvide kaitsele üksikult võttes.
47 Sellest tuleneb esiteks, et mõiste „õiguse kahjustatus” ei saa sõltuda tingimustest, et üksnes muud füüsilised või juriidilised isikud võiksid vastata näiteks sellisele tingimusele nagu ehitise lähemas või kaugemal naabruses asumine või ühel või teisel viisil selle tegutsemise mõjust kahju saamine.
48 Kõige üldisemalt tuleneb sellest, et direktiivi 85/337 artikli 10a kolmanda lõigu viimast lauset tuleb lugeda nii, et nende „õiguste [hulgas], mida saab kahjustada” ja mis arvatakse keskkonnakaitseorganisatsioonil olevat, peavad tingimata olema siseriiklikud õigusnormid, millega rakendatakse liidu õigust keskkonnakaitse valdkonnas, samuti liidu keskkonnaalased vahetu õigusmõjuga õigusnormid.
49 Selleks et anda eelotsusetaotluse esitanud kohtule võimalikult asjakohane vastus, tuleb märkida, et vaidlustatud otsuse peale esitatud väitele, mis põhineb „elupaikade” direktiivi artiklist 6 tulenevate siseriiklike eeskirjade rikkumisel, peab saama tugineda ka keskkonnakaitseorganisatsioon.
50 Järelikult tuleb kahele esimesele küsimusele, mida on käsitletud koos, vastata, et direktiivi 85/337 artikliga 10a on vastuolus õigusnormid, mis ei tunnusta selle direktiivi artikli 1 lõikes 2 märgitud keskkonnakaitset edendavate valitsusväliste organisatsioonide võimalust tugineda kohtus liidu õigusest tuleneva sellise õigusnormi rikkumisele, mille eesmärk on keskkonnakaitse, direktiivi 85/337 artikli 1 lõike 1 mõttes tõenäoliselt olulise keskkonnamõjuga teostusloa otsuse peale esitatud kaebuse raames, põhjusel et see norm kaitseb vaid üldsuse, mitte eraisikute huve.
51 Eelotsusetaotluse esitanud kohus uurib kolmanda küsimusega sisuliselt seda, kas keskkonnakaitseorganisatsioon võib direktiivi 85/337 artikli 10a kolmanda lõigu viimasest lausest tuletada õiguse tugineda kohtus direktiivi 85/337 artikli 1 lõike 1 mõttes tõenäoliselt olulise keskkonnamõjuga teostusloa otsuse peale esitatud kaebuse raames „elupaikade” direktiivi artiklist 6 tulenevate siseriikliku õiguse normide rikkumisele, kuigi siseriiklik menetlusõigus seda ei võimalda põhjusel, et viidatavad sätted kaitsevad vaid üldsuse, mitte eraisikute huve.
52 See küsimus kerkib üles olukorras, kus eelotsusetaotluse esitanud kohtul ei ole võimalik tõlgendada siseriiklikku menetlusõigust kooskõlas liidu õigusest tulenevate nõuetega.
53 Direktiivist tulenev liikmesriigi kohustus saavutada vastavas direktiivis ette nähtud eesmärgid ning liikmesriigi kohustus võtta kõik vajalikud üld- või erimeetmed, et tagada selle kohustuse täitmine, on siiski siduv kõigile liikmesriigi võimuorganitele, kaasa arvatud kohtutele vastavalt nende pädevusele (vt selle kohta eelkõige 19. jaanuari 2010. aasta otsus kohtuasjas C‑555/07: Kücükdeveci, kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punkt 47 ja seal viidatud kohtupraktika).
54 Esiteks tuleb meenutada, et Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikast tuleneb, et alati, kui direktiivi sätted on nende sätete sisu silmas pidades tingimusteta ja piisavalt täpsed, võivad eraõiguslikud isikud neile siseriiklikus kohtus vaidluses riigi vastu toetuda nii juhul, kui riik on jätnud direktiivi siseriiklikku õigusesse ettenähtud tähtajal üle võtmata, kui ka juhul, kui direktiiv on üle võetud ebakorrektselt (vt eelkõige 12. veebruari 2009. aasta otsus kohtuasjas C‑138/07: Cobelfret, EKL 2009, lk I‑731, punkt 58).
55 Sellega seoses tuleb sedastada, et direktiivi 85/337 artikkel 10a tervikuna jätab liikmesriikidele küllalt suure kaalutlusõiguse nii selles osas, mis puudutab õiguse kahjustatuse kindlaksmääramist, kui eriti selles osas, mis puudutab hagi vastuvõetavuse tingimuste ja hagi menetlevate asutuste määramist.
56 Sama ei kehti aga selle artikli kolmanda lõigu kahe viimase lause kohta.
57 Kuivõrd viimased sätestavad esiteks, et mis tahes valitsusvälise organisatsiooni huvi, mis vastab direktiivi 85/337 artikli 1 lõike 2 nõuetele, loetakse põhjendatuks, ja teiseks, et sellistele organisatsioonidele omistatakse õigusi, mida saab kahjustada, määravad need ka täpsed eeskirjad, millele ei laiene muud tingimused.
58 Nagu on märgitud eespool, on nende õiguste hulgas, millele keskkonnakaitseorganisatsioonid võivad tugineda direktiivi 85/337 artikli 10a alusel, lisaks ka liidu keskkonnaõigusest tulenevad eeskirjad, eelkõige „elupaikade” direktiivi artiklist 6 tulenevad siseriiklikud õigusnormid.
59 Seetõttu tuleb kolmandale küsimusele vastata, et direktiivi 85/337 artikli 1 lõikes 2 märgitud keskkonnakaitset edendav valitsusväline organisatsioon võib direktiivi 85/337 artikli 10a kolmanda lõigu viimasest lausest tuletada õiguse tugineda kohtus „elupaikade” direktiivi artiklist 6 tulenevate siseriikliku õiguse normide rikkumisele direktiivi 85/337 artikli 1 lõike 1 mõttes „tõenäoliselt olulise keskkonnamõjuga” teostusloa otsuse peale esitatud kaebuse raames, samas kui siseriiklik menetlusõigus seda ei võimalda põhjusel, et viidatavad sätted kaitsevad vaid üldsuse, mitte eraisikute huve.
60 Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule märkuste esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.
1. Nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiivi 85/337/EMÜ teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiiviga 2003/35/EÜ) artikliga 10a on vastuolus õigusnormid, mis ei tunnusta selle direktiivi artikli 1 lõikes 2 märgitud keskkonnakaitset edendavate valitsusväliste organisatsioonide võimalust tugineda kohtus liidu õigusest tuleneva sellise õigusnormi rikkumisele, mille eesmärk on keskkonnakaitse, direktiivi 85/337 (muudetud direktiiviga 2003/35) artikli 1 lõike 1 mõttes tõenäoliselt olulise keskkonnamõjuga teostusloa otsuse peale esitatud kaebuse raames põhjusel, et see norm kaitseb vaid üldsuse, mitte eraisikute huve.
2. Selline valitsusväline organisatsioon võib direktiivi 85/337 artikli 10a kolmanda lõigu viimasest lausest tuletada õiguse tugineda kohtus nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (muudetud nõukogu 20. novembri 2006. aasta direktiiviga 2006/105/EÜ) artiklist 6 tulenevate siseriikliku õiguse normide rikkumisele direktiivi 85/337 (muudetud direktiiviga 2003/35) artikli 1 lõike 1 mõttes „tõenäoliselt olulise keskkonnamõjuga” teostusloa otsuse peale esitatud kaebuse raames, isegi kui siseriiklik menetlusõigus seda ei võimalda põhjusel, et viidatavad sätted kaitsevad vaid üldsuse, mitte eraisikute huve.

matches:
§ 42
§ 113
kohus
§ 2
§ 2
§ 1
§ 2
§ 2
§ 3
§ 2
§ 5
§ 8
§ 9
§ 61
kohus
kohus
§ 5
§ 2
§ 42
§ 113
kohus
§ 5
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus


RTL 2009, 9, 107
(1) Keskkonnaamet (edaspidi amet) on Keskkonnaministeeriumi valitsemisalas tegutsev valitsusasutus, mis teostab täidesaatvat riigivõimu ja riiklikku järelevalvet ning kohaldab riiklikku sundi seaduses ettenähtud alustel ja ulatuses. Ameti ametlik inglisekeelne nimetus on Environmental Board.
(1) Amet on riigieelarvest finantseeritav asutus, millel on oma eelarve ja Riigikassa kontsernikonto koosseisus avatud tulu- ja kulukontod.
(2) Ametil on väikese riigivapi kujutisega ja oma nimega pitsat ning kehtestatud korras registreeritud sümboolika.
(3) Ameti struktuuriüksusel võivad olla oma nimega pitsat ja dokumendiplangid, kui see on ettenähtud struktuuriüksuse põhimääruses. Dokumendiplankide ja pitsati kasutamise kord määratakse ameti asjaajamiskorras.
Ameti kõrgemalseisvaks valitsusasutuseks on Keskkonnaministeerium, mis suunab ja koordineerib ameti tegevust. Teenistuslikku järelevalvet ameti ja selle ametiisikute tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle teostab keskkonnaminister.
4) korraldab õigusaktides sätestatud juhtudel keskkonna- ja looduskasutuse andmete kogumist, aruandlust ja nende edastamist;
11) koostab kaitstavate loodusobjektide tegevuskavad ning kaitsekorralduskavad ning korraldab nende rakendamist;
13) annab hinnangu kaitstavate loodusobjektide kaitse tulemuslikkusele ja kaitsekorra otstarbekusele;
14) korraldab ja teostab loodusobjektide teadus- ja uurimistööd ning seiret;
15) rakendab kaitsemeetmeid, et juhuslik püüdmine ja tapmine ei ohustaks kaitsealuseid liike;
18) vaatab läbi metsateatised ja vastab neile ning korraldab metsakaitselist ekspertiisi ning metsaseemnete varumiseks sobilike puistute hindamist;
19) korraldab vääriselupaikade väljavalimist, hindamist ja seiret ning teeb ettepanekuid vääriselupaikade kaitse tagamise kohustuse võtmiseks;
20) annab hinnanguid metsa majandamise kohta ning korraldab metsa uuendamist omaniku kulul;
21) teostab järelevalvet metsakultiveerimismaterjali, sealhulgas geneetiliselt muundatud metsakultiveerimismaterjali, kohta kehtivate nõuete täitmise üle;
22) kontrollib metsa uuendamisel kasutatava kultiveerimismaterjali kvaliteeti;
23) tunnustab metsakultiveerimismaterjali algmaterjali erinevates kategooriates ja kontrollib selle pakendamist, markeerimist ja turustamist;
24) teeb ettepaneku metsakultiveerimismaterjali päritolupiirkondade määramiseks;
25) teostab järelevalvet ja peab arvestust metsakultiveerimismaterjali sisse- ja väljaveo üle ning teavitab metsakultiveerimismaterjali väljaveost sihtriigi pädevat ametiasutust;
26) hindab metsapuude seemnekandvust, metsa uuenemist ning metsaselektsiooniobjektide seisundit;
27) lähtuvalt jahimaakorralduskavast kontrollib ja annab hinnangu jahipiirkonna kasutusele;
28) annab välja jahipidamisõigust tõendavaid dokumente ning peab vastavat arvestust;
29) registreerib jahiulukite tehiskeskkonnas hoidmise koha ning peab jahiulukite tehiskeskkonnas hoidmise kohtade arvestust;
30) korraldab õhu, pinnase, vee ja toiduainete radioaktiivsuse seiret;
31) korraldab elanike ja elanike vaatlusrühmade kiirgustegevusest põhjustatud dooside hindamist;
32) teostab kiirgusega seotud laboratoorset analüüsi;
33) tagab piiriülese kiirgusohu eest varase hoiatamise süsteemi töö vastavalt õigusaktides sätestatud korrale ning rahvusvaheliste konventsioonide ja lepingute tingimustele;
34) on sidepunktiks teabevahetusel EURATOMi ja Rahvusvahelise Aatomienergia Agentuuriga;
35) on riiklikuks andmekeskuseks teabe vahendamisel rahvusvahelise andmekeskusega tuumarelva katsetuste üldise keelustamise lepingu alusel;
36) korraldab avalikkuse kaasamise, keskkonnahariduse ja -teavitamise alast tegevust;
37) osaleb Euroopa Liidu struktuurivahendite rakendamisel vastavas valdkonnas oma pädevuse piirides;
38) osaleb rahvusvahelises koostöös, koostab rahvusvahelisi projekte ja osaleb neis oma pädevuse piires;
39) teostab õigusaktidest tulenevat kontrollifunktsiooni EL struktuurifondidest makstavate toetuste taotlejate nõuetele vastavuse kohta;
40) informeerib Keskkonnaministeeriumi ja Keskkonnainspektsiooni ning õigusaktides ettenähtud korras avalikkust avariidest ja hädaolukordadest, mis võivad kaasa tuua olulise keskkonnakahju;
41) osaleb hädaolukorra lahendamise plaanide koostamisel, nende testimisel ja võimalike hädaolukordade lahendamisel;
42) teeb Keskkonnaministeeriumile ettepanekuid keskkonnaalase õigusaktide täiustamiseks;
43) korraldab keskkonnateabe- ja keskkonnaharidusalast tegevust.
2) koordineerib, suunab ja kontrollib kiirgusosakonna ja regioonide tööd;
3) korraldab ameti sisekontrolli süsteemi rakendamist ja siseauditialast tööd;
7) kinnitab ameti sisekorra eeskirja, asjaajamiskorra ja raamatupidamise siseeeskirja ning muud sisemist töökorraldust reguleerivad juhendid ning korrad;
8) nimetab ametisse ja vabastab ametist ameti koosseisu kuuluvad ametnikud ning sõlmib ja lõpetab töölepingud töötajatega, kohaldab ergutusi ja määrab distsiplinaarkaristusi;
9) kinnitab struktuuriüksuste põhimäärused;
10) kinnitab teenistujate ja töötajate ametijuhendid, palgaastmed ning otsustab lisatasude maksmise kooskõlas kehtivate õigusaktidega ja ameti eelarvega;
11) teostab teenistuslikku järelevalvet ameti ametiisikute tegevuse üle seaduses ettenähtud ulatuses ja korras;
12) teeb üksikjuhtude korral riikliku järelevalve teostamisel ettekirjutusi;
13) koostab ja esitab Keskkonnaministeeriumile ameti tulude ja kulude eelarve, ameti struktuuri ja koosseisude projekti ning kontrollib kinnitatud eelarve täpset ja otstarbekat täitmist;
14) sõlmib ameti nimel lepinguid;
15) otsustab ameti valduses oleva riigivaraga seotud küsimusi;
16) moodustab nõuandva õigusega alalisi või ajutisi komisjone, nõukogusid ja töörühmi ning määrab nende ülesanded, töökorra, koosseisu ja liikmete tasustamise;
17) teostab teenistuslikku järelevalvet seaduses sätestatud juhtudel ja korras;
19) täidab muid ülesandeid, mis on talle pandud õigusaktiga, samuti keskkonnaministri või Keskkonnaministeeriumi kantsleri antud ülesandeid;
(3) Peadirektori äraolekul asendab teda peadirektori asetäitja keskkonnakasutuse alal, viimase puudumisel peadirektori asetäitja eluslooduse alal või peadirektori asetäitja tugiteenuste alal.
(4) Peadirektori asetäitja äraolekul võib peadirektor panna tema ülesanded mõnele ameti osakonnajuhatajale.
1) peadirektori asetäitja keskkonnakasutuse alal vastutab ameti tegevuse eest vee-, jäätme-, õhu-, maapõue, keskkonnamõju hindamise ja keskkonnavastutuse valdkondades ning keskkonnatasude arvestamisel, koordineerides, suunates ja kontrollides vahetult keskkonnaosakonna ning regioonide tööd;
2) peadirektori asetäitja eluslooduse alal vastutab ameti tegevuse eest looduskaitse, vee-elustiku, metsanduse ja jahinduse valdkondades, koordineerides, suunates ja kontrollides vahetult looduskaitse osakonna ja metsaosakonna ning regioonide tööd;
3) peadirektori asetäitja tugiteenuste alal tagab ametile pandud ülesannete täitmise tugifunktsioonide toimimise kaudu, koordineerides, suunates ja kontrollides vahetult rahandusosakonna, haldusosakonna, õigusosakonna, personaliosakonna ja keskkonnahariduse osakonna tööd.
(3) Peadirektori asetäitja äraolekul võib peadirektor panna tema ülesanded teisele peadirektori asetäitjale.
3) bürood juhib büroojuhataja, kes allub vahetult osakonnajuhatajale või regiooni juhatajale.
1) vastutab tema poolt juhitavale üksusele pandud ülesannete õiguspärase, õigeaegse ja asjatundliku täitmise eest ning kontrollib temale alluvate teenistujate ja töötajate teenistus- ja töökohustuste täitmist;
3) annab alluvatele teenistujatele ja töötajatele korraldusi üksuse ülesannete täitmiseks;
6) teeb kõrgemalseisvale juhile ettepanekuid üksuse struktuuri, koosseisu ja töökorralduse muutmiseks, üksuse teenistujate ja töötajate edutamiseks ning üksuse teenistujatele ja töötajate palga, toetuste või distsiplinaarkaristuste määramiseks või ergutuste kohaldamiseks;
8) taotleb üksuse teenistujatele ja töötajatele täienduskoolitust teenistusülesannete tulemuslikumaks täitmiseks.
Ameti koosseisu võivad kuuluda nõunikud vastavalt keskkonnaministri kinnitatud ameti teenistujate ja töötajate koosseisule. Nõunike tööülesanded, õigused ja vastutus sätestatakse ametijuhendites.
§ 10. Muud struktuurivälised ametnikud
Ameti koosseisu võivad kuuluda väljaspool struktuuriüksusi asuvad ametnikud, kes alluvad vahetult peadirektorile või peadirektori asetäitjale. Väljaspool struktuuriüksusi asuvate ametnike tööülesanded, õigused ja vastutus sätestatakse ametijuhendites.
Ameti peadirektoril on lubade, litsentside, tunnistuste ning muude haldusaktide andmise ning menetlustoimingute tegemise edasivolitamise õigus ameti pädevuse piires.
(1) Ameti struktuuri ning teenistujate ja töötajate koosseisu kinnitab keskkonnaminister.
(3) Ameti struktuuriüksuse ülesanded, pädevus ja juhtimiskorraldus, osakonna või regiooni koosseisus olevate büroode ülesanded ning struktuuriüksuse juhataja asendamine sätestatakse struktuuriüksuse põhimäärusega, mille kinnitab ameti peadirektor.
7) õigusosakond;
9) keskkonnahariduse osakond.
§ 14. Ameti regioonid
1) Harju-Järva-Rapla regioon tegevuspiirkonnaga Harju, Järva ja Rapla maakonnas;
2) Hiiu-Lääne-Saare regioon tegevuspiirkonnaga Hiiu, Lääne ja Saare maakonnas;
3) Jõgeva-Tartu regioon tegevuspiirkonnaga Jõgeva ja Tartu maakonnas;
4) Põlva-Valga-Võru regioon tegevuspiirkonnaga Põlva, Valga ja Võru maakonnas;
5) Pärnu-Viljandi regioon tegevuspiirkonnaga Pärnu ja Viljandi maakonnas;
6) Viru regioon tegevuspiirkonnaga Ida-Viru ja Lääne-Viru maakonnas.
§ 15. Keskkonnaosakond
Keskkonnaosakonna põhiülesanded on vee-, jäätme-, õhu-, maapõue-, keskkonnamõju hindamise- ja keskkonnavastutuse valdkonnas:
§ 16. Looduskaitse osakond
Looduskaitse osakonna põhiülesanded on looduskaitse ja veeelustiku valdkonnas:
§ 17. Metsaosakond
Metsaosakonna põhiülesanded on metsanduse ja jahinduse valdkonnas:
4) hinnata õigusaktide toimimist ja mõju hindamist ning teha vajadusel õigusaktide muutmiseks ettepanekuid ministeeriumile;
§ 18. Kiirgusosakond
3) koostada kiirgusohutushinnanguid kavandatavatele ja olemasolevatele kiirgustegevustele;
7) teostada kiirgusalast laboratoorset analüüsi;
10) tagada kiirgusohu eest varajane hoiatamine.
1) koostada ameti eelarveprojekt;
2) korraldada ameti raamatupidamist ja vastavat aruandlust;
3) korraldada ameti eelarve täitmist ja teostada vastavat majandusanalüüsi;
4) korraldada ameti valduses oleva riigivara raamatupidamislikku arvestust;
5) täita ameti keskkonnatasude arvestamise, kogumise ja sihtotstarbelise ülekandmisega seotud ülesandeid.
Halduskonna põhiülesanded on:
1) korraldada ameti valduses oleva riigivara haldamist ja majandamist;
2) korraldada hankekonkursse ja riigihankeid;
3) korraldada lepingute ettevalmistamist ja täitmist;
4) tagada ameti varustamine vajalike töövahenditega, nende korrashoid ning pidada sellekohast arvestust;
5) koordineerida ja korraldada ameti asjaajamist ja arhiivitööd;
6) tagada ameti infotehnoloogiline teenindamine;
7) arendada ameti info- ja sidesüsteeme.
§ 21. Õigusosakond
1) nõustada ametit ja tema struktuuriüksusi õigusalaselt;
2) esindada ametit kohtus või korraldada ameti kohtus esindamine;
3) koostada õigusaktide eelnõusid ja tagada nende vastavus kehtivale õigusele;
4) korraldada vajadusel keskkonnaalases õigusloomes osalemist.
§ 22. Personaliosakond
1) korraldada personalipoliitika väljatöötamist ja elluviimist;
2) korraldada personali planeerimist, värbamist, valikut ja hindamist;
3) korraldada personaliarvestust ja personalialase dokumentatsiooni haldamist;
4) korraldada koolitustegevust;
5) korraldada konkursi- ja atesteerimiskomisjoni tööd;
6) töötada välja ja rakendada töökeskkonna ja tööohutuse meetmeid.
§ 23. Keskkonnahariduse osakond
§ 24. Regioon
Regiooni põhiülesanne on koordineerida ja korraldada ameti pädevusse kuuluvate ülesannete, välja arvatud kiirgusohutusalaste ülesannete, täitmist oma tööpiirkonnas.
§ 25. Keskkonnaministri määruste kehtetuks tunnistamine
(1) Keskkonnaministri 9. juuli 2004. a määrus nr 90 «Kiirguskeskuse põhimäärus» (RTL 2004, 97, 1528) tunnistatakse kehtetuks.
(2) Keskkonnaministri 20. detsembri 2005. a määrus nr 79 «Riikliku Looduskaitsekeskuse põhimäärus» (RTL 2005, 123, 1951; 2007, 9, 139) tunnistatakse kehtetuks.
Käesolev määrus jõustub 2009. aasta 1. veebruaril.


text:
Tasu talumiskohustuse eest (tsiviilasi 2-16-7011)
Asjaolude kohaselt oli kinnisasja omanikul kohtu poolt määratud juurdepääsutee ja tehnorajatise (kanalisatsioonitrassi) talumise kohustus kuid talumise tasu ei olnud kokku lepitud. Juurdepääsuõigus oli määratud kinnisasja kasuks, millel paiknes elamu ning selle omanikud kasutasid juurdepääsuõigust ettenähtust kordades intensiivsemalt. Kinnisasja omanik palus kohustada tee kasutajaid solidaarselt maksma talumiskohustuse eest hüvitist ning indekseerima väljamõistetava tasu tarbijahinnaindeksiga.
Riigikohus kordas oma varasemaid seisukohti:
koormatava kinnisasja omanikele juurdepääsu talumise kohustuse eest määratav tasu peab lisaks maamaksu ja juurdepääsutee korrashoiu kulude hüvitamisele sisaldama hüvitist omandiõiguse riive eest (hüvitis kasutuseelise alusel) sõltumata asjaolust, kas juurdepääsu puudumine on tingitud juurdepääsu taotlejast sõltuvatest asjaoludest või temast sõltumatutest asjaoludest.
Juurdepääsu talumise kohustust saab võrrelda tehnovõrkude ja -rajatiste talumise kohustusega, mille eest on koormatud kinnisasja omanikul õigus saada perioodilist hüvitist omandiõiguse kitsenduse tõttu, mis tähendab, et omanik jääb vastavas osas ilma kinnisasja kasutuseelisest.
Juurdepääsu kui ka tehnorajatiste talumise tasu määramiseks korraga tuleb mõlema talumiskohustuse tasud kindlaks määrata eraldi.
Riigikohus täiendas oma varasemaid seisukohti, leides, et kui mitu kitsendust, antud juhul juurdepääsutee kui ka tehnorajatis, paiknevad koormataval kinnisasjal samas asukohas, võib talumise tasu kulude hüvitamise komponent olla tehnorajatise puhul kaetud tasuga, mis määratakse juurdepääsu talumise kohustuse ees. Samas peab tehnorajatise talumise tasu sisaldama ikkagi hüvitist omandiõiguse riive eest. Omandipõhiõigus on riivatud mõlema kitsenduse puhul ning see tuleb igal juhul rahaliselt hüvitada.
Hüvitise indekseerimist tarbijahinnaindeksiga ei pidanud Riigikohus põhjendatuks, kuna tarbijahinnaindeks kui tarbekaupade ja tasuliste teenuste hindade muutust iseloomustav indeks ei arvesta kohaselt talumistasu määramise aluseks olevate asjaolude muutumisega.
Juurdepääsu määramine (tsiviilasi 2-14-23161)
Ühisvara jagamise põhimõtted (tsiviilasi 2-17-11516)
Asjas oli vaidluse all ühisvara jagamine. Muuhulgas kuulus ühisvarasse kinnistu, millel paiknes eluhoone, kus endised abikaasad koos ühiste lastega elasid. Eluhoone oli algselt ühe abikaasa lahusvara kuid selle juurde abielu jooksul maa erastamisega muutus hoone koos maaga ühisomandiks. Kumbki abikaasa soovis kinnistut endale jätta.
Riigikohus kordas varasemaid seisukohti, et olukorras, kus mitu kaasomanikku (ühisomanikku) soovivad jagatavat asja või õigust endale hüvitise maksmise vastu, on vähemasti üldjuhul mõistlik panna asi või õigus kaasomanike (ühisomanike) vahelisele enampakkumisele. Kaasomanike (ühisomanike) vaheline enampakkumine võimaldab eseme omandamisest huvitatud kaasomanikel (ühisomanikel) endil otsustada, kes neist on valmis eseme omandamisse enam rahaliselt panustama, ja toob paremini välja ka eseme väärtuse. Kui ei saa tuvastada, et ühel ühisomanikest oleks ülekaalukas huvi kinnisasja omandi säilitamise vastu, ning mõlemad ühisomanikest soovivad kinnisasja endale, tagab kõige õiglasema lahenduse see, kui kinnisasi jääb selle ühisomaniku ainuomandisse, kes on nõus omavahelisel enampakkumisel maksma teisele ühisomanikule suuremat hüvitist.
Täiendavalt märkis kolleegium, et ainuüksi kinnistul oleva elamu algne kuulumine ühele endistest abikaasadest ja selle omandamine kinkega oma vanematelt ei õigusta kinnistu temale jätmist, eriti kui abikaasad on ühiselt pikemat aega kinnistut kasutanud ja parendanud.
Kaasomandi eseme majandusliku otstarbe muutmise otsustamine (tsiviilasi 2-17-16823)
Asjaolude kohaselt võeti korteriühistu üldkoosolekul vastu otsus korraldada sõiduautode parkimine elumaja taga haljasalal. Hageja nõudis sellise otsuse tühistamist põhjendusega, et sõiduautode parkimise korraldamine elumaja taga haljasalal oli maatüki otstarbe oluline muutmine ja parkla ehitamiseks pidi olema kõigi korteriomanike nõusolek. Sellist nõusolekut aga ei olnud.
Riigikohus leidis, et ainult konkreetsed asjaolud on määravaks otsustamaks, kas mingite muudatuste tegemiseks on vajalik kaasomanike kokkulepe või piisab häälteenamusest. Seaduse järgi valdavad ja kasutavad kaasomanikud ühist asja kokkuleppel ning kaasomanike häälteenamusega tehtava otsusega võib otsustada küsimusi, mis jäävad ühise asja tavapärase valdamise ja kasutamise piiridesse. Samal ajal võib kaasomandis oleva asja võõrandada või koormata, samuti asja või selle majanduslikku otstarvet oluliselt muuta ainult kõigi kaasomanike kokkuleppel. Nii sõltus ka parkla ehitamise või laiendamise üle otsustamine sellest, kui suur oli tuvastatud asjaoludel parkla kasutusse minev maa-ala, milline oli selle maa-ala varasem majanduslik otstarve ja kas seda muudeti vms. Asja olulise muutmise ja asja majandusliku otstarve olulise muutmise kriteeriume ei saa seejuures samastada – nii võib nt asja otstarbe muutmine küll kaasa tuua ka asja olulise muutmise, kuid mitte alati.
Parkimiskohtade kindlaksmääramine (tsiviilasi 3-2-1-151-10)
Kolleegium leidis nimetatud asjas, et korterelamut teenindaval maal korteriomanike parkimiskohtade kindlaksmääramine on käsitatav kaasomandi kasutuskorra kindlaksmääramisena. Seejuures on parkimisvõimalustes kokkuleppimine korteriomanike jaoks oluline küsimus, mis ei ole vaadeldav tavakasutusena. Selline kokkulepe peab tagama kõigile korteriomanikele õiglase lahenduse ning selle küsimuse lahendamiseks tuleb kolleegiumi arvates saavutada kõigi korteriomanike konsensus. Korteriühistu majandustegevus ei ole samastatav kaasomanike kokkuleppega.
Kaasomandi lõpetamine (tsiviilasi 2-17-9749)
Kohus selgitas selles asjas kaasomandi lõpetamise põhimõtteid. Kui kaasomandi lõpetamine ei ole kokkuleppel välistatud, siis on seadusest tulenevalt kaasomanikul igal ajal õigus nõuda kaasomandi lõpetamist. See tähendab, et kui kohtule esitatakse kaasomandi lõpetamise hagi, peab kohus lõpetama kaasomandi ühel asjaõigusseaduses (§ 77 ) sätestatud viisil, mida on taotletud hagis või vastuhagis. Üksnes erandjuhul on hea usu põhimõttest tulenevalt võimalik jätta kaasomand lõpetamata, kui hagis või vastuhagis taotletud kaasomandi lõpetamise viis ei ole õiglane. Olukorras, kus kaasomandi lõpetamine ühe poole taotletud viisil ei oleks kohtu hinnangul kooskõlas hea usu põhimõttega, peab kohus poolele selgitama, miks kaasomandit sellisel viisil lõpetada ei saa ning millisel viisil kaasomandi lõpetamine oleks kohtu arvates sobiv. Kui kasvõi alternatiivselt on taotletud kõiki kaasomandi lõpetamise viise, mis asjaolusid arvestades võiksid kõne alla tulla, ei saa kohus jätta kaasomandit lõpetamata, vaid peab valima viisi, mis vastab kõige paremini kaasomanike huvidele. Samuti ei oma tähtsust, kas keegi kaasomanikest sai kinnistu kaasomanikuks tasuta või tasu eest.

matches: Riigikohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus Kohus kohus kohus kohus


Proviisorite ja farmatseutide registri põhimäärus – Riigi Teataja
Proviisorite ja farmatseutide registri põhimäärus
Proviisorite ja farmatseutide registri põhimäärus - sisukord
§ 1 Proviisorite ja farmatseutide register
§ 10 Andmete esitamine ja nende kandmine registrisse
§ 16 Registri järelevalve
RT I, 12.03.2019, 17
Vastu võetud 05.03.2019 nr 11
Määrus kehtestatakse ravimiseaduse § 62 lõike 1 alusel.
§ 1. Proviisorite ja farmatseutide register
(1) Proviisorite ja farmatseutide register (edaspidi register) on ravimiseaduse alusel asutatud riiklik andmekogu.
(2) Registri eesmärk on registreerida proviisorid ja farmatseudid, et tagada teenuse tarbija riiklik kaitse teenuse osutamise kaudu selleks nõutud kvalifikatsiooni omavate isikute poolt ja nende üle järelevalve teostamine, samuti tervishoiuvaldkonna juhtimise ja korraldamise ülesannete täitmiseks ning tervisestatistika tegemiseks.
(3) Registri ametlik nimetus on proviisorite ja farmatseutide register.
Registrit peetakse elektrooniliselt ja see koosneb:
4) vajadusel erialast töökogemust puudutavad dokumendid;
6) proviisori või farmatseudi või apteegiteenuse osutaja tegevusloa omaja poolt esitatud registriandmete muutumist tõendav dokument või Eesti rahvastikuregistri andmekogu päring;
7) kohtuotsus, millega on peatatud kvalifikatsiooni tõendavas dokumendis või registreerimistõendis märgitud kutsealal tegutsemise õigus;
8) Euroopa Liidu liikmesriigis, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis või Šveitsi pädeva asutuse poolt väljastatud tõend proviisori kutsekvalifikatsiooni tunnustamise kohta.
(1) Registrisse kantakse proviisorite ja farmatseutide kohta järgmised eluloolised andmed:
6) isikut tõendava dokumendi nimetus ja number;
7) proviisori või farmatseudi elukoha- ja kontaktandmed (aadress, telefon, e-post).
(2) Registrisse kantakse proviisorite ja farmatseutide kohta järgmised kvalifikatsiooni tõendavad andmed:
1) kutse nimetus;
2) kvalifikatsiooni tõendava dokumendi nimetus;
3) kvalifikatsiooni tõendava dokumendi number;
4) kvalifikatsiooni tõendava dokumendi väljastanud õppeasutuse nimetus;
5) kvalifikatsiooni tõendava dokumendi väljaandmise aeg;
6) kvalifikatsiooni tõendava dokumendi väljastanud riik;
7) varasem kvalifikatsiooni tunnustamine Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi või Šveitsi poolt.
(3) Proviisori või farmatseudi kohta kantakse alusdokumentidelt registri elektroonilisse andmebaasi tema töökoht, asutuse nimi ja registrinumber ja eelmise töökoha riik.
(4) Registrisse kantakse proviisorite ja farmatseutide kohta järgmised registreerimist puudutavad andmed:
1) Terviseameti otsus proviisorina või farmatseudina registreerimise kohta või kohtuotsus, millega on peatatud isikul kvalifikatsiooni tõendavas dokumendis ja registreerimistõendis märgitud kutsealal tegutsemise õigus;
2) Terviseameti otsus registreerimise kehtetuks tunnistamise kohta;
3) proviisori või farmatseudi kood;
4) registriandmete arhiveerimise kuupäev.
Registri andmetel on õiguslik tähendus ravimiseaduses sätestatud ulatuses.
(1) Eesti rahvastikuregistrist on õigus saada käesoleva määruse § 7 lõike 1 punktides 1–5 nimetatud andmeid.
(2) Terviseametil on õigus seaduses sätestatud korras saada andmeid teistest riigi ja kohaliku omavalitsuse andmekogudest.
§ 10. Andmete esitamine ja nende kandmine registrisse
(1) Andmete registrile esitaja on registreerimist taotlev farmatseut või proviisor.
(2) Andmed esitatakse registrile paberil või elektrooniliselt.
(1) Registrist andmete väljastamine teise andmekogusse või teisele isikule toimub õigusaktides sätestatud korras. Registrist andmete väljastamise aja, andmesaajate ja andmete väljastamise viisi üle peetakse eraldi arvestust.
(2) Õigusaktiga ettenähtud ülesannete täitmiseks registrist andmete väljastamine teise andmekogusse või teisele asutusele toimub asutustevahelise andmevahetuse kokkuleppe alusel. Kokkuleppes lepivad vastutav töötleja ja andmesaaja kokku väljastatavate andmete koosseisu ning andmete väljastamise tingimused, korra ja viisi.
(1) Registri elektroonilisse andmebaasi kantud andmeid säilitatakse 30 aastat pärast isiku surma.
(3) Logiandmeid säilitatakse registris 7 aastat töötlemistoimingu tegemisest.
(4) Proviisori või farmatseudi registreerimise eesmärgil esitatud dokumente, mis on isikule väljastatud kutse- või erialal mitteregistreerimise otsuse tegemise aluseks, säilitatakse kuus kuud otsuse tegemisest.
§ 16. Registri järelevalve
Järelevalvet registri pidamise üle teostatakse õigusaktides sätestatud korras.
Määrus jõustub 15. märtsil 2019. aastal.


Määrus nr. 118 Tartu Linnavolikogu, Määrus 118
Määrus: Tartu Linnavolikogu 7. detsembri 2006. a määruse nr 47 "Parkimistasu" muutmine
Teema: Tartu Linnavolikogu 7. detsembri 2006. a määruse nr 47 "Parkimistasu" muutmine
Reg. number: 118
Vastuvõtmise kp: 02.07.2009
Jõustumise kp: 01.08.2009
Seosed: Muudab Tartu Linnavolikogu 07.12.2006. a määrust nr 47
Tartu Linnavolikogu 02.06.2011.a määrus nr 36 tunnistab kehtetuks
Eelnõu: Tartu Linnavolikogu 7. detsembri 2006. a määruse nr 47 "Parkimistasu" muutmine
Failid: lvk6m_0118.pdf ( 1931 kb )
02. juuli 2009. a. nr 118
Tartu Linnavolikogu 7. detsembri 2006. a määruse nr 47 "Parkimistasu" muutmine
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 2 ning kohalike maksude seaduse § 5 p 10 ja § 14¹ ja liiklusseaduse § 501 alusel.
§ 1. Tartu Linnavolikogu 7. detsembri 2006. a määrust nr 47 "Parkimistasu" muudetakse järgmiselt:
1) § 2 lõiget 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
"(1) Tasulise parkimisala Tartu linna haldusterritooriumil moodustavad:
2) Aleksandri tänav;
6) Jakobi tänav;
7) K.E. von Baeri 1A parkla;
8) K.E. von Baeri tänav;
9) Kaluri tänav;
10) Kompanii tänav;
11) Küütri tänav;
12) Lai tänav;
13) Lossi tänav;
14) Lutsu tänav;
15) Magasini tänav;
16) Magistri tänav;
17) Munga tänav;
18) Poe tänav;
19) Promenaadi tänav;
20) Rüütli tänav;
21) Sadama tänav;
22) Sadamaturu parkla (Väike-Turu 2);
23) Soola tänav;
24) Tartu Hotelli esine parkla (Soola 3A);
25) Tartu Ülikooli raamatukogu ees asuv parkla (Vanemuise 15);
27) Turuhoone juures asuv parkla (Vabaduse pst 1A);
28) Turusilla parkla (Soola 12);
29) Uueturu tänav;
30) Vabaduse puiestee;
31) Vabaduse puiestee parkla;
32) Vallikraavi tänav;
33) Vallikraavi 4A parkla;
34) Vanemuise tänav;
35) Väike-Turu tänav;
36) W. Struve tänav;
37) Ülikooli tänav."
2) § 3 lõiget 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
"(2) A piirkonda kuuluvad:
7) Uueturu tänav (lõigul Küüni - Ülikooli);
8) Vallikraavi tänav (lõigul Küüni - Vallikraavi 4A);
9) Ülikooli tänav (lõigul Vanemuise - Munga)."
3) § 3 lõiget 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
"(3) B piirkonda kuuluvad:
1) Aleksandri tänav (lõigul Riia - Soola);
3) Jakobi tänav;
4) K.E. von Baeri 1A parkla;
5) Kaluri tänav;
6) Lai tänav;
7) Lossi tänav;
8) Lutsu tänav;
9) Magasini tänav;
10) Magistri tänav;
11) Sadama tänav;
12) Soola tänav;
13) Tartu Ülikooli raamatukogu ees asuv parkla (Vanemuise 15);
14) Turuhoone juures asuv parkla (Vabaduse pst 1A);
15) Uueturu tänav (lõigul Vabaduse pst - Küüni);
16) Vabaduse puiestee;
17) Vabaduse puiestee parkla;
18) Vallikraavi 4A parkla;
19) Vanemuise tänav (lõigul Ülikooli - W. Struve);
20) Ülikooli tänav (lõigul Riia - Vanemuise)."
4) § 5 lõiget 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
"(6) B ja C piirkonnas tekib parkimistasu maksmise kohustus lõikes 4 sätestatud tingimustel 60 minuti möödumisel parkimise alustamise hetkest või pikeneb 60 minuti võrra lõikes 5 toodud tingimustel."
5) § 5 lõiget 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
"(9) Isikul, kes on ettemaksuna maksnud parkimistasu kahe või enama parkimiskoha eest 12 (kaheteistkümne) kalendrikuu ulatuses, on õigus taotleda Tartu Linnavalitsuselt luba tähistada oma tegutsemiskoha vahetus läheduses vastav arv parkimiskohti liiklusmärkidega. Tartu Linnavalitsus otsustab parkimiskohtade tähistamise lubamise ja asukoha, lähtudes tähistamise võimalikkusest, tasulisel parkimisalal olevate parkimiskohtade arvust ja parkimisvõimaluse tagamisest kodanikele."
§ 2. Kinnitada parkimistasu määruse terviktekst vastavalt lisale.
§ 3. Määrus jõustub 1. augustil 2009. a.
Tartu Linnavolikogu 2. juuli 2009. a
määruse nr 118 juurde
(Tartu Linnavolikogu 07.12.2006 määruse nr 47 terviktekst seisuga 01.08.2009)
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 2, kohalike maksude seaduse § 5 p 10 ja § 14¹ ja liiklusseaduse § 50 lg 5 ja §-de 50¹, 50² ja 50³ alusel.
(3) Parkimistasu objektiks on avalikul tasulisel parkimisalal pargitud mootorsõiduk ja haagis.
37) Ülikooli tänav.
(muudetud Tartu Linnavolikogu 08.11.2007 määrusega nr 72, Tartu Linnavolikogu 18.12.2008 määrusega nr 105 ja Tartu Linnavolikogu 02.07.2009 määrusega nr 118)
(2) Parkimistasu makstakse parkimise eest avalikul tasulisel parkimisalal tööpäevadel ajavahemikus kella 8.00 – 18.00. Laupäevadel ja pühapäevadel ning riiklikel pühadel on parkimine tasuta.
(1) Avalik tasuline parkimisala on jagatud A, B ja C piirkonnaks.
(muudetud Tartu Linnavolikogu 02.07.2009 määrusega nr 118)
20) Ülikooli tänav (lõigul Riia - Vanemuise).
1) Akadeemia tänav (lõigul Vanemuise - Tiigi);
2) Aleksandri tänav (lõigul Soola - Lao);
4) K.E. von Baeri tänav;
5) Sadamaturu parkla (Väike - Turu 2);
6) Tartu Hotelli esine parkla (Soola 3A);
7) Tiigi tänav (lõigul Kitsas - Pepleri);
8) Turusilla parkla (Soola 12);
9) Vallikraavi tänav (lõigul Vallikraavi 4A - Lossi);
10) Vanemuise tänav (lõigul W. Struve - Pepleri);
11) Väike-Turu tänav;
12) W. Struve tänav.
(5) A piirkonda väljastatud parkimisloaga on lubatud parkida ka B ja C piirkonnas. B piirkonda väljastatud parkimisloaga on lubatud parkida ka C piirkonnas.
1) 1 tund – 25 krooni;
2) 1 päev – 120 krooni;
3) 1 kuu – 1200 krooni;
4) 3 kuud – 3000 krooni;
5) 12 kuud – 12 000 krooni.
1) 1 tund – 10 krooni;
2) 1 päev – 50 krooni;
3) 1 kuu – 700 krooni;
4) 3 kuud – 1600 krooni;
5) 12 kuud – 6400 krooni.
1) 1 tund – 5 krooni;
2) 1 päev – 20 krooni;
3) 1 kuu – 250 krooni;
4) 3 kuud – 600 krooni;
5) 12 kuud – 2400 krooni.
(1) Parkimistasu maksmine toimub liiklusseaduse § 501 lg 4 sätestatud korras. Parkimistasu maksmist tõendab:
3) liikumispuudega juhile ning liikumispuudega või pimedale lapsele väljastatud parkimiskaart;
4) mobiiltelefoni vahendusel käivitatud parkimisaeg.
(2) Parkimise õigust tõendav dokument peab olema paigaldatud sõiduki esiklaasile või armatuurlauale nii, et väljastpoolt sõidukit oleks võimalik tuvastada tasutud parkimisaega või dokumendi kehtivust.
(4) Kui mootorsõiduki juht on parkimise algusaja kirjalikult või parkimiskella abil teada andnud, tekib parkimistasu maksmise kohustus 15 minuti möödumisel parkimise alustamise hetkest. Kirjaliku teate või parkimiskellaga märgitud parkimise algusaeg peab olema vormistatud loetavalt ja arusaadavalt. Kirjalik teade või parkimiskell peab olema paigaldatud sõiduki sisse esiklaasile või armatuurlauale nii, et väljastpoolt oleks võimalik tuvastada teate sisu või parkimiskella näit. Kui mootorsõiduki juht ei ole parkimise algusaega nõuetekohaselt teada andnud, tekib parkimistasu maksmise kohustus parkimise alustamise hetkest.
(muudetud Tartu Linnavolikogu 27.03.2008 määrusega nr 85)
(6) B ja C piirkonnas tekib parkimistasu maksmise kohustus lõikes 4 sätestatud tingimustel 60 minuti möödumisel parkimise alustamise hetkest või pikeneb 60 minuti võrra lõikes 5 toodud tingimustel.
(7) Mobiilside vahendusel parkimistasu maksmiseks tuleb parkimisaeg käivitada vastavat teenust pakkuva ettevõtja juhise järgi. Parkival sõidukil peab olema väljast nähtaval kohal esiklaasi taga vastav infokaart, kleebis või lõikes 4 sätestatud nõuetele vastav kirjalik teade. Parkimistasu kohustuse tekkimisel rakendatakse lõigetes 3 kuni 6 sätestatut.
(8) Parkimispilet tuleb sõidukijuhil alles hoida tasulisest parkimisalast lahkumiseni.
(9) Isikul, kes on ettemaksuna maksnud parkimistasu kahe või enama parkimiskoha eest 12 (kaheteistkümne) kalendrikuu ulatuses, on õigus taotleda Tartu Linnavalitsuselt luba tähistada oma tegutsemiskoha vahetus läheduses vastav arv parkimiskohti liiklusmärkidega. Tartu Linnavalitsus otsustab parkimiskohtade tähistamise lubamise ja asukoha lähtudes tähistamise võimalikkusest, tasulisel parkimisalal olevate parkimiskohtade arvust ja parkimisvõimaluse tagamisest kodanikele.
(muudetud Tartu Linnavolikogu 27.03.2008 määrusega nr 85 ja Tartu Linnavolikogu 02.07.2009 määrusega nr 118)
(1) Parkimistasu maksmata jätmise või tasutud parkimisaja ületamise korral teeb parkimisjärelevalve ametiisik viivistasu määramise otsuse vastavalt liiklusseaduse § 50².
1) parkimistasu maksmata jätmise eest või parkimisaja ületamisel rohkem kui üks tund - 480 krooni;
2) parkimisaja ületamisel kuni üks tund - 240 krooni;
3) esmakordsel parkimistasu maksmise korra rikkumisel - 240 krooni;
4) parkimistasu maksmiseks mobiiltelefoniga saadetud sõnumi mittenõuetekohase täitmise korral - 60 krooni;
5) tasulises parkimisalas parkimise õigust andva parkimisloa, parkimispileti või parkimiskaardi sõiduki esiklaasile või armatuurlauale väljastpoolt nähtavana paigaldamata jätmise korral - 60 krooni.
(3) Viivistasu määramisel lõikes 2 punktis 3 toodud alusel arvestatakse parkimistasu maksmise korra varasemaid rikkumisi alates 17. veebruarist 2003. a.
(2) Parkimistasu määr lõikes 1 sätestatud juhul on 25% konkreetses parkimispiirkonnas kehtivast parkimistasu määrast.
2) isiku, kes Tartu linnaga sõlmitud lepingu alusel teostab Tartu linnale liikluskorraldustöid;
(2) Liikumispuudega juht ning liikumispuudega või pimedat last teenindava sõiduki juht on vabastatud parkimistasu maksmisest liiklusseaduse lisa 2 kohase parkimiskaardi olemasolul.
(3) Osaliselt või täielikult elektrimootorite jõul liikuva sõiduki juht on vabastatud parkimistasu maksmisest linnamajanduse osakonna poolt sõidukile väljastatava parkimisloa alusel.
(2) Parkimistasuvabastuse taotlemiseks esitatakse kirjalik taotlus linnavalitsusele linnamajanduse osakonna kaudu. Parkimistasuvabastuse taotlemisel kogu eelarve aastaks esitatakse taotlus eelarveaastale eelneva kalendriaasta 01. novembriks.
(3) Linnavalitsus otsustab taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise 30 päeva jooksul arvates taotluse esitamisest. Linnavalitsus peab avalikku huvi parkimistasuvabastust andvas haldusaktis põhjendama.
(4) Parkimistasuvabastust tõendavaks dokumendiks on linnamajanduse osakonna poolt konkreetse sõiduki parkimiseks väljastatav parkimisluba või § 8 lõike 2 puhul vastav parkimiskaart.
(1) Parkimisjärelevalvet korraldab linnavalitsus linnamajanduse osakonna kaudu. Parkimisjärelevalvet teostava ametiisiku õigused on liikluskorraldusteenistuse juhatajal, peaspetsialistidel ja spetsialistidel. Linnavalitsus võib parkimisjärelevalve teostamise, parkimistasu maksmise kontrollimise ning liiklusseaduse § 502 sätestatud viivistasu määramise halduslepingu alusel üle anda eraõiguslikule juriidilisele isikule.
(2) Parkimisjärelevalvet teostaval ametiisikul (maksuhalduril) on parkimistasu kogumisel kõik kohalike maksude seaduses, maksukorralduse seaduses ja liiklusseaduses sätestatud õigused. Eraõigusliku juriidilise isiku töötaja on volitatud kasutama parkimisjärelevalvet teostava ametiisiku (maksuhalduri) õigusi halduslepingus määratud ulatuses.
1) Tartu Linnavolikogu 13. veebruari 2003. a määrus nr 17 "Parkimistasu";
2) Tartu Linnavolikogu 05. juuni 2003. a määrus nr 30 "Tartu Linnavolikogu 13. veebruari 2003. a määruse nr 17 muutmine";
3) Tartu Linnavolikogu 19. veebruari 2004. a määrus nr 61 "Tartu Linnavolikogu 13. veebruari 2003. a määruse nr 17 "Parkimistasu" muutmine";
4) Tartu Linnavolikogu 22. detsembri 2005. a määruse nr 6 "Tartu Linnavolikogu 13. veebruari 2003. a määrus nr 17 "Parkimistasu" muutmine".


Vabariigi Valitsuse 26. novembri 2002. a määruse nr 364 „Tähtajalise elamisloa ja tööloa taotlemise, andmise, pikendamise ning kehtetuks tunnistamise kord ja välismaalase Eestist eemalviibimise registreerimise kord“ muutmine – Riigi Teataja
Vabariigi Valitsuse 26. novembri 2002. a määruse nr 364 „Tähtajalise elamisloa ja tööloa taotlemise, andmise, pikendamise ning kehtetuks tunnistamise kord ja välismaalase Eestist eemalviibimise registreerimise kord“ muutmine
RT I 2008, 12, 83
Vastu võetud 28.02.2008 nr 57
Vabariigi Valitsuse 26. novembri 2002. a määruses nr 364 «Tähtajalise elamisloa ja tööloa taotlemise, andmise, pikendamise ning kehtetuks tunnistamise kord ja välismaalase Eestist eemalviibimise registreerimise kord» (RT I 2002, 98, 574; 2006, 57, 436) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 12 lõiget 7 täiendatakse punktiga 14 järgmises sõnastuses:
«14) välismaalane, kes taotleb elamisluba teadus- või uurimistöö tegemiseks – teadusasutuse ja välismaalase vahel sõlmitud võõrustamislepingu koopia.»;
2) paragrahvi 14 lõiget 1 täiendatakse punktidega 6, 7 ja 8 järgmises sõnastuses:
«6) andmed välismaalase õppekeele piisava oskuse tõendamiseks vastavalt «Välismaalaste seaduse» § 122 lõike 4 alusel kehtestatud haridus- ja teadusministri määrusele;
7) seadusjärgse esindaja «Konsulaarseaduse» alusel kinnitatud nõusolek õppima asumiseks, juhul kui välismaalane on alaealine;
8) praktikalepingu koopia, kui õppima asumise eesmärgiks on praktikal osalemine.»;
3) paragrahvi 32 lõiget 1 täiendatakse punktidega 7, 8 ja 9 järgmises sõnastuses:
«7) andmed välismaalase õppekeele piisava oskuse tõendamiseks vastavalt «Välismaalaste seaduse» § 122 lõike 4 alusel kehtestatud haridus- ja teadusministri määrusele;
9) praktikalepingu koopia, kui õppima asumise eesmärgiks on praktikal osalemine.»;
4) paragrahvi 121 lõike 1 punkt 5, § 14 lõike 1 punkt 5, § 15 lõike 3 punkt 2, § 16 lõike 1 punkt 5, § 17 lõike 1 punkt 3, § 18 punkt 6, § 20 lõike 1 punkt 5, § 301 lõike 1 punkt 5, § 32 lõike 1 punkt 6, § 33 lõike 3 punkt 4, § 34 lõike 1 punkt 7, § 35 lõike 1 punkt 7, § 36 punkt 6 ja § 38 lõike 1 punkt 4 sõnastatakse järgmiselt:
«kindlustusleping, mis tagaks taotleja haigusest või vigastusest tingitud ravikulude tasumise samas ulatuses ravikindlustatud isikutega taotletava elamisloa kehtivusajal.».
siseministri ülesannetes Ivari PADAR