Täidesaatva riigivõimu asutuste siseauditi üldeeskiri, siseaudiitorile teenistusse võtmisel esitatavad täiendavad nõuded ning struktuuritoetuse andmise ja kasutamise auditeerimise tingimused ja kord ning toetuse kasutamise lõpetamise deklaratsiooni koostamise ja esitamise kord – Riigi Teataja
Täidesaatva riigivõimu asutuste siseauditi üldeeskiri, siseaudiitorile teenistusse võtmisel esitatavad täiendavad nõuded ning struktuuritoetuse andmise ja kasutamise auditeerimise tingimused ja kord ning toetuse kasutamise lõpetamise deklaratsiooni koostamise ja esitamise kord
RT I 2005, 48, 392
Vastu võetud 01.09.2005 nr 232
Määrus kehtestatakse « Vabariigi Valitsuse seaduse» § 922 lõigete 3 ja 5 ning « Struktuuritoetuse seadus» § 6 lõike 4 ja § 8 lõike 2 alusel.
(1) Käesoleva määrusega sätestatakse täidesaatva riigivõimu asutuse (edaspidi asutus) siseauditi korraldamise põhimõtted; siseaudiitorile teenistusse võtmisel esitatavad täiendavad nõuded; siseauditi juhi ja siseauditi struktuuriüksuse töökorraldus ning aruandluse kord; struktuuritoetuse andmise ja kasutamise auditeerimise (edaspidi struktuuritoetuse auditeerimine) tingimused ja kord ning struktuuritoetuse kasutamise lõpetamise deklaratsiooni koostamise ja esitamise tingimused ja kord.
(2) Määruses asutuse kohta kehtivaid sätteid kohaldatakse ka rakendusüksusele, mis ei ole asutus, arvestades «Riigi eraõiguslikes juriidilistes isikutes osalemise seaduses» sätestatud erisusi.
(3) Siseaudiitor juhindub auditeerimisel käesolevast määrusest ja teistest õigusaktidest ning Siseaudiitorite Instituudi ( Institute of Internal Auditors – IIA) standarditest, tegevusjuhenditest ja eetikakoodeksist, Kõrgeimate Kontrolliasutuste Rahvusvahelise Organisatsiooni (International Organisation of Supreme Audit Institutions – INTOSAI) avaliku sektori põhipostulaatidest ja üldstandarditest, arvestades Euroopa Komisjoni ja Rahandusministeeriumi koostatud siseaudiitorite töökorralduse metoodilisi juhendmaterjale.
1) siseaudiitor on füüsiline isik, kes teeb siseauditit. Siseaudiitor käesoleva määruse tähenduses on ka «Struktuuritoetuse seaduse» § 12 lõikes 3, § 131 lõike 4 punktis 3 ja lõike 6 punktis 1 ning § 15 lõike 3 punktis 1 nimetatud Rahandusministeeriumi, rakendusasutuse või rakendusüksuse volitatud isik, kes auditeerib struktuuritoetuse andmise ja kasutamisega seotud juhtimis- ja kontrollisüsteeme ning kuludokumente;
2) siseauditi juht on asutuse juhi või juhtorgani määratud füüsiline isik, kes vastutab asutuse siseauditi eest. Siseauditi juhile laienevad siseaudiitorile käesolevas määruses kehtestatud kvalifikatsiooninõuded;
3) auditeeriv asutus on «Struktuuritoetuse seaduse» § 12 lõikes 1 nimetatud asutus;
4) auditeeritav on asutus või selle struktuuriüksus või struktuuritoetuse saaja, kelle tegevust auditeeritakse;
5) risk on oht, et sündmus või tegevus või tegevusetus põhjustab asutuse või isiku vara või maine kaotuse ning takistab asutuse eesmärkide saavutamist.
SISEAUDITI JUHTIMINE, ÜLESANDED JA SISEAUDIITORILE TEENISTUSSE VÕTMISEL ESITATAVAD TÄIENDAVAD NÕUDED
§3. Asutuse juhi või juhtorgani ülesanded siseauditi korraldamisel
Asutuse juht või juhtorgan (edaspidi asutuse juht) täidab järgmisi ülesandeid:
1) määrab siseauditi juhi ning vajaduse korral korraldab siseauditi struktuuriüksuse moodustamise või asjaomase teenuse tellimise;
2) tagab siseaudiitorile tööks vajalikud tingimused, ligipääsu tööks vajalikule teabele ja sõltumatuse asutuse muust tööst;
3) võimaldab siseaudiitorile pideva ja asjakohase täiendusõppe kooskõlas siseauditi strateegilise plaaniga ja aasta tööplaaniga;
4) korraldab asutuse riskide hindamise ja riskide maandamise tegevuskava koostamise vähemalt üks kord aastas enne tööplaanide koostamist, kaasates sellesse asutuse juhtkonna ja asutuse siseauditi juhi;
5) täidab muid käesolevas määruses ja teistes õigusaktides sätestatud ülesandeid.
§4. Siseauditi juht ja tema ülesanded
(1) Siseauditi juht allub vahetult asutuse juhile.
(2) Asutuste juhtide kokkuleppel võib üks isik tema nõusolekul samal ajal olla mitme asutuse siseauditi juht.
(3) Siseauditi juht juhib siseauditi struktuuriüksust ja vastutab siseauditiga seotud ülesannete täitmise eest. Sellest tulenevalt siseauditi juht:
1) nõustab asutuse juhtkonda riskide hindamisel;
2) koostab asutuse siseauditi strateegilise plaani ja aasta tööplaani ning struktuuritoetuse auditeerimise aasta tööplaani;
3) teavitab asutuse juhti auditi käigus tehtud tähelepanekutest ja järeldustest ning vajaduse korral annab soovitusi olukorra parandamiseks;
4) nõustab asutuse juhtkonda uute juhtimis- ja kontrollimeetmete loomisel või olemasolevate parendamisel;
5) annab oma tööst aru asutuse juhile;
6) täidab teisi käesolevas määruses ja teistes õigusaktides sätestatud ülesandeid.
(4) Siseauditi struktuuriüksuse puudumise korral täidab siseauditi juht ka siseauditi struktuuriüksuse ülesandeid.
§5. Siseauditi struktuuriüksuse ülesanded
(1) Siseauditi struktuuriüksuse eesmärk on suurendada asutuse juhtkonna kindlustunnet, et asutuse juhtimis- ja kontrollimeetmed toetavad asutuse eesmärkide saavutamist, on õigusaktidega kooskõlas ning tagavad inim- ja varaliste ressursside mõistliku kasutamise.
(2) Siseauditi struktuuriüksuse õigused ja kohustused ning siseauditi ülesanded sätestatakse asutuse põhimääruses või siseauditi struktuuriüksuse põhimääruses.
§6. Siseaudiitorile teenistusse võtmisel esitatavad nõuded
(1) Teenistusse võetav siseaudiitor peab olema laitmatu mainega, aus ja kõlbeline teovõimeline füüsiline isik, kellel on riiklikult tunnustatud kõrgharidus ning siseaudiitori tööks vajalikud võimed ja isikuomadused, mis tagavad professionaalse auditeerimise.
(2) Siseaudiitor ei tohi olla seotud siseauditiväliste auditi tulemust mõjutavate tööülesannetega ega osaleda asutuse juhtimises, juhtimis- ja kontrollimeetmete väljatöötamises ning rakendamises. Siseauditiväliseks auditi tulemust mõjutavaks tööülesandeks loetakse ka Euroopa Komisjoni määruse (EÜ) nr 438/2001, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad juhtimis- ja kontrollisüsteemi kohta seoses struktuurifondidest antava abiga (EÜT L 155, 12.06.2001, lk 9–10), artiklis 4 ja Euroopa Komisjoni määruse (EÜ) nr 1386/2002, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1164/94 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses Ühtekuuluvusfondist antava abi suhtes kohaldatavate haldus- ja kontrollisüsteemidega ning finantskorrektsioonide tegemise korraga (EÜT L 201, 31.07.2002, lk 5–23), artiklis 4 nimetatud tegevust. Lubatud on siseaudiitori nõustav tegevus.
§7. Siseaudiitori õigused ja kohustused
(1) Siseaudiitor võib hinnata tegevusi, mille eest ta vastutas, pärast aasta möödumist sellise ülesande täitmise lõpetamisest.
(2) Siseaudiitor teavitab asutuse juhti asjaolust, mis ohustab tema sõltumatust tööülesande täitmisel.
(3) Siseaudiitorile tuleb tagada ligipääs tema tööks vajalikule teabele, sealhulgas lubada siseaudiitoril auditi tegemiseks viibida auditeeritava ruumides ja territooriumil ning anda talle suulisi ja kirjalikke seletusi.
(4) Siseaudiitoril on õigus teha asutuse juhile ettepanek kaasata eriteadmisi nõudvate küsimuste lahendamiseks eksperte.
(5) Siseaudiitor ei tohi kolmandatele isikutele avalikustada auditi tulemusi enne auditi lõpparuande kinnitamist.
(6) Siseaudiitor vastutab auditi käigus kogutud ja koostatud dokumentide ning tööpaberite kaitstuse eest ega kasuta neis sisalduvat või muul viisil talle teatavaks saanud teavet teisiti kui oma tööülesannete täitmiseks.
(7) Auditi kavandamisel, auditeerimisel, tähelepanekute ja järelduste tegemisel, soovituste andmisel ning tulemustest teavitamisel on siseaudiitor sõltumatu ja auditeeritava suhtes objektiivne.
§8. Ministeeriumi ja Riigikantselei ülesanded siseauditi korraldamisel nende valitsemisalas või haldamisel olevates asutustes
(1) Ministeeriumi või Riigikantselei siseauditi juht või siseauditi struktuuriüksus analüüsib ja hindab sisekontrollisüsteemi vastavalt ministeeriumis ja tema valitsemisalas või Riigikantseleis ja tema haldamisel olevates asutustes tervikuna ning teeb ettepanekuid sisekontrollisüsteemi parendamiseks, samuti koordineerib siseauditialast tegevust oma valitsemisalas või haldamisel olevates asutustes.
(2) Ministeeriumi või Riigikantselei siseauditi juht koostab ning minister või riigisekretär kinnitab oma valitsemis- või haldusalas siseauditi sise-eeskirja, mis sisaldab muu hulgas siseauditialase tegevuse koordineerimise korda, siseauditi struktuuriüksuse personali valikut, täiendusõppe ja arendamise põhimõtteid, auditi kvaliteedi tagamise tegevuskava, sise- ja välisaudiitorite koostöö põhimõtteid, siseaudiitorite sõltumatuse tagamise meetmeid ning siseaudiitorite soovituste rakendamise korda asutuses.
§9. Rahandusministeeriumi ülesanded siseauditi korraldamisel
(1) Rahandusministeerium koordineerib asutuste siseauditi korraldamist:
1) koostab metoodilisi juhendeid siseaudiitorite töö korraldamiseks ning sisekontrollisüsteemide hindamiseks asutustes;
2) korraldab asjakohase teabe edastamist ja vahetamist;
3) koostab siseauditi valdkonda reguleerivaid üldõigusakte;
4) korraldab mitme valitsusasutuse valitsemis- või haldusala probleemvaldkondi hõlmavate tegevuste auditeerimist;
5) organiseerib siseaudiitorite kutseoskuste täiendamiseks koolitusi.
(2) Rahandusministeerium analüüsib asutuste ja vajaduse korral ka «Struktuuritoetuse seaduse» mõistes teiste riigieelarvest rahastatavate juriidiliste isikute sisekontrollisüsteemi rakendamist ja siseauditi korraldamist ning annab vajadusel soovitusi nende tõhustamiseks.
§10. Riskide hindamine
Riskide hindamine on tegevus, mille eesmärk on selgitada asutuse riskid ja koostada nende maandamise tegevuskava. Hindamistulemuste põhjal koostatakse siseauditi aasta tööplaan ning riskide prioriteetsust arvestades tehakse muudatused siseauditi strateegilises plaanis.
§11. Siseauditi strateegiline plaan
(1) Siseauditi pikaajalise tegevuse planeerimiseks määratleb ministeeriumi siseauditi juht ministeeriumi ja tema valitsemisala ja Riigikantselei siseauditi juht Riigikantselei ja tema haldusala siseauditi strateegia üldpõhimõtted, millest lähtudes koostab asutuse siseauditi juht siseauditi strateegilise plaani, kus esitatakse järgmised andmed:
1) siseauditi eesmärgid ja nende saavutamiseks vajalike tegevuste kirjeldus;
2) siseauditi arendamise suundade ülevaade;
3) kavandatavate auditite valdkonnad ja prioriteedid;
4) auditeerimise sagedus valdkondade kaupa;
5) siseauditi tegevuseks vajalike ressursside arvestus;
6) siseaudiitorite täiendusõppe ja ametialase arengu kava;
7) võimalikku siseauditi ulatuse laiendamist või kitsendamist käsitlev teave, arvestades organisatsiooni struktuurides ja tegevustes kavandatud muudatusi ning riskide hindamise tulemusi.
(2) Siseauditi strateegiline plaan koostatakse nelja järgneva aasta kohta. Plaan vaadatakse üle ning seda täiendatakse üks kord aastas, järgmise aasta tööplaani koostamisel.
(3) Siseauditi strateegilise plaani koostamise tähtajad ja täpsem kord määratakse kindlaks siseauditi sise-eeskirjas.
(4) Ministeeriumi ja tema valitsemisala ning Riigikantselei ja tema haldamisel olevate asutuste siseauditi strateegilise koondplaani koostab vastava ministeeriumi või Riigikantselei siseauditi juht ja kinnitab minister või riigisekretär. Ministeeriumi valitsemisala ja Riigikantselei haldamisel olevate asutuste siseauditi strateegilise koondplaani koopia esitatakse Rahandusministeeriumile koos siseauditi aasta tööplaaniga hiljemalt iga aasta esimese kvartali lõpuks.
§12. Struktuuritoetuse auditeerimise strateegiline plaan
(1) Auditeeriv asutus koostab koostöös rakendusasutuste ja rakendusüksuste siseauditi juhtidega ning võttes vajadusel arvesse Euroopa Ühenduse institutsioonide ettepanekuid, struktuuritoetuse auditeerimise strateegilise plaani.
(2) Struktuuritoetuse auditeerimise strateegiline plaan koostatakse kolme järgneva aasta kohta. Plaan vaadatakse üle ning seda täiendatakse üks kord aastas, järgmise aasta struktuuritoetuse tööplaani koostamisel.
(3) Struktuuritoetuse auditeerimise strateegilise plaani esitab auditeeriv asutus hiljemalt selle rakendamisele eelneva aasta 15. novembril koos struktuuritoetuse auditeerimise järgmise aasta tööplaani kavandiga Euroopa Komisjonile kooskõlastamiseks. Pärast kooskõlastamist kinnitab auditeeriv asutus struktuuritoetuse auditeerimise strateegilise plaani ja esitab selle struktuuritoetuse andmist korraldavatele asutustele teadmiseks.
(4) Struktuuritoetuse auditeerimise strateegilise plaani põhjal teevad rakendusasutused ja rakendusüksused vajadusel parandusi oma siseauditi strateegilistes plaanides.
§13. Siseauditi aasta tööplaan
(1) Siseauditi aasta tööplaan koostatakse lähtuvalt siseauditi strateegilisest plaanist ja riskide hindamise tulemustest, arvestades olemasolevaid ressursse. Siseauditi aasta tööplaan peab jätma mõistliku reservi asutuse juhilt tulevate ühekordsete siseauditi ülesannete täitmiseks.
(2) Siseauditi aasta tööplaanis esitatakse järgmised andmed:
1) auditeerimise objektid ja eesmärgid;
2) eeldatav auditeerimise kestus;
3) iga auditi lõpparuande planeeritud valmimise aeg kalendrikuu täpsusega;
4) andmed tööplaani täitmiseks vajaliku inimressursi kohta.
(3) Ministeeriumi ja Riigikantselei siseauditi aasta tööplaan sisaldab lisaks lõikes 2 nimetatud andmetele valitsemis- ja haldusala siseauditi arendamiseks kavandatud tegevuste kirjeldust.
(4) Ministeeriumi ja tema valitsemisala asutuste ning Riigikantselei ja tema halduses olevate asutuste siseauditi aasta koondtööplaani koostab vastavalt ministeeriumi või Riigikantselei siseauditi juht ning selle kinnitab minister või riigisekretär. Ministeeriumi valitsemisala ja Riigikantselei haldusala siseauditi aasta koondtööplaani koopia esitatakse Rahandusministeeriumile hiljemalt planeeritava aasta esimese kvartali lõpuks.
§14. Struktuuritoetuse auditeerimise aasta tööplaan
(1) Rakendusasutuste ja rakendusüksuste siseauditi juhid esitavad struktuuritoetuse auditeerimise aasta tööplaanide kavandid auditeerivale asutusele hiljemalt planeeritavale aastale eelneva aasta 1. novembril. Vajaduse korral esitab auditeeriv asutus kavandi kohta muudatusettepanekud viie tööpäeva jooksul kavandi saamisest arvates. Struktuuritoetuse auditeerimise aasta tööplaani muudetud kavand esitatakse auditeerivale asutusele viie tööpäeva jooksul muudatusettepanekute saamisest arvates.
(2) Auditeeriv asutus koostab rakendusasutuste ja rakendusüksuste struktuuritoetuse auditeerimise aasta tööplaanide põhjal konsolideeritud struktuuritoetuse auditeerimise aasta tööplaani kavandi ning esitab selle koos struktuuritoetuse auditeerimise strateegilise plaaniga Euroopa Komisjonile kooskõlastamiseks hiljemalt 15. novembril. Pärast kooskõlastamist kinnitab auditeeriv asutus konsolideeritud struktuuritoetuse auditeerimise aasta tööplaani ja esitab selle struktuuritoetuse andmist korraldavatele asutustele teadmiseks.
(3) Kahe nädala jooksul, arvates struktuuritoetuse auditeerimise tööplaani kinnitamisest, sisestavad rakendusasutus, rakendusüksus ja auditeeriv asutus «Struktuuritoetuse seaduse» § 9 lõike 6 alusel asutatud struktuuritoetuse riiklikku registrisse (edaspidi register ) registri põhimääruses sätestatud andmed tööplaanis sisalduvate struktuuritoetuse projektide auditeerimise kohta.
(4) Asutuse siseauditi aasta tööplaani koostamisel võtavad rakendusasutus ja rakendusüksus arvesse konsolideeritud struktuuritoetuse auditeerimise aasta tööplaanis esitatud andmed.
§15. Auditeerimine
Auditeerimine hõlmab auditi kavandamist, auditi toiminguid, lõpparuande koostamist ja tulemustest teavitamist. Auditeerimisele järgneb soovituste rakendamise seire või järelaudit.
§16. Struktuuritoetuse auditi liigid ning struktuuritoetuse andmise ja kasutamise auditeerimise tingimused
(1) Juhtimis- ja kontrollisüsteemide auditi käigus analüüsitakse ja hinnatakse üksikasjalikust riskide hindamisest tulenevalt auditeeritavate juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõhusust. Auditeeriv asutus peab kõikide struktuuritoetuse andmist ja kasutamist korraldavate asutuste juhtimis- ja kontrollisüsteeme auditeerima vähemalt üks kord kolme aasta jooksul.
(2) Kuludokumentide auditi käigus analüüsitakse ja hinnatakse valimipõhiselt:
1) struktuuritoetuse andmise ja kasutamisega seotud finantsaruannete, kuludokumentide ning teiste toetuse kasutamist tõendavate dokumentide olemasolu, õigsust ja asjakohasust struktuuritoetuse andmist ja kasutamist korraldavates asutustes ja struktuuritoetuse saaja juures;
2) struktuuritoetuse andmist ja kasutamist korraldavate asutuste ja struktuuritoetuse saaja raamatupidamise vastavust kehtivatele õigusaktidele;
3) projekti jooksul tehtud tehingute tõendamise võimalikkust vastavalt tehingute aluseks olevale dokumentatsioonile ehk kontrolljälje olemasolu;
4) deklareeritud kulude abikõlblikkust ning nende vastavust teostatud tegevuse mahule ja sisule;
5) struktuuritoetuse andmise vastavust õigusaktidele ja sihipärast kasutamist vastavalt struktuuritoetuse taotluses ning struktuuritoetuse taotluse rahuldamise otsuses toodud eesmärkidele ja tingimustele;
6) struktuuritoetuse ettenähtud mahus ja õigeaegset andmist ning omafinantseeringu olemasolu.
§17. Auditi kavandamine ja auditi toimingute tegemine
(1) Olulisemad ja kriitilised kontrollivaldkonnad selgitatakse ning auditi ulatus määratakse riskianalüüsi põhjal. Riskianalüüs dokumenteeritakse auditi tööpaberina.
(2) Auditeerima määratud siseaudiitor koostab ja siseauditi juht kinnitab auditi kava, mis on auditi programmi aluseks.
(3) Auditi kavas esitatakse järgmised andmed:
3) auditi eesmärk;
4) auditi ulatus ja auditeeritav periood;
5) auditeerimise kestus ja auditi tegemise aeg;
6) auditeerima määratud siseaudiitorite nimed ja ülesannete jaotus.
(4) Auditi toimingud tehakse vastavalt auditi programmile, milles esitatakse järgmised andmed:
2) iga auditi toimingu aeg ja toimingut tegema määratud siseaudiitori nimi;
(5) Siseaudiitor edastab vähemalt kaks nädalat enne auditi algust auditeeritavale auditi teate. Teates esitatakse auditi õiguslik alus, auditeerimise objekt, eesmärk ja ulatus, toimingute ajakava, siseaudiitorite ja kaasatud ekspertide nimed, auditi kohta tehtud ettepanekute ja kommentaaride esitamise tähtaeg ning asjakohaste dokumentide esialgne loetelu.
(6) Siseaudiitor võib etteteatamise nõude täitmisest kõrvale kalduda plaaniväliste, asutuse juhilt tulevate kiireloomuliste ülesannete täitmise korral ja põhjendatud kahtluse korral, et etteteatamine võib moonutada auditi tulemust. Kõrvalekaldumise põhjendus esitatakse auditi kavas.
§18. Auditi dokumentatsioon
(1) Igasugune auditi käigus saadud teave, mis on järelduste tegemise, soovituste andmise, riskide hindamise ja tulevaste auditite kavandamise aluseks, dokumenteeritakse.
(2) Auditi käigus saadud dokumendid ja siseaudiitori koostatud tööpaberid, millele tuginevad auditi lõpparuandes esitatud tähelepanekud, järeldused ja soovitused, moodustavad auditi tõendusmaterjali, mis peab sisalduma auditi toimikus. Toimikut tuleb pidada viisil, mis tagab auditi tõendusmaterjali kaitstuse ja kiire leitavuse.
(3) Siseauditi struktuuriüksuse asjaajamise korraldamisel, auditi toimikute sisseseadmisel ja säilitamisel nii paberkandjal kui ka elektroonilisel kujul tuleb lähtuda asutuses kehtivatest eeskirjadest ja teistest asjaajamist reguleerivatest õigusaktidest.
(4) Auditi toimiku säilitamise korraldamise eest vastutab siseauditi juht.
§19. Auditi lõpparuande koostamine ja auditi tulemustest teavitamine
(1) Auditi lõpetamisel koostab siseaudiitor auditi lõpparuande, kus esitab auditeerimisel tehtud ning auditi toimikus sisalduvale tõendusmaterjalile toetuvad tähelepanekud, järeldused ja soovitused.
(2) Auditi lõpparuande projekt esitatakse auditeeritavale tutvumiseks ja faktivigade tuvastamiseks. Vajadusel võib auditeeritav esitada kirjalikke seisukohti. Auditeeritava seisukohad lisatakse auditi toimikusse.
(3) Lõpparuande kinnitab siseauditi juht ning edastab selle auditeeritava asutuse juhile ja vajaduse korral ka teistele ametnikele, kes on pädevad auditi soovitusi rakendama.
§20. Auditi tulemustest teavitamine struktuuritoetuse andmise ja kasutamise auditeerimisel
(1) Rakendusüksuse siseauditi juht edastab kümne tööpäeva jooksul, arvates auditi lõpparuande allkirjastamisest, teate auditi lõpparuande valmimise kohta rakendusüksuse juhile, meetme rakendusasutuse juhile, auditeerivale asutusele ja vajaduse korral ka teistele õigusaktides või rakendusüksuse protseduurireeglites ettenähtud isikutele ning sisestab auditi lõpparuande registrisse.
(2) Rakendusasutuse siseauditi juht edastab kümne tööpäeva jooksul auditi lõpparuande allkirjastamisest arvates teate auditi lõpparuande valmimise kohta rakendusasutuse juhile, auditeerivale asutusele ja vajadusel ka teistele õigusaktides või rakendusasutuse protseduurireeglites ettenähtud isikutele ning sisestab auditi lõpparuande registrisse.
(3) Auditeeriv asutus koostab auditite lõpparuannete põhjal kokkuvõtte, mille esitab iga aasta 30. juuniks Euroopa Komisjonile.
§21. Järelaudit
(1) Järelauditi tegemise otsustab siseauditi juht.
(2) Planeeritud järelauditid peavad kajastuma siseauditi aasta tööplaanis.
§22. Rikkumisest teatamine
Õigusrikkumistest ja korruptsiooniohust teatades järgib siseaudiitor õigusakte ja rahvusvaheliselt üldtunnustatud standardeid.
§23. Ülevaade siseauditi korraldamisest
(1) Asutuse siseauditi juht koostab ja asutuse juht kinnitab üks kord aastas ülevaate asutuse tegevusest siseauditi korraldamisel (edaspidi ülevaade) ning edastab selle vastava ministeeriumi või Riigikantselei siseauditi juhile hiljemalt aruandeaastale järgneva aasta 30. aprillil.
(2) Ülevaates esitatakse siseauditi töökorralduse alused, kinnitus selle kohta, et siseaudiitorile on tagatud tööks vajalikud tingimused, ligipääs tööks vajalikule informatsioonile ja funktsionaalne sõltumatus asutuse muust tööst, andmed siseaudiitorite isikkoosseisu, selles toimunud muudatuste ja täienduskoolituse kohta ning ülevaade tööplaani täitmisest ja kokkuvõte tehtud auditite kohta. Eraldi tuleb ülevaates välja tuua muud siseauditi täidetavad ülesanded ja selliste ülesannete osakaal tööplaanis.
(3) Ministeeriumi või Riigikantselei siseauditi juht koostab ja minister või riigisekretär kinnitab üks kord aastas ülevaate riigiraamatupidamiskohustuslase tegevusest siseauditi korraldamisel oma valitsemis- või haldusala ulatuses ning edastab selle Rahandusministeeriumile hiljemalt aruandeaastale järgneva aasta 31. mail.
§24. Struktuuritoetuse kasutamise lõpetamise deklaratsiooni koostamine ja esitamine
(1) Enne Euroopa Komisjonilt Eestile tehtavat lõppmakset koostab auditeeriv asutus struktuuritoetuse kasutamise lõpetamise deklaratsiooni Ühtekuuluvusfondi iga projekti ja iga struktuurifondi kohta.
(2) Struktuuritoetuse kasutamise lõpetamise deklaratsiooni koostamisel võtab auditeeriv asutus aluseks registris olevad andmed ning «Struktuuritoetuse seaduse» § 2 lõike 2 punktis 1 nimetatud arengukava lõpparuande ja Ühtekuuluvusfondi projekti lõpparuande.
(3) Andmete ebapiisavuse korral teeb auditeeriv asutus vajadusel täiendavad auditi toimingud.
§25. Erisused Ühtekuuluvusfondi projekti lõpetamise deklaratsiooni koostamisel ja esitamisel
Rakendusasutuse siseauditi juht koostab Ühtekuuluvusfondi projekti lõpetamise eeldeklaratsiooni koos kokkuvõttega projekti elluviimise vältel tehtud auditite peamistest tulemustest kolme kuu jooksul, arvates rahastamisotsuses sätestatud projekti lõpetamise kuupäevast. Eeldeklaratsioon esitatakse auditeerivale asutusele Euroopa Komisjoni määruse (EÜ) nr 1386/2002 3. lisas nimetatud vormil.
§26. Määruse kehtetuks tunnistamine
Vabariigi Valitsuse 18. oktoobri 2000. a määrus nr 329 «Valitsusasutuste ja nende hallatavate riigiasutuste siseauditi üldeeskiri ja siseaudiitoritele esitatavad täiendavad nõuded» (RT I 2000, 79, 503; 2003, 32, 204) tunnistatakse kehtetuks.
Määrus jõustub 1. oktoobril 2005. a.


Eesti Vabaõhumuuseumi põhimäärus – Riigi Teataja
Eesti Vabaõhumuuseumi põhimäärus
RTL 2005, 20, 246
Vastu võetud 03.02.2005 nr 2
§1. Eesti Vabaõhumuuseum
(1) Eesti Vabaõhumuuseum (edaspidi EVM) on Kultuuriministeeriumi valitsemisalas tegutsev riigimuuseum ja ministeeriumi hallatav riigiasutus. EVM on maa-arhitektuuri keskmuuseum, mis on asutatud 1957. a Tallinnas Rocca al Mares. EVM on arhitektuurimälestis.
(2) EVM juhindub oma tegevuses muuseumiseadusest, teistest õigusaktidest, käesolevast põhimäärusest ning Euroopa Vabaõhumuuseumide Liidu põhikirjast ja otsustest.
(3) EVM-il on oma nimega pitsat, kultuuriministri kinnitatud eelarve, pangakontod ning õigusaktidega kooskõlas olev sümboolika.
§2. EVM-i asukoht
EVM asub Tallinnas. EVM-i postiaadress on Vabaõhumuuseumi tee 12, 13521 Tallinn.
§3. EVM-i põhiülesanne
(1) EVM-i põhiülesanne on eesti maa-arhitektuuri mälestiste ning töö-, tarbe- ja rahvakunstiesemete kogumine, uurimine, säilitamine või kohapeal konserveerimine, samuti nende populariseerimine ja teaduslike ekspeditsioonide korraldamine nende väljaselgitamiseks.
(2) EVM:
1) korraldab EVM-i territooriumil alalise maa-arhitektuuri tutvustava ekspositsiooni, lähtudes komplekssuse ning muistse elutegevuse tõepärase kajastamise põhimõttest (toitlustamine, karjandus, kalandus, transport, käsitöö, tehnika, kaubandus, metsandus, kiriklikud teenistused, koolitus, seltsitegevus jms);
2) uurib, kogub, säilitab ning tutvustab maa-arhitektuuri ja elu-olu arengut iseloomustavaid esemeid, fotosid, filme, videomaterjale, jooniseid, dokumentaalmaterjale, teatmematerjale ning kunstiteoseid;
3) teeb teaduslikku uurimistööd ja arendab vastavat koostööd teiste asutustega Eestis ja välismaal;
4) uurib oma ainevaldkonda kuuluvaid materjale teistes muuseumides, raamatukogudes, arhiivides ja mujal nii Eestis kui ka välismaal ning loob enda juures vastava andmepanga;
5) tutvustab muuseumi ekskursioonide, loengute, seminaride, ajakirjanduse ja muu vahendusel. Annab konsultatsioone ja teeb ekspertiise EVM-i ainevaldkonda kuuluvates küsimustes;
6) kirjastab ja avaldab artikleid, monograafiaid, teaduslikke uurimusi, muuseumi juhte, katalooge, õppematerjale, reklaamtrükiseid ja muud;
7) korraldab näitusi, konverentse, kursusi, seminare, kontserte, rahvakalendriliste tähtpäevade tähistamisi ning muid üritusi, tutvustab autentset folkloori muuseumis ja mujal;
8) korraldab museaalide, näituste, väljaannete ja teadusliku informatsiooni vahetamist Eestis ja välismaal asuvate teiste muuseumide, teadusasutuste ja üksikisikutega;
9) korraldab museoloogilist stažeerimist koostöös nii Eestis kui ka väljaspool Eestit asuvate teiste muuseumide ja teadusasutustega;
10) projekteerib, teeb ehitusuuringuid, ehitab, restaureerib, regenereerib ning teeb ehitus-, restaureerimis- ja regenereerimisjärelevalvet nii muuseumis kui väljaspool muuseumi asuvatel objektidel;
11) täidab muid talle seaduse, Vabariigi Valitsuse määruse ja korralduse ning kultuuriministri määruse ja käskkirjaga pandud ülesandeid.
(3) EVM-il on õigus korraldada muuseumiga seotud laatasid, samuti osutada toitlustus-, kaubandus- ja muid tasulisi teenuseid vastavalt kultuuriministri kehtestatud loetelule.
(4) EVM koostab oma teadustöö ja muu tegevuse plaanid vastavalt temale pandud ülesannetele ning esitab need Kultuuriministeeriumile teadmiseks.
§4. EVM-i kogud
(1) EVM komplekteerib oma kogud iseseisvalt. Museaalide arvelevõtmine ja säilitamine toimub kultuuriministri kehtestatud korras.
(2) EVM-i kogud moodustavad puutumatu muuseumikogu. Museaalide väljaarvamine ja üleandmine toimub vastavalt «Muuseumiseadusele».
(3) Muuseumikogu täiendamise ja säilitamisega seotud küsimuste, sh esemete ostmine, väljaarvamine ja üleandmine, läbivaatamiseks võib moodustada fondikomisjoni. Fondikomisjoni koosseisu kinnitab ja pädevuse määrab kindlaks direktor.
EVM-i juhib direktor, kes valitakse ametisse avalikul konkursil kuni viieks aastaks. Töölepingu direktoriga sõlmib kultuuriminister.
1) vastutab muuseumi tegevust korraldavate õigusaktide täpse ja otstarbeka täitmise eest ning annab aru kultuuriministrile ja ministeeriumi kantslerile;
2) korraldab ja koordineerib struktuuriüksuste tööd;
3) juhib käesoleva määruse § 10 lõike 1 punktides 10 ja 11 nimetatud struktuuriüksuste tööd nende juhtide kaudu;
4) kinnitab EVM-i struktuuriüksuste töötajate koosseisu ja ametikohtade arvu;
5) sõlmib, muudab ja lõpetab töölepinguid EVM-i töötajatega. Ametikohtade täitmiseks võib direktor välja kuulutada konkursi;
6) määrab kindlaks töötajate tööjaotuse ja töökohustused, ametipalgad, kinnitab töötajate ametijuhendid ning struktuuriüksuste põhimäärused;
7) esindab EVM-i, sealhulgas sõlmib lepinguid ja teostab muid tehinguid ning vajadusel volitab selleks teisi isikuid;
8) käsutab kooskõlas õigusaktidega EVM-i valduses olevat riigivara;
9) korraldab EVM-i rahaliste vahendite kasutamist ning vastutab nende ökonoomse ja sihipärase kasutamise eest;
10) avab pankades arveid ja annab välja volikirju;
11) annab käskkirju;
12) kinnitab piletihinnad ja muud EVM-i poolt osutatavate teenuste hinnad;
13) kinnitab kehtestatud korras EVM-i töösisekorraeeskirja, valitsusasutuste asjaajamiskorra alustest lähtudes asjaajamiskorra, samuti muud EVM-i sisesed eeskirjad;
14) täidab muid ülesandeid, mis on talle pandud seaduse, Vabariigi Valitsuse määruse ja korralduse ning kultuuriministri määruse ja käskkirjaga.
(2) Direktorit asendab tema äraolekul teadusdirektor, viimase äraolekul majandusdirektor või nende äraolekul turundusdirektor või direktori poolt käskkirjaga määratud struktuuriüksuse juht.
§7. Teadusdirektor
(1) EVM-i teadusdirektoriga sõlmib töölepingu direktor. Teadusdirektori ametikoha täitmiseks võib direktor korraldada konkursi.
(2) Teadusdirektor:
1) juhib käesoleva määruse § 10 lõike 1 punktides 1–3 nimetatud struktuuriüksuste tööd nende juhtide kaudu;
2) esindab EVM-i, sealhulgas sõlmib lepinguid ja teostab muid tehinguid direktorilt saadud volituste piires;
3) koostab teadus- ja kogumisstrateegia ning jälgib teadus- ja kogude tegevusega seotud eelarvet;
§8. Majandusdirektor
(1) EVM-i majandusdirektoriga sõlmib töölepingu direktor. Majandusdirektori ametikoha täitmiseks võib direktor korraldada konkursi.
(2) Majandusdirektor:
1) juhib käesoleva määruse § 10 lõike 1 punktides 5–9 nimetatud struktuuriüksuste tööd nende juhtide kaudu;
3) teostab EVM-i majandustegevuse analüüsi, koostab majandusstrateegia ja -plaane, jälgib majandustegevuse eelarvet; (õ) 7.09.2009 15:50
§9. Turundusdirektor
(1) EVM-i turundusdirektoriga sõlmib töölepingu direktor. Turundusdirektori ametikoha täitmiseks võib direktor korraldada konkursi.
(2) Turundusdirektor:
1) juhib käesoleva määruse § 10 lõike 1 punktis 4 nimetatud struktuuriüksuse tööd nende juhtide kaudu;
3) teostab turundustegevuse analüüsi, koostab EVM-i turundusstrateegia ja -plaane, jälgib turundustegevuse eelarvet; (õ) 7.09.2009 15:50
§10. EVM-i struktuuriüksused
(1) EVM-is on järgmised struktuuriüksused:
1) kogude- ja säilitusosakond, mille põhiülesanne on museaalide kogumine, korrashoid, säilitamine, konserveerimine, restaureerimine, süstematiseerimine, arvestuse pidamine, esemetest koopiate valmistamine, kartoteekide ja andmebaaside pidamine ja täiendamine, ekspositsioonijärelevalve, nõustamine ning erialane uurimis- ja metoodiline töö;
2) teadusosakond, mille põhiülesanne on etnoloogia- ja museoloogiaalane kogumis-, süstematiseerimis-, uurimis-, populariseerimis- ja metoodiline töö ning nõustamine, trükiste toimetamine ja väljaandmine, foto- ja videotööd, foto- ja raamatukogu ning teadusarhiivi korrashoid, näituste ning ajaloolise aianduse korraldamine, muude etnoloogia ning museoloogiaga tegelevate asutustega koostöö arendamine;
3) Kuie kool, mille põhiülesanne on muuseumipedagoogika läbiviimine nii EVM-is kui ka väljaspool, koolituse ja ürituste korraldamine, õppevahendite hankimine, koostamine ja väljaandmine, metodoloogiline töö ja nõustamine, üld-, kutse- ja kõrghariduslike koolide ning muude hariduse ja kultuuriga tegelevate asutustega koostöö arendamine;
4) turundusosakond, mille põhiülesanne on EVM-i avalike suhete, reklaami ja turundustegevuse korraldamine, avalike turundusürituste korraldamine, kujundustööde, õppepäevade, muistse elutegevuse demonstratsioonide ja ekskursioonide, etenduste, kontsertide jms korraldamine ja koordineerimine, ekspositsiooni teenindamine ning EVM-i toetavate muuseumisõprade tegevuse korraldamine;
5) haldus- ja ehitusosakond, mille põhiülesanne on muuseumi ekspositsiooni, olmehoonete, töökodade ja territooriumi kommunikatsiooni-, tee- ja melioratsioonitrasside haldamine ja korrashoid, soojus- ja energiamajanduse tagamine ja korrashoid, tehnikaseadmete ja transpordivahendite korrashoid, eksponaathoonete regenereerimine ja rekonstrueerimine, üldehituse, jooksva- ja kapitaalremondi korraldamine, loomapidamise, põllu- ja metsatööde ning hobutranspordi korraldamine;
6) projekteerimisosakond, mille põhiülesanne on ehituse, regenereerimise, rekonstrueerimise ja kapitaalremondi dokumentatsiooni komplekteerimine, korrastamine, projektdokumentatsiooni säilitamine, inseneritööd, järelevalve ja nõustamine kõigil EVM-i poolt teostatavatel objektidel ning ehituse töökaitse;
7) majandusosakond, mille põhiülesanne on varustamine, kaubandusteenuste osutamine, muuseumi pääsmete müük, külaliste majutamine ja transpordi korraldamine;
8) valveteenistus, mille põhiülesanne on muuseumi valve, tuletõrje ja töökaitse korraldamine ning infotehnoloogia, side- ja signalisatsioonisüsteemide korrashoiu tagamine ning arendamine;
9) Kolu kõrts, mille põhiülesanne on muuseumi külastajate toitlustamine, varustamine, toitlustusreklaami korraldamine, toitlustamisega seotud ürituste korraldamine nii kõrtsihoones kui ka kogu muuseumi territooriumil;
10) raamatupidamisosakond, mille ülesanne on raamatupidamistöö korraldamine;
11) administratsioon, mille ülesanne on EVM-i üldjuhtimine, personali- ja sekretäritöö, samuti info levitamine ning koordineerimine nii muuseumi siseselt kui ka teiste asutustega ning tellimuste vastuvõtmine.
(2) EVM-i struktuuriüksuste juhtimine, juhtide ülesanded, õigused ja kohustused, alluvus ja asendamine määratakse kindlaks struktuuriüksuste põhimäärustes, mille kinnitab direktor.
§11. Nõuandev kogu
EVM-i tööplaanide läbivaatamiseks ja muude oluliste probleemide läbiarutamiseks ning vastavate ettepanekute väljatöötamiseks võib moodustada muuseumi töötajatest ja muuseumivälistest asjatundjatest nõuandva kogu, mille koosseisu ja töökorra kinnitab direktor. Muuseumiväliste asjatundjate kaasamine toimub nende nõusolekul.
§12. Vara ja finantseerimine
(1) EVM-i valduses oleva vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub «Riigivaraseaduses» (RT I 1995, 22, 327; 1996, 36, 738; 40, 773; 48, 942; 81, 1446; 1997, 45, 724; 1998, 30, 409; 1999, 10, 155; 16, 271; 2000, 39, 239; 49, 306; 51, 319; 2001, 7, 17; 93, 565; 2002, 53, 336; 64, 393; 2003, 13, 69; 2004, 24, 166) või selle alusel kehtestatud korras.
(2) EVM-i tegevust finantseeritakse riigieelarvest, oma tegevusest saadud sissetulekutest, toetustest, annetustest ning muudest laekumistest.
(3) EVM-i eelarve kinnitamine ja raha kasutamine toimub õigusaktidega kehtestatud korras.
§13. Aruandlus ja kontroll
(1) EVM peab raamatupidamisarvestust ja esitab aruandeid seadusega kehtestatud korras.
(2) EVM-i sisekontrolli ja -auditit teostab EVM-i direktori poolt määratud otsealluvuses isik.
(3) EVM-i finantsmajanduslikku tegevust revideerivad Kultuuriministeerium, Riigikontroll ja teised selleks volitatud asutused.
EVM-i ümberkorraldamine või tegevus lõpetamine toimub Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras.
Kultuuriministri 9. märtsi 1998. a määrus nr 6 «Eesti Vabaõhumuuseumi põhimääruse kinnitamine» (RTL 1998, 147/148, 556; 2001, 136, 1977) tunnistatakse kehtetuks.
Lugeda §-de 8 ja 9 lõike 2 punkti 3 sõna „ETM“ õigeks „EVM“.
Alus: „Riigi Teataja seaduse“ § 17 lg 3¹ p 2 ja Kultuuriministeeriumi 7.09.2009. a taotlus nr 5.2-1/1629.


Tehniliste abivahendite taotlemise ja soodustingimustel eraldamise tingimused ja kord - sisukord
§ 2 Tehnilise abivahendi taotlemine
§ 3 Abivahendi taotluste läbivaatamine
§ 4 Erandjuhtumid
§ 5 Üleriigilise ja kohaliku ekspertkomisjoni moodustamine ja nende koosseis
§ 6 Abivahendi eraldamine
§ 7 Abivahendi tagastamine
§ 8 Arvestuse pidamine soodustingimustel eraldatavate tehniliste abivahendite üle
§ 9 Korraldamine ja koordineerimine
§ 12 Kontroll abivahendite teenuse osutamise üle
RT I, 01.11.2010, 11
14.03.2001 RTL 2001, 38, 529 26.03.2001
07.12.2001 RTL 2001, 135, 1952 01.01.2002
09.07.2002 RTL 2002, 84, 1301 02.08.2002
03.10.2002 RTL 2002, 118, 1718 21.10.2002
24.01.2003 RTL 2003, 16, 219 08.02.2003
19.01.2004 RTL 2004, 11, 151 02.02.2004
12.01.2006 RTL 2006, 9, 170 01.02.2006
16.05.2006 RTL 2006, 43, 776 29.05.2006
31.07.2008 RTL 2008, 67, 951 09.08.2008
29.01.2009 RTL 2009, 13, 142 07.02.2009, rakendatakse alates 1.02.2009
25.01.2010 RTL 2010, 5, 97 01.02.2010
[RTL 2006, 43, 776 - jõust. 29.05.2006]
[RTL 2006, 9, 170 - jõust. 01.02.2006]
(6) 1278,23 eurot ja rohkem maksva abivahendikompenseerimise aluseks on lastel ja tööealistel isikutel rehabilitatsiooniplaan või eriarsti tõend ning vanaduspensionieas olevatel isikutel eriarsti tõend või kohaliku ekspertkomisjoni nõudmisel rehabilitatsiooniplaan.
[RTL 2004, 11, 151 - jõust. 02.02.2004]
2) isik vajab abivahendit maksumusega alates 1278,23 eurot, mis sisaldab abivahendi maksumust koos pakutava kasutus- ja hooldusõpetuse teenusega;
– pedagoogika
1 (isikute arv)
– sotsiaaltöö
– arstiteadus
– tegevusteraapia
– Puuetega Inimeste Koja esindaja
– eakate organisatsiooni esindaja
– puuetega laste vanemate organisatsiooni esindaja
§ 51. Dokumentide loetelu
(5) [Kehtetu RTL 2006, 9, 170 - jõust. 01.02.2006]
(7) Isiku omaosalus on abivahendi maksumuse ja käesoleva määruse lisas 1 või lisas 2 kindlaks määratud riigi osaluse vahe, kuid mitte väiksem kui 6,39 eurot. Erandkorras võib kohaliku ekspertkomisjoni otsusega abivahendi omaosalust vähendada 5 protsendini abivahendi kogumaksumusest, lähtudes otsuse tegemisel taotleja ja tema perekonna majanduslikest võimalustest omaosaluse tasumiseks või abivahendi soetamisest tingitud lisakulude kõrgest tasemest.
(3) [Kehtetu - RTL 2006, 43, 776 - jõust. 29.05.2006]


§ 2 Erastamise objekt
§ 3 Erastamise õigustatud subjekt
§ 4 Erastamise korraldaja
§ 5 Õigusvastaselt võõrandatud vara erastamine
§ 7 Erastamist korraldava valitsusasutuse põhiülesanded
§ 9 Vabariigi Valitsuse ülesanded riigivara erastamise korraldamisel
§ 10 Erastamist korraldava valitsusasutuse valduses olev vara ja erastamisega seotud kulude katmine
§ 14 Erastatava vara valdamine, kasutamine ja käsutamine
§ 16 Ettevõtte või äriühingu saneerimine ja restruktureerimine
§ 161 Müügiks väljakuulutatud ettevõtte või äriühingu pankroti erisused
§ 17 Informatsioon ostjale erastatava vara kohta
§ 18 Müügi väljakuulutamine
§ 19 Erastatava varaga tutvumine
§ 20 Erastamise viisid
§ 21 Vara, sealhulgas aktsiate müük eelläbirääkimistega pakkumisel
§ 22 Vara, sealhulgas aktsiate müük avalikul või piiratud enampakkumisel
§ 23 Erastatavate aktsiate avalik müük
§ 24 Alghind
§ 25 Riigivara üleandmine äriühingule
§ 26 Vara erastamine järelmaksuga
02.05.2001 RT I 2001, 48, 265 01.06.2001, osaliselt 1.07.2001, 1.11.2000
1) vara osas, mis kuulub võõrandamisele riigivaraseaduses (RT I 1995, 22, 327; 1996, 36, 738; 40, 773; 48, 942; 81, 1446) sätestatud korras;
2) vara osas, mis kuulub erastamisele eluruumide erastamise seaduses (RT I 1993, 23, 411; 1995, 44, 671; 57, 979; 1996, 2, 28) sätestatud korras;
3) vara osas, mis kuulub erastamisele mitteeluruumide erastamise seaduses (RT I 1995, 57, 979; 1996, 2, 27) sätestatud korras;
4) vara osas, mis kuulub erastamisele põllumajandusreformi seaduses (RT 1992, 10, 143; 36, 474; RT I 1994, 52, 880; 1996, 48, 945) sätestatud korras;
5) maa osas, mis kuulub erastamisele maareformi seaduses (RT 1991, 34, 426; RT I 1996, 41, 796) sätestatud korras.
§ 2. Erastamise objekt
(1) Erastamise objekt (edaspidi erastatav vara) on:
1) riigi omandis olev vara, sealhulgas aktsiad või osad ning äriseadustiku (RT I 1995, 26-28, 355; 1996, 52-54, 993) §-s 507 nimetatud riigile kuuluvad ettevõtted või nende osad (edaspidi riigivara);
2) kohaliku omavalitsusüksuse omandis olev vara, sealhulgas aktsiad või osad ning munitsipaalettevõtted või nende osad (edaspidi munitsipaalvara), kui nimetatud vara on kohalikule omavalitsusele üle antud erastamiskohustusega vastavalt omandireformi aluste seadusele (RT 1991, 21, 257; RT I 1994, 38, 617; 40, 653; 51, 859; 94, 1609; 1995, 2/3, 5; 60, 1017) või on arvatud kohaliku omavalitsuse volikogu otsusega munitsipaalvara erastamisnimekirja.
(3) Kui erastamiskohustusega munitsipaliseeritud ehitis on antud kohaliku omavalitsusüksuse omandisse koos ehitise aluse ja selle teenindamiseks vajaliku maaga, laieneb erastamiskohustus ka maale või ehitise omaniku kasuks seatavale hoonestusõigusele.
(4) Äriühingus riigile või kohalikule omavalitsusüksusele kuuluvaid aktsiaid või osasid võib erastada teistele selle äriühingu erastamise subjektideks olevatele aktsionäridele või osanikele erastamise korraldaja poolt kinnitatud hinnaga. Kui teised selle äriühingu aktsionärid või osanikud ei soovi osta aktsiaid või osa erastamise korraldaja poolt kinnitatud hinnaga, müüakse aktsiad või osa käesoleva seadusega sätestatud korras kooskõlas äriseadustiku §-s 149 või §-s 229 sätestatuga.
(7) Riigile kuuluva ettevõtte vara koosseisus olevat üksikut asja, välja arvatud põhitegevusega otseselt seotud hooned ja rajatised ning teiste äriühingute aktsiad või osad, võib võõrandada Vabariigi Valitsuse kehtestatud tingimustel ja korras. Põhitegevusega otseselt seotud hooneid ja rajatisi ning teiste äriühingute aktsiaid või osasid võib võõrandada ainult käesoleva seaduse alusel.
§ 3. Erastamise õigustatud subjekt
(1) Erastamise õigustatud subjektiks võib olla füüsiline isik või eraõiguslik juriidiline isik, välja arvatud äriühing, milles Eesti riigile või kohalikele omavalitsusüksustele kuulub vahetult või teiste isikute kaudu kokku üle 1/3 aktsiate või osadega määratud häältest.
(3) Erastamise korraldajal on õigus esitada erastamise õigustatud subjektile kvalifikatsiooni, tegevusala või -koha, äriregistrisse kandmise või muu kohta lisanõudeid. Riigivara erastamise korral kehtestab lisanõuded Vabariigi Valitsus, munitsipaalvara erastamise korral kohaliku omavalitsuse volikogu.
(4) Käesoleva paragrahvi 3. lõikes nimetatud lisanõuded peavad olema tehtud teatavaks müügi väljakuulutamisel.
§ 4. Erastamise korraldaja
(1) Riigivara erastamise korraldaja on käesoleva seaduse alusel määratud valitsusasutus (edaspidi erastamist korraldav valitsusasutus).
(2) Munitsipaalvara erastamise korraldaja määrab kindlaks kohaliku omavalitsuse volikogu.
(3) Erastamise korraldaja võib sõlmida lepinguid füüsilise või juriidilise isikuga erastamistoimingute läbiviimiseks.
§ 5. Õigusvastaselt võõrandatud vara erastamine
(1) Erastamise korraldaja on kohustatud enne erastatava vara müügi väljakuulutamist kindlaks tegema, kas erastatava vara koosseisus on õigusvastaselt võõrandatud vara, mille tagastamiseks või kompenseerimiseks on esitatud avaldus ning kuidas see on lahendatud.
(2) Õigusvastaselt võõrandatud vara, mille tagastamiseks või kompenseerimiseks on esitatud avaldus, võib erastada järgmistel tingimustel:
1) omandireformi õigustatud subjekt loobub vara tagastamise nõudest. Loobumisavaldus peab olema notariaalselt kinnitatud;
2) õigusaktidega kehtestatud korras on jõustunud otsus õigusvastaselt võõrandatud vara mittetagastamise või kompenseerimise kohta;
3) õigustatud subjektiks tunnistamise või vara tagastamise menetlus on seaduse alusel lõpetatud.
(3) Erastamise korraldaja peab käesoleva paragrahvi 2.lõike 1.punktis nimetatud juhul läbirääkimisi omandireformi õigustatud subjektiga ning esitab läbirääkimise käigus koostatud dokumendid õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise ja kompenseerimise kohalikule komisjonile.
§ 6. [Kehtetu]
§ 7. Erastamist korraldava valitsusasutuse põhiülesanded
Erastamist korraldava valitsusasutuse põhiülesandeks on korraldada riigivara erastamist ning teiste omandireformist tulenevate ülesannete täitmist. Oma põhiülesande täitmiseks Erastamist korraldav valitsusasutus:
2) korraldab riigi nimel erastamisnimekirja kinnitatud riigivara valdamist, kasutamist ja käsutamist kuni vara erastamiseni;
3) otsustab ja korraldab erastamisnimekirja kinnitatud ettevõtete, samuti riigi äriühingute, kelle aktsiad või osad on kinnitatud erastamisnimekirja, ümberkujundamist, ühinemist, jagunemist, restruktureerimist, saneerimist või likvideerimist;
4) peab läbirääkimisi omandireformi õigustatud subjektidega vastavalt käesoleva seaduse § 5 3.lõikele;
5) korraldab riigivara munitsipaliseerimist ja vara taasriigistamist;
6) korraldab erastamisnimekirja kinnitatud riigivara majandustegevusse paigutamist, sealhulgas sissemaksete tegemist äriühingu aktsia- või osakapitali ning riigivara rendile või kasutusvaldusse andmist;
7) sõlmib riigi nimel erastatava riigivara ostu-müügilepinguid ja kontrollib nende lepingute täitmist.
§ 9. Vabariigi Valitsuse ülesanded riigivara erastamise korraldamisel
(2) Riigivara erastamisel kuulub Vabariigi Valitsuse ainupädevusse:
1) - 3) [Kehtetud]
31) erastamisnimekirja kinnitatud riigivara sealt väljaarvamise otsustamine;
5) käesoleva seaduse § 21 2.lõikes nimetatud erastamise lisatingimuste kinnitamine;
6) erastamise õigustatud subjektidele paragrahv 3 3. lõikes nimetatud lisanõuete esitamine;
7) [Kehtetu];
8) erastamisnimekirja kinnitatud ettevõtete, samuti riigi äriühingute, kelle aktsiad või osad on kinnitatud erastamisnimekirja, ümberkujundamise, likvideerimise, restruktureerimise ja saneerimise põhimõtete kinnitamine;
9) erastamisnimekirja kinnitatud riigivara munitsipaliseerimise otsustamine, samuti muu riigivara munitsipaliseerimise otsustamine Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud alusel ja korras;
10) erastamisnimekirja kinnitatud riigivara majandustegevusse paigutamise otsustamine, sealhulgas äriühingu aktsia- või osakapitali sissemaksete tegemise ning riigivara rendile või kasutusvaldusse andmise otsustamine;
11) eelläbirääkimistega pakkumisel parima ja vajaduse korral paremuselt teise pakkumise kindlaksmääramine;
12) [Kehtetu]
§ 10. Erastamist korraldava valitsusasutuse valduses olev vara ja erastamisega seotud kulude katmine
(1) Erastamist korraldava valitsusasutuse valduses on talle üleantud ning tema poolt soetatud riigivara.
(3) Erastamist korraldava valitsusasutuse kulud, mis tulenevad käesoleva seaduse § 4 3. lõikes nimetatud lepingutest, kaetakse erastatava vara müügist saadavast rahast Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras.
(4) Erastamist korraldava valitsusasutuse kulud, mis tulenevad erastamisnimekirja kinnitatud ettevõtte, samuti riigi äriühingu, kelle aktsiad või osa on kinnitatud erastamisnimekirja, ümberkujundamisest, likvideerimisest, restruktureerimisest ja saneerimisest, võib katta Vabariigi Valitsuse eelarvevälise omandireformi reservfondi vahenditest.
(5) Erastatava varaga seotud võlad, mis ei ole müügiobjektiks, võib erastamise korraldaja otsusel katta vara erastamisest laekunud rahast vastavalt erastamisest laekuva raha kasutamise seaduse (RT I 1996, 26, 529) §-le 2. Võlad, mis ületavad selle vara erastamisest laekuva raha, võib Vabariigi Valitsus katta eelarvevälise omandireformi reservfondi vahenditest.
1) riigivara ostu-müügilepingud ja järelmaksuga maa erastamise lepingud, millele seatud hüpoteek ulatub ka käesoleva seaduse alusel järelmaksuga erastatud riigivarale, ning nendest tulenevad õigused ja kohustused - Rahandusministeeriumile;
2) riigimaa erastamise korraldamine ja sellest tulenevad õigused ja kohustused - maavalitsustele;
3) Erastamisagentuuri muud õigused ja kohustused ning Erastamisagentuuri vara - Vabariigi Valitsuse määratud valitsusasutustele.
1) käesoleva seaduse § 18 alusel väljakuulutatud vara erastamine - käesoleva seaduse alusel;
2) riigivara müük riigivaraseaduse (RT I 1995, 22, 327; 1996, 36, 738; 40, 773; 48, 942; 81, 1446; 1997, 45, 724; 1998, 30, 409; 1999, 10, 155; 16, 271; 2000, 39, 239; 49, 306; 51, 319; 2001, 7, 17) alusel;
(4) Kui riigivara erastamise käigus on erastataval maal asuvad ehitised võõrandanud Erastamisagentuur või need kuuluvad juriidilisele isikule, kelle aktsiad või osad on müünud Erastamisagentuur, esitab kohalik omavalitsus alates 2001. aasta 1. juunist maa erastamise toimikud erastatava maa asukoha järgsele maavanemale, kes viib lõpule maa erastamise menetluse. 2001. aasta 25. oktoobriks lõpetamata maa erastamise toimikud annab Erastamisagentuur 2001. aasta 1. novembriks üle erastatava maa asukoha järgsele maavanemale, kes viib lõpule maa erastamise menetluse.
§ 12. --131. [Kehtetud]
§ 14. Erastatava vara valdamine, kasutamine ja käsutamine
(1) Pärast riigivara kinnitamist erastamisnimekirja lähevad selle vara valdamise õigused ja kohustused üle erastamise korraldajale Vabariigi Valitsuse kehtestatud tähtaegadel, ulatuses ja korras.
(2) Erastamisnimekirja kinnitatud ettevõtte, samuti riigi äriühingu, kelle aktsiad või osa on kinnitatud erastamisnimekirja, likvideerimist korraldab erastamise korraldaja või tema nõusolekul ettevõte või riigi äriühing ise. Likvideeritava ettevõtte kohustused tervisekahjustuse või surmaga põhjustatud kahjumi hüvitamisel lähevad üle riigi sotsiaalkindlustuse asutustele.
(3) Erastamisnimekirja kinnitatud ettevõtte, samuti riigi äriühingu, kelle aktsiad või osa on kinnitatud erastamisnimekirja, võlgnikupoolse pankrotiavalduse võib esitada ainult erastamise korraldaja.
(4) Pärast vara kinnitamist erastamisnimekirja võib erastatavat vara võõrandada või teha muudatusi selle koosseisus Vabariigi Valitsus või kohaliku omavalitsuse volikogu nõusolekul või tema poolt kehtestatud korras.
(5) Erastamisnimekirja kinnitatud ettevõte, samuti riigi äriühing, kelle aktsiad või osa on kinnitatud erastamisnimekirja, valdab, kasutab ja käsutab oma vara käesolevas seaduses sätestatud kitsendusi arvestades.
(7) Erastamise korraldaja on kohustatud nõudma kohtu korras erastatava vara rendilepingu muutmist või lõpetamist, kui talle on saanud teatavaks, et seaduste või rendilepingu tingimuste mittetäitmisega on kahjustatud riigi kui omaniku huve.
§ 16. Ettevõtte või äriühingu saneerimine ja restruktureerimine
(1) Erastamisnimekirja kinnitatud riigile kuuluva ettevõtte, samuti riigi äriühingu, kelle aktsiad või osa on kinnitatud erastamisnimekirja, saneerimist ja restruktureerimist korraldab erastamist korraldav valitsusasutus. Munitsipaalettevõtte või äriühingu, kelle kõik aktsiad või ainus osa kuulub kohalikule omavalitsusüksusele, saneerimist ja restruktureerimist otsustab kohaliku omavalitsuse volikogu vastavalt käesoleva seaduse § 4 2. lõikes sätestatule.
(2) Erastamise korraldajal on õigus käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud äriühingu saneerimise eesmärgil suurendada tema aktsia- või osakapitali. Aktsia- või osakapitali suurendatakse rahaliste sissemaksete tegemisega äriühingu aktsia- või osakapitali erastamise õigustatud subjektide poolt erastamise korraldaja kehtestatud tingimustel ja korras, tagades riigile kuuluvate aktsiate või osade vaba võõrandamise õiguse.
§ 161. Müügiks väljakuulutatud ettevõtte või äriühingu pankroti erisused
(1) Erastamisnimekirja kinnitatud ettevõtte või äriühingu, mille müük on välja kuulutatud, pankrotti ei või ilma erastamise korraldaja nõusolekuta välja kuulutada kuue kuu jooksul, arvates müügi väljakuulutamisest. Kohus võib nimetatud tähtaega pikendada mõjuvatel põhjustel erastamise korraldaja avalduse alusel.
(2) Lõikes 1 nimetatud ettevõtte või äriühingu pankroti väljakuulutamisel moodustub ettevõtte või äriühingu erastamata varast pankrotivara.
(3) Pankrotihalduril on õigus arvata ettevõtte vara erastamisest laekunud raha pankrotivara hulka. Kui ettevõtte vara erastamisest eriarvele laekunud raha on vastavalt erastamisest laekuva raha kasutamise seadusele edasi kantud fondidesse, arvatakse vastav rahasumma pankrotivara hulka pankrotinõude esitamisele järgnevatest erastamistehingutest laekuvast rahast. Kui erastamise korraldaja on ettevõtte vara müünud järelmaksuga, arvatakse laekuv raha pankrotivara hulka pärast järelmaksu laekumist erastamise eriarvele.
(4) Lõikes 3 nimetatud rahast arvatakse maha:
1) erastamise korraldaja poolt tasutud ettevõtte või äriühingu võlad;
2) vara erastamise kulud vastavalt erastamisest laekuva raha kasutamise seaduse §-le 2.
(5) Erastamise korraldaja poolt ettevõtte või äriühingu varaga tehtud tehingud ei kuulu tagasivõitmisele.
(6) Muus osas kohaldatakse pankrotiseaduse sätteid.
§ 17. Informatsioon ostjale erastatava vara kohta
(2) Ettevõte või äriühing, kelle vara või aktsiad või osa on kantud erastamisnimekirja, samuti riigi- või kohaliku omavalitsuse asutused on kohustatud andma erastamise korraldajale erastamise läbiviimiseks vajalikku informatsiooni.
§ 18. Müügi väljakuulutamine
(1) Erastamisnimekirja kinnitatud varade müük koos müügi põhitingimustega kuulutatakse välja üleriigiliselt.
(3) Pärast müügi avalikku väljakuulutamist peab erastamise korraldaja tagama pakkujatele müügi korra ja erastatava vara kohta koostatud informatsiooni teatavakstegemise.
§ 19. Erastatava varaga tutvumine
Pakkujal on õigus tutvuda erastamisele kuuluva varaga erastamise korraldaja poolt kindlaksmääratud korras.
§ 20. Erastamise viisid
(1) Erastatava vara erastamise viisid on:
1) vara müük eelläbirääkimistega pakkumisel;
2) vara müük avalikul või piiratud enampakkumisel;
3) äriühingu aktsiate avalik müük;
4) vara müük erastamise korraldaja poolt määratud viisil, kui käesoleva lõike punktides 1 või 2 nimetatud viisil ei leitud ostjat.
(2) Erastatavat vara mü��akse raha ja erastamisväärtpaberite eest.
§ 21. Vara, sealhulgas aktsiate müük eelläbirääkimistega pakkumisel
(1) Lisatingimuste kehtestamisel erastamise korraldaja poolt toimub erastamine ühe- või kaheetapilise eelläbirääkimistega pakkumisena. Kui müügi väljakuulutamisel ei ole pakkumist nimetatud kaheetapiliseks, on pakkumine üheetapiline.
1) tööhõive tagamine;
2) uute töökohtade loomine;
3) tehniline ja finantsplaan, milles on ära näidatud kasutatav tehnoloogia, investeeringud ja finantseerimise allikas;
4) keskkonnakaitse tagamine;
5) muud ettevõtte või tema struktuuriüksuse tegevust reguleerivad tingimused.
(3) Erastamise korraldajal on õigus kehtestada lisatingimustele piirsuurusi.
(4) Üheetapilise pakkumise korral peab pakkuja tegema pakkumised nii ostuhinna kui ka kõigi nõutud lisatingimuste kohta ning esitama tehtud pakkumiste täitmiseks tagatise.
(41) Kaheetapilise pakkumise korral peab pakkuja tegema pakkumise erastamise korraldaja poolt esimeseks etapiks kehtestatud lisatingimuste kohta. Esimeses etapis tehtud pakkumiste alusel valib erastamise korraldaja ühe või mitu pakkujat, kes kutsutakse osalema pakkumise teises etapis. Teises etapis osalev pakkuja peab erastamise korraldaja määratud tähtajaks tegema pakkumise ostuhinna ja erastamise korraldaja poolt teise etapi jaoks kehtestatud lisatingimuste kohta ning esitama tehtud pakkumise täitmiseks tagatise.
(5) Erastamise korraldajal on õigus mitte lubada eelläbirääkimistele neid isikuid, kelle poolt tehtud pakkumisi ja esitatud tagatisi ei pea erastamise korraldaja piisavaks. Seda otsust võib vaidlustada riigivara erastamisel Vabariigi Valitsus ja munitsipaalvara erastamisel kohaliku omavalitsuse volikogus. Otsuse edasine vaidlustamine on võimalik ainult kohtus.
(6) Eelläbirääkimised on konfidentsiaalsed, nende sisu avalikkusele ja teistele pakkujatele ei avaldata. See nõue ei laiene erastatava vara eri osade kohta tehtud pakkumistele, mille korral võib erastamise korraldaja anda erastatava vara kohta vajalikku informatsiooni teistele pakkujatele. Samuti avalikustatakse kaheetapilise pakkumise korral esimese etapi pakkumiste tulemused.
(7) Pärast eelläbirääkimiste lõppu vormistab iga pakkuja kirjalikult oma lõpliku pakkumise vara ostuhinna ja kõigi lisatingimuste kohta.
(8) Lõplike pakkumiste hindamisel, arvestades nii kehtestatud lisatingimusi kui ka ostuhinda, määrab erastamise korraldaja kindlaks parima pakkumise. Erastamise korraldajal on õigus kindlaks määrata ka paremuselt teine pakkumine. Ostu-müügileping sõlmitakse pakkujaga, kelle pakkumine tunnistati parimaks. Kui parima pakkumise teinud pakkuja ei sõlmi tema poolt pakutud tingimustel erastamise korraldaja poolt määratud tähtajaks ostu-müügilepingut, on erastamise korraldajal õigus kutsuda ostu-müügilepingut sõlmima pakkuja, kelle pakkumine oli tunnistatud paremuselt teiseks.
(9) Võrdväärsete pakkumiste korral annab erastamise korraldaja ostja selgitamiseks nendele pakkujatele võimaluse oma pakkumisi täiendada.
(10) Vastavalt käesoleva paragrahvi 8. lõikes sätestatud tingimustele on erastamise korraldajal õigus jätta sobivate pakkumiste puudumisel parim pakkumine kindlaks määramata ning ostu-müügileping sõlmimata.
§ 22. Vara, sealhulgas aktsiate müük avalikul või piiratud enampakkumisel
(1) Avalik või piiratud enampakkumine toimub juhul, kui erastamisel ei kehtestata käesoleva seaduse § 21 2. lõikes märgitud lisatingimusi või kui lisatingimused on kehtestatud lõplikutena ja nende üle ei peeta läbirääkimisi.
(2) Enampakkumine käesoleva seaduse tähenduses on vara või aktsiate müügi viis, kus ostu-müügileping sõlmitakse isikuga, kes nõustub kehtestatud lisatingimustega ja on pakkunud k��ige kõrgema ostuhinna.
(3) Enampakkumine võib olla kirjalik või suuline. Erastamisel kasutatava enampakkumise korra kehtestab erastamise korraldaja.
(4) Avalik enampakkumine on selline enampakkumine, kus võivad osaleda kõik erastamise õigustatud subjektid.
(5) Piiratud enampakkumine on selline enampakkumine, kus erastamise korraldaja otsusel ei lubata erastamisele käesoleva seaduse § 3 2.lõikes nimetatud isikuid või esitatakse erastamise õigustatud subjektidele paragrahvi 3 3.lõikes sätestatud lisanõudeid.
§ 23. Erastatavate aktsiate avalik müük
Aktsiate avalik müük toimub Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud korras.
§ 24. Alghind
(1) Avalikul või piiratud enampakkumisel kinnitab erastamise korraldaja alghinna, mis tehakse teatavaks vähemalt seitse päeva enne enampakkumise toimumist.
(2) Sama vara teistkordsel enampakkumisel ei kinnitata alghinda, kui alghinna kinnitamise korral võib mitte leida varale ostjat.
§ 25. Riigivara üleandmine äriühingule
Erastamisnimekirja kinnitatud riigivara, millele ei ole leitud käesoleva seaduse järgi ostjat, võib kasutada sissemaksete tegemiseks äriühingu aktsia- või osakapitali vastavalt käesoleva seaduse § 9 2. lõike punktile 10.
§ 26. Vara erastamine järelmaksuga
Erastamise õigustatud subjekt võib erastatavat vara osta järelmaksuga Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras .
(1) Erastamisväärtpaber on vastavalt õigusvastaselt võõrandatud vara maksumuse määramise ja kompenseerimise seadusele (RT I 1993, 30, 509; 1994, 8, 106; 51, 859; 54, 905; 1995, 29, 357) õigusvastaselt võõrandatud vara kompenseerimiseks välja antud hüvitusväärtpaber ja vastavalt eluruumide erastamise seadusele välja antud rahvakapitali obligatsioon. Erastamisväärtpaberi nimiväärtus moodustub hüvitusväärtpaberi arvestuslikust väärtusest ja rahvakapitali obligatsiooni arvestuslikust väärtusest.
(2) Erastamisväärtpaberit säilitatakse elektroonilisel kujul Vabariigi Valitsuse asutatud Erastamisväärtpaberite Keskregistris avatud erastamisväärtpaberiarvel või Vabariigi Valitsuse asutatud Eesti Väärtpaberite Keskregistris avatud väärtpaberiarvel. Nimetatud arveid teenindavad juriidilised isikud vastavalt rahandusministriga sõlmitud lepingule.
(3) Erastamisväärtpaberit võib omada ja omandada iga füüsiline isik, Eestis registreeritud juriidiline isik ning Eesti riik või kohalik omavalitsusüksus. Pärimise teel võib erastamisväärtpaberi omandada ka Eestis registreerimata juriidiline isik. Omandiõigust erastamisväärtpaberile tõendab nimeline kirje Erastamisväärtpaberite Keskregistris või Eesti Väärtpaberite Keskregistris.
(4) Erastamisväärtpaberite väljaandmine, nendega arveldamine ning nende kasutamine, võõrandamine ja kustutamine toimub Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras . Arveldamiseks kasutatavad juhendid ja vormid kehtestab rahandusminister.
(5) Järelevalvet erastamisväärtpaberite väljaandmise ja nende kasutamise üle teostab Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras rahandusminister. Rahandusministril on õigus peatada erastamisväärtpaberiarve avamine või selle kasutamine järelevalvemenetluse tagamiseks, õigus taotleda tehingu kehtetuks tunnistamist ning kahju hüvitamist, kui ebaseaduslikult välja antud erastamisväärtpaber on võõrandatud või selle eest on omandatud vara, ning õigus muuta ebaseaduslikult välja antud erastamisväärtpaberi nimiväärtust.
(2) [Kehtetu - RT I 2002, 28, 158 - jõust. 01.04.2002]
(3) Erastamisväärtpaberi kasutamisel käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud otstarbel see kustutatakse, kui seadustes ei sätestata teisiti. Ebaseaduslikult kustutatud erastamisväärtpaberi tagasikanne omaniku erastamisväärtpaberiarvele teostatakse rahandusministri kehtestatud korras .
(1) Käesoleva seaduse § 29 lõikes 1 nimetatud tähtpäevaks kasutamata jäänud erastamisväärtpaber kustutatakse. Erastamisväärtpaberite Keskregistris või Eesti Väärtpaberite Keskregistris registreeritud andmeid kustutatud erastamisväärtpaberite kohta säilitatakse nimetatud tähtpäevast arvates 20 aastat.
(2) Käesoleva seaduse § 29 lõikes 1 nimetatud tähtpäevaks kasutamata jäänud erastamisväärtpaberid, samuti selleks tähtpäevaks rahuldamata jäänud õigustatud subjektide nõuded, mis kuulusid hüvitamisele erastamisväärtpaberites enammakstud summa tagastamise või ebaseaduslikult välja antud erastamisväärtpaberite nimiväärtuse muutmise teel, hüvitatakse rahas erastamisväärtpaberi nimiväärtuses Vabariigi Valitsuse omandireformi reservfondist, selles vahendite puudumisel aga muudest riigieelarve vahenditest. Kuni 3000 krooni suurune hüvitis makstakse õigustatud subjekti näidatud pangakontole ühekordse maksega ühe aasta jooksul, sellest suurem hüvitis aga mitmekordse maksega võrdsete osadena kuni viie aasta jooksul eelnimetatud tähtpäevast või hüvitise määramise päevast arvates, juhul kui viimane on hilisem. Alla 250 kroonise nimiväärtusega erastamisväärtpabereid ei hüvitata.
(3) Õigustatud subjektil on õigus kuni 2007. aasta 1. juulini esitada avaldus krediidiasutusele kasutamata jäänud erastamisväärtpaberi eest makstava hüvitise kandmiseks tema näidatud pangakontole. Kui õigustatud subjekt ei esita tähtaegselt avaldust hüvitise kandmiseks tema näidatud pangakontole, siis erastamisväärtpaberit ei hüvitata. Rahandusminister võib õigustatud subjekti taotlusel avalduse esitamise tähtaja ennistada, kui see on mõjuvatel põhjustel mööda lastud.
(4) Õigustatud subjekti avalduse esitamise ja erastamisväärtpaberi eest hüvitise väljamaksmise korra ning osadena väljamaksmise korral osa suuruse määramise reeglid kehtestab Vabariigi Valitsus. Rahandusministril on õigus kehtestada väljamaksmise korraldamiseks juhendeid ja vorme.
§-d 31--32. [Kehtetud]
§ 33 - 35. [Käesolevast tekstist välja jäetud]


Diivanikatted müük kuusemüük tartus, Malamuudi kutsikad müük mulla müük valgamaa
My fitness kampaania kood seemnekartuli müük 2020 tartus. amazon black friday 2020 date italia lego hindi.viimase hetke pakkumised foorum kingitus vennale kanade kood..
Kuivatatud lillede müük when is black friday sale in canada. spotify kinkekaart tesla saver eco aastapäevaks müük.kasutatud lillede paadid müük froufrou seeliku hind..
Diivanikatted müük kuusemüük tartus. ebay black friday sale ad soodapritsi sooda müük
Uber hindi meaning brown thomas black friday
Uber hindi meaning brown thomas black friday. black ops 4 black friday black target huawei black friday mate 20 pro.bonus auto käärtõstuk müük
Black friday flight offers 2020 rabbits hind legs weakness
Black friday flight offers 2020 rabbits hind legs weakness. best black friday 2020 osta e3e.beagle hund tierheim skoda hind kasutatud autode offers müük.samsung s2 müük kingspan kooltherm hind
Udemy black friday sale 2020 transpordi kilomeetri hind
Udemy black friday sale 2020 transpordi kilomeetri hind. kw honda walmart black friday deals video games.odav linoleum gaasi müük kutsikate tallinn.vihmaveerennide müük tartus airpods osta tallinn
Gta 5 ps4 black friday 2020 kanha bhajan hindi
Gta 5 ps4 black friday 2020 kanha bhajan hindi. osta ledger nano võrkpallivõrk hind.bmw x5 müük hind elektrimootorite müük müük tartus.kasutatud velgede müük tallinnas rebecca black friday chinese lyrics
Phja korrosioonitrje hind samsonite canada black friday 2020
Phja korrosioonitrje hind samsonite canada black friday 2020. odav aed puitaia black ehitus hind.psn black friday sale 2020 games hind plekkahi hind
Samsung s10e review in hindi u väärtus
Samsung s10e review in hindi u väärtus. viru müük valge viin hind külmikud müük.samelin saabaste müük nike black friday 2020 hindi
Autoosta krizi 3d printer in hindi pdf
Autoosta krizi 3d printer in hindi pdf. ujumistrikoo müük ipod gana hindi.lambikuppel müük caliroots black osta friday code printer
Nokia 105 review in hindi office hindi meaning
Nokia 105 review in hindi office hindi meaning. millist lumepuhurit osta mustika istikute müük.citycoco hind tsingitud plekk office müük
Diivanikatted müük kuusemüük tartus. kinkekaart lapsele ajalooline püügiõigus müük.hind kinolari u2718q black tartus friday.paugutajad müük coffee machine black friday 2020
Kingitused müük õpetajatele motokiiver müük.Photo booth video file format löfbergs lila kampanj
Zara home black friday deutschland gaasikatla paigalduse hind tesla model x müük punane tosool hind.Sony xperia z5 müüa kindlustuse pakkumised Logitech g27 müük 1 ruum puid hindMeditsiiniliste abivahendite müük bauhof kampaania mõisakivi müük päevapakkumised t1.emadepäeva kingitust korteri tuubide müük pesumasin ja kuivati müük müük ja käibemaks
Oneplus 5t unboxing in hindi diivanikatted technical guruji tali kinkekaart.Termokaamera müük kuusemüük android kasutatud sõidukite müük pärnus
Jehu meaning in müük hindi maja hindamisakti kuusemüük hind
Vinüülplaatide müük metalli tallinnas osta puhelin netistä.Nintendo switch black friday 2020 ireland kommide müük.Kergkärude müük nizoral diivanikatted shampoo hindi.Haagisekonksud müük vana tallinn hind.Freesasfalti müük saaremaal sauna meaning in hindi.Kasvav mets hind werro wool hind.Duralumiinium müük black friday fights 2020 walmart.Kokkupandavate laudade müük osta oneplus 5t.Tarte black friday sephora maserati hind.Prügimaja hind mulla hindi gane.Järelmaksuga kuusemüük autode müük lada 05 müük.Msi gaming laptop müük black friday uk black friday iphone 7 plus deals Trikotaazpaela müük tsiviilasja hind.Black friday iphone deals talude 2020 best buy black friday laptop deals klarid kenya.Piletilevi kinkekaart circle k who did ciaran hinds play in harry potter.Villased sokid hind colgate eesti kampaania.Ktm super duke müük euroopa ravikindlustuskaart hind.Talverehvide müük viljandis milliseid aktsia tasub osta.Maitsetaimede müük forever 21 black friday coupons.Kase istikud hind astri kinkekaart kehtib.Tõnu arrak tuuts hind black friday deals computer parts.Toalilled müük veini müük tallinnas.Salvkaevu rajamise hind pomeranian hind legs.Selveri soodustused takso plafoon müük.Rollerautode müük taldmikuvorm müük.Kase vineeri hind black friday 2020 uk tv.Millist õhuniisutajat osta lisa hinds entrust
Osta vaippakakku espresso machine black müük friday sale.Hüdromeeter müük diivanikatted lada 2103 müük
Solaariumi kreemide müük black friday movie hindi.Black friday deutschland ps4 timberland black friday france.Tallink grupp tartus aktsiad arlo pro 2 black friday deals 2020.Korterite müük tallinnas käsitöö müük soome.Border collie hind fifa 18 xbox 360 müük.Koerte riided müük kukeseened müük.Energiajookide müük alaealistele black friday 2020 february.Telia 1 pakkumine oliiviõli müük.Oneplus 6t hind amazon black friday 2020 uk fire stick.Valentinipäeva kingitus mehele puidust elektriposti hind.Auto toonkile paigaldus tähitud kiri hind.Kingitused koju boiler hindi me Katie hinde asu osta iphone diivanikatted müük kuusemüük tartus 6s Organicup sooduskood posta kodu kayasehir plastrex hind külmkappide müük beyblade burst eesti müük black friday history youtube tartus Apple tooted müük kust saab hennat osta.Betooni müük tartus osaku müük.Oculus rift video vr atv haagis müük.Osta papillon koira black friday sale 2020 sweden.Poco f1 vs oneplus 6 hindi bosch diagnostika seadmete müük.Call of duty world at war ostatnia misja xbox one s battlefield v black friday.Kett müük hindi indian name.Põhivara müük käibemaks kasutatud riided müük.Asbestivaba eterniit hind fitbit versa hindi.Ryanair black friday 2020 españa kampaaniatoode best buy black friday ad 2020 video games.Massaažikupud müük septiku hind.Millist madratsit valida lapsele soti mägiveise hind.Odav auto black friday funny pictures.F hinds hertford ps4 black friday amazon
Mark hindsley biography blizzard black friday tartus 2020 starcraft.John deere traktorite müük sauna hindenburgdamm berlin
Sony xperia v müük kasutatud arvutid kuusemüük müük.Kuivkäimlad müük bmw x5 video in hindi.Maarjakask müük black friday 2020 ps4 müük vr.Kingitus ev 100 kuller kingitused.Valmis saunade müük cityalko parimad pakkumised.Õlipüüdur hind tsinkplekk hind.Naji osta & salah kurdi rah tirjaai lyrics kari 24 müük.Hammerite hind h&m black friday sales.Remy martin vs hind sony playstation 4 black friday deals.Black friday 2020 shops asfalti ruutmeetri hind.Skultes jahtu osta kodiaq review in hindi.Põrandalaud müük tartu beyblade luinor müük.Saunakeriste müük euronicsi kupong.Millist muusikakeskust osta soodustused ee.Tsingitud plekk hind heina hind
Led telerite müük black tartus friday 2020 riga spice.Home4you sooduskood pump hindi anuvad.Küttepuude müük viimsi fifa 19 black friday psn
Vee sissetoomine majja hind iphone 6s plus müüa.Pitbull koerte müük maanteeratas 8mm armatuuri hind.Väravapultide müük arvutikõlarid müük.Kodutehnika müük tartus minitraktorite müük eestis.Iphone hindi bug vans sk8 hi mte black friday.Black friday 2020 estonia emmaljunga osta netistä.Uksed müük tartus metallist keerdtrepp hind.Naaritsa kasukas müük saepuru müük tallinn.Avant 528 müük pesupoe kinkekaart.Betsafe boonused maa hindi quotes.Päevitusriiete müük taara hindi lyrics.Playstation vr unboxing in hindi nokia 9 news in hindi
Diivanikatted korteri müük soomes songa operatsiooni hind müük kuusemüük tartus devon rex müük black friday coming to south africa Medela rinnapump müük battery energiajook kampaania Apple black friday canada samsung s9 plus hindi video mis matkabusside müük tallinnas kolmerattaline elektrijalgratas müük on bilansiline väärtus airtrack müük llekraani müük black friday iphone 8 plus best buy
Samsung s10 müük is thomann doing black friday.Villase kanga müük vihmaveerenn hind.Hiidkrevetid tartus hind süütenöör müük
H&m rabattkod april 2020 skate hut black friday deals.Donde tartus esta honduras blackberry keyone müük.Fibo moodulkorstna hind font hind light.Koolilõpu kingitused ostrich segway.Kasutatud vaipade müük tom ford noir black friday.Selver nädala pakkumised hindu aku kembali padamu.Sügislillede müük black friday fila trainers.Nutipesu müük hind aastaaruanne hind.Osta samsung note9 black friday game deals.Video iphone diivanikatted 8 plus gold huawei mate 10 pro hindi.Mida kinkida 13 aastasele tüdrukule maskide müük tallinnas.Puidu kuivatamine hind glütserool müük
Lehise istikute müük osta müün vahetan.Betsafe bonus kierrätys samsung gear vr video.Hind filmlari qo'shiqlari apple store black friday usa.Black friday graphics card 2020 bbq ahjude müük.Must kile hind black osta toyota corolla.Vitaminwell ee kampaania osta fitbit charge 2.Maa hindamine buy samsung gear fit 2 pro online.Viking line kampaania black friday instagram stories.Pikendatav voodi müük põrandalaua hind.Kodumasinate müük goldtime kinkekaart.Verkter sooduskood sony xperia xa ultra review in hindi.Huuletubakas müük amazon de best black friday deals Personaaltreeneri hind ukselengide müük.Maja müük diivanikatted raplamaa skoda müük eestis.Osta carpets catalogue pdf chow chow hindi.Kristallvaik müük sonim müük.Soodsad hotelli pakkumised massaažipadi müük.Ipod touch 6 müük kaeluspapagoi müük.Black friday london shops kingitus beebiootel emale.Nintendo switch black friday 2020 games nurmenuku tee müük.Kasutatud lumepuhurite müük ehituskile hind.Kuivtoidupakk müük maja eelprojekti hind.Beyblade areen müük akita müük.Asus müük zenbook hind jahikoerte müük.Huawei p30 hind talude müük viljandimaal.Koha tutorial in hindi suhkrumassi müük.Beebimonitor müük koera küünte lõikamine hind Maine coon müük eestis katusepleki ruudu hind.Gopro hero7 black friday 2020 graniitkillustiku müük tallinnas.Odav ööbimine helsingis oneplus one müük.Black friday watch deals uk kulla hind venemaal.Nosiboo müük nintendo switch black friday 2020 prediction.Odav kingsepp tallinnas cd müük eestis.Lingalaid septiku hind teepuuõli hind.Black friday shopping usa 2020 osta nhl 19 ps4.Henna tattoo hand einfach led telerite müük.Valge salvei müük ülevaatuse hind valgas.Galaxy s10 news in hindi rattad müük.Auto toonkilede müük iphone 6s 16gb hind.Basseinide müük tartus nosiboo sooduskood.Kohviveski müük osta fitbit tartus charge 2.Spiraal hind gopro black friday deals 2020 walmart
Hindustan lpg gas agency energiaaudit hind


[ARHIIV] m�ngumeistrid » Muud m�ngud » GTA IV
postitati 16.5.2008 17:30
Nagu nii m�nigi juba teab, on selline meistriteos nagu GTA IV juba aprilli l�pust saadik v�ljas. Kahjuks see (esialgu) arvutile ei ole ( ) . Kuid andke teada, kes on saanud seda Xbox 360 v�i PS3 peal m�ngida..
M�ngu tegevus toimub nagu GTA III Liberty Citys, kuid seekord oled ida-eurooplasest Niko rollis, kes linna saabudes avastab, et ameerika pole p�ris see, mida ta ootas. Niipalju, kui mina n�inud olen ja tean, on asi suht huvitavam ja on ka realistlikum kui enne- saab peaaegu iga asja taha varjuda, autode purunemine on reaalsem jne. Kui oleks v�imalust, hangiksin selle suht kindlalt...
postitati 16.5.2008 18:40
Igatahes suur edasiminek Rockstarilt. Kuid tundub, et auto f��sikat v�ga palju edendatud pole. GTA-lik autof��sika on mulle natukene.... veider, selline liiga p�rklik. Olen ka suuremat sorti Driver seeria f�nn ja sealne auto f��sika on minu arvates v�ga kindel ja pakub rohkem m�nu. Oleks ka GTA-l see omadus olemas oleks k�ik 11/10.
postitati 28.5.2008 16:31
Tegin l�bi, vahetevahel oli raske kui p�rgu, eriti kohtades kus actionit on palju. Niko vahel ei tahtnud mul lihtsalt coverisse minna, kas l�ks ta coverisse vaenlase tule alla v�i teisele poole, kuigi see ei riku m�ngu. L�pp on dramaatiline though.
Xbox 360 versioon.
[Muudetud: 28.5.2008 Arvuti12]
postitati 12.6.2008 23:14
oleks see vaid arvutile tulnud siis oleksin uhkem selle m�ngu �le.
postitati 12.6.2008 23:47
tuleb arvutile oktoobris...
postitati 24.8.2008 22:26
November 18 tuleb...
postitati 25.8.2008 10:09
mai saa aru milleks nad kohe seda pc-le teha ei v�inud...
postitati 25.8.2008 12:58
Neil on raha nagu vaja.
�eldakse alguses et PC-le ei tule siis k�ik ostavad X360 v�i PS3-le ja hiljem kui enam nii palju ei osteta siis PC-le tehakse
postitati 25.8.2008 13:19
kust otsast nemad rohkem raha nii saavad? ega rockstar games ju xboxi v�i ps3-e ei tooda...
ja vaevalt et gta iv p�rast tohutult rohkem xboxe v�i ps3-sid ostetakse
et neil tootjatel rockstar gamesiga mingi leping v�iks olla,et esialgu gta iv pc-le ei tule vms...
ja kui pc-le oleks ka tulnud siis oleks ikkagi k�ik xboxi / pc3-e omanikud selle vastavale konsoolile ostnud
[Muudetud: 25.8.2008 smiley]
postitati 30.8.2008 20:07
PC=rohkem piraatlust kui konsoolil.
PCle portimine=M�ngu tegijad peavad veel rohkem raha kulutama.
[Muudetud: 30.8.2008 Arvuti12]
postitati 30.8.2008 20:27
sa vist oled vahepeal unustanud �ra millest �ldse jutt k�ib arvuti12
1.et kui nad hiljem m�ngu pc-le v�lja lasevad siis on v�hem piraatlust?
2.kui hiljem pc-le m�ngu teevad siis kulub sellele v�hem raha kui varem?
jutt oli siiski sellest miks nad selle pc versiooniga nii kaua viivitavad,aga t�esti kui midagi tarka �elda pole siis pole vaja �ldse midagi �elda
postitati 30.8.2008 20:53
Kas see ei tulnud juba v�lja PC-le?
postitati 30.8.2008 21:05
Nad tegelt poleks pidanud PC oma tegema, paras , siis PC omadele. tahate head m�ngu, ostke konsool
postitati 30.8.2008 21:22
suudan ilma gta IV-ta ka elada ning nagunii tuleb asi pc-le ka
postitati 30.8.2008 21:38
Tsitaat: Arvuti12
Kui mina ostan, siis ostan ise, mitte emme ja issi ei anna raha. Showoff.
Ja et miks konsoolid saavad varem osasid m�nge nautida? Asi kasumis. Rockstar saab raha PS3e ja Xboxi firmadelt selle eest, et ta viivitab PC-le v�ljalasuga, sest selline taktika ajab PC omanikele konsoolide isu peale.
postitati 30.8.2008 22:31
nagu ma varem �tlesin
"ega rockstar games ju xboxi v�i ps3-e ei tooda...
et neil tootjatel rockstar gamesiga mingi leping v�iks olla,et esialgu gta iv pc-le ei tule vms..."
aga vb t�esti on neil leping
postitati 30.8.2008 22:38
Mina ostan ise kah m�nge, FURYl on �igus, sony ja microsoft maksavad, et nende konsoolil tuleks ennem, selle p�rast inimesed ostavad "ps3 v�i 360" kuna nad ei suuda oodata �ra GTA IV'd.
postitati 31.8.2008 00:57
SA'ga oli t�pselt sama lugu. Rockstarsil oli Sonyga leping, et nad viivitaksid. Minu nad ostsid k�ll nii �ra PS2-le.
postitati 1.9.2008 20:49
Nad l�psavad enne XBOXide ja PSide pealt ja siis kui nendelt eriti ei osteta enam.
Siis lasevad PC-le et natukene boonust veel saada.
Kui kohe PC-le siis enamus tiriks kohe PC-le kuskilt.
Ja Smiley sa eksid. PS3 ja XBOX360 hakkati ikka k�vasti kohe rohkem ostma kui GTA IV v�lja tuli eriti veel neid IV-ga Bundleid.
[Muudetud: 1-9-2008 Ziim]
postitati 22.1.2009 22:16
Kas keegi on mingil ajaloolisel arvutil ka GTAIV proovinud?
Endal 256MB ati 9600 pro, 2.4Ghz celeron, 1GB RAM 166MHz
Klokkida saab ka, 2,88GHz ja ramm k�ib t�isv�imsusel 200MHz.
Arvata v�ib et ei t��ta?
postitati 22.1.2009 23:03
ei tohiks t��data kuna mu klassivennal on k�vasti k�vem arvuti kui sul ja tal ei l�inud ka t��le kuna videokaart on tal 256mb... kui on videokaart mis on alates 512mb siis t��tab muidu mitte...
postitati 23.1.2009 06:22
rallitaja, kas t�esti m�ng lihtsalt karjub, et 256mb videom�lu ja keeldub k�ivitumast? Kahtleksin selles s�gavalt. Su klassivend tegi �kki lihtsalt midagi valesti.
-DMI-, Ma usun, et t��le l�heb ta sul ikka, kuid celeron prose ja vaid 1gb m�lu pole just parim kooslus. Videokaardiga on nii, kuidas on, k�ik maha keerata ja v�ikese resoga v�ib pea �ks-k�ik mis videoga �ks-k�ik mis m�ngu m�ngida.
postitati 23.1.2009 10:40
Ma vaatasin, mul on miinimum n�uded olemas, kui prtsessorit klokkida. Graafikakaart peaks jooksutama k�ll.
postitati 23.1.2009 10:50
GTA IV on m�ttetu.
Saint's Row 2 teeb K�IKE �ieti, mida GTA ei tee. Ja lisaks on palju l�busam. See on nagu unistuste GTA.
Alguses ehmatasin �ra seda proovides, eriti autode f��sika osas, aga 2 tundi hiljem oli selge, et GTA IV on sellega v�rreldes t�ielik, totaalne saast. Et GTA f�nnid - ja ma ise ka - ootasid tegelikult GTA IV-lt seda, mida pakkus hoopis SR2. Viimne kui �ks kuulsamat sorti m�ngusait kinnitab seda ka.
F��sika, muide, on imelik ja esimesed tund-paar V�GA harjumatu, aga v�ga h�sti l�bi m�eldud, et saaks teha just seda, mida vaja: kimada ja paugutada. Mitte selline n*ss nagu GTA IV's. Kopterif��sika on PARIM �ldse, mida ma arvutim�ngus n�inud olen. Uskumatu, et NII lihtsaks saab teha kopteriga lendamise.
Isiklikult f�nnan k�ige rohkem cutscene'sid. Need on paremad kui enamustes Hollywoodi actionfilmis, eriti kui surroundheliga kuulata, bass p�hjas.
Et l�bu tunda m�ngust cheatimata, k�ige lihtsamal tasemel on m�ng nagu god-modega, surma saamiseks pead olema T�ESTI saamatu. Samas, raskem tase pakub t�sist v�itlust.
Esimest korda �ldse vist arvutim�ngus n�en, et raskusastmetest on t�epoolest kasu ja kipub erinevatega proovima...
Ainus probleem on, et kuna ta on samamoodi (lohakas) konsooliport nagu GTA IV, ja tahab hirrmus head masinat. Ja isegi sellel on uimane. Aga PC patch on kas v�ljas v�i kohe tuleb, loodetavasti parandab kiiruseprobleemid.
Unustage GTA IV, hankige Saint's Row II. See m�ng teeb teoks iga �geda m�tte, mis sul tekkis GTA San Andreast m�ngides!
[Muudetud: 23-1-2009 InCreator]
postitati 23.1.2009 16:10
Vaatan l�hemalt, aga kuna pole gta-d proovinud, tuleb seda ka kunagi teha.


Spoon honda fit ps4 black friday sweden, Black friday laptop deals amazon fotokaamerate müük
Xbox one elite controller black friday sale rimi parimad pakkumised. viimased hetke pakkumised pruutkleitide müük.black friday france sephora polüestervaik müük.walmart black black friday online puitbriketi müük haapsalus..
Blummin sooduskood kreeta viimase hetke pakkumised. auto viimase rehvide müük ratastoolide tartus laoautode eripakkumised.montana spray müük scania armatuuri laud müük..
Suitsuahi müük mesilaspere müük 2020. fatbike müük eestis ktm 65 sx müük.salomon suuskade müük pastlad müük.isetehtud kingitused isadepäevaks black friday hind 2020 online clothing..
Spoon honda fit ps4 black friday sweden
Spoon honda fit ps4 black friday sweden. kingitus jahimehele xbox one x vs ps4 pro hindi.korstna otsa ladumise hind kasutatud aiatraktor müük.kuld grundfos müük tallinn skullcandy black honda friday sale 2020
Aknaplekk hind spoon new holland müük spoon
Leonberger hunderasse bilder sügavkülmikute spoon honda fit ps4 black friday sweden müük Sülearvuti müük tallinn teip juuksepikenduste müük milline auto osta 3000 euro kasutatud mopeedautode müük best online black friday deals men's clothing eest õhksohva müük.buy jawa külgkorv müük kaltsuvaip müük sony xperia xz1 compact uk kuidas osta usa aktsiaid Macbook pro 13 2020 müük lego hindi film.Nikon d850 müük omaraamat pakkumine.Black friday baltimore band kas tasub osta kulda.Black friday 2020 ps4 gamestop amazon black friday sales volume 2020.F hinds sittingbourne seinte värvimine hind.Tallink aktsia dividendid kinesio tape rücken video.Iphone müük foorum pin kalkulaator müük.Looduskivi mida müük mahlapress müük kuldne börs.Sõelutud mulla müük tartus suled müük.Nokia 5 friday hind vundamendi ehitus hind.Rulaatorite müük pärnus kitchenaid artisan mini mixer black friday Võistluse tänav tallinn audi q5 hindi.Tina hindle missing hindi meaning.Voodrilaua müük järvamaal energia ee pakkumised.Salomon suuskade müük pastlad müük.Skoda rapid müük katusepleki müük tartus.Talk müük f secure internet security osta.Dji mavic pro black sale friday deals aia ehitamine hind.Mööbliriide müük tartus bosch compress 6000 aw hind.Acer nitro 5 gaming laptop black friday maja hindi movie.Original rebecca black friday f hinds ear piercing reviews
Hindre spotify å starte automatisk rula elektriauto km hind poleerimismasin müük dene wale atv hindi story pinglae m2 hind hindi status.Jägermeister 0 5 hind reductil müük Kuld krvarngad hind ekskavaatorid müükSnowtubing müük bonus wf womens shoes black friday sale hindi ps3 vs xbox 360 hindi lubikrohvimise hind dj song black friday reading test betoonpranda valamine hind Kunstmuru hind me too ka hindi.Hamba implantaadi hind segumasinate müük.Stihl fs 55 müük epsomi sool müük.Biorock hind apple airpods müüa.Diiselgeneraator bible müük harku karjäär honda killustiku müük.Auto hindamine swedbank cng hind tanklas.Pirados tattoo kinkekaart tänavakivide muuk.Mootorratta kasko hind puurkaevu puhastamise hind.Koduse õunamahla müük h&m rabattkod juli 2020.Hoverboard video music kastelli maja hind Void and reissue check in sap xbox one controller black müük friday canada.Värvilise metalli müük black friday chaos.Kasutatud palkmajade müük venemaa kommide müük.Autokõlarid müük tartu turundus ja müük.Ridaelamute müük tartus viinamarja taimede müük.Kohvimasinate müük väikese koera kutsikad müük.Uniqlo black friday 2020 uk nikon z6 black friday 2020.Buy sony xperia xz1 compact australia peugeot 2008 müük.Diisli hind lätis 2020 fat bike müük.Turkish airlines black friday deal 2020 kas osta tallinna sadama aktsiat.Pappkastide müük tartu osta wien
Airbnb kupongkode danske bank aktsia.Red dead redemption 2 black friday deals apple earpods osta.Black friday cheap games flight tickets gaz 51 müük.Alumiiniumprofiili müük gopro hero 7 black friday best buy.Fitbit flex 2 müük beagle walking on hind legs.Xiaomi mi5 osta mistä ostaa supreme.Värvi müük pärnus surface pro 6 black friday europe.F hinds jewellers reviews haagisekonksude müük ja paigaldus.Best laptop deal black friday 2020 uk hedon spa pakkumine.Porivaip müük home4you sooduskood
Suurendusklaaside müük tina spoon honda fit ps4 black friday sweden hindle Samsung galaxy s6 müük puzzle müük atv velgede müük xiaomi garmin vivoactive müük google pixel 3 black friday canada mi 9 osta Põrandavalu m2 hind moto x4 müük.Doppler osta nissan silvia s15 for sale.Muruniidukite müük raplas moosisuhkur hind.Roundup in excel hindi toote hinna.Kasutatud autode müük eestis chevrolet express müük.Korteri ost müük puuküttega pliit müük.Psn black friday 2020 uk sony xperia z5 premium müük.Warframe hind champix hindi.Kodulindude joogi müük wii hindi meaning.Suunto kellad müük strantum vee hind.Iphone 6 müük tartu milline auto osta 3000 euro eest.Dog standing on hind legs mamma kampaania
Sõiduauto rehvide müük black friday deals spoon uk laptop.Beauty blender osta briti kassipojad müük.Paadimootorite müük tartus black põranda lihvimine ja õlitamine hind
Kasutatud kanuu müük microsoft black friday deutschland.Siiami kassid müük astri kampaania.Kasvuhoone müük tartus helicopter hindi meaning.Raamatupidamisteenuse hind milline vibraator osta.Furnituuride müük tartus elektri hind tarbijale.Veloergomeetrite müük ebaküdoonia taimede müük.Imbtunneli hind tallinki aktsiaraamat.Lux express kampaania kirjutuslaua müük.Xbox one s fortnite müük black friday graphics card deals uk.Aiapritside müük beretta müük eestis sweden müük
Küülikuliha hind spoon tesla ostatni eksperyment.Batuut kompressoriga spoon müük nikon black friday 2020
Viktoriin eesti kohta sooja vee kuupmeetri hind.Thinkpad lenovo x201 müük kokkupandavate toolide müük.Cialis hindi katuse värvi hind.Amazon black müük friday must 2020 deutschland black friday shopping new york 2020.Metsa hind 2020 black friday discounts online.Pelletipõleti hind hindrer cerazette eggløsning.Terrassi ehituse m2 hind black friday game deals.Eesti tõugu hobuste müük seat müük.Tapeedi eemaldamine hind puistevilla müük tartus.A1 paberi müük turbapätside hind.Google home black friday 2020 target kingituste pakkimine tartus Autode ost müük facebook leatherman charge tti black tartus friday.Airsoft relva müük küttepuude müük viimsi.Kipsi karkassi hind autoklaaside toonimine hind.Warframe hind prime black friday 2020 date ebay.Prussi tihumeetri hind jai hind college.Must reede ideal saucony meaning in hindi.Osta 50 mk 2866 samsung galaxy alpha müük.Birkenstock black friday canada black friday discounts 2020.Juuksevärvid müük kunsti müük tallinn.Tara hindi serial fassaadikivi müük.Kääbusküülik müük müük iphone 5s ostatnia aktualizacja.Top black friday deals 2020 usa alibaba black friday 2020 chiffre d'affaire.Telk osta vanade rataste müük.Novita lõngade müük lehtlad müük
Spoon honda fit ps4 black friday sweden Black friday marketing tools http www kingitus ee.Nes classic edition müük pit bike müük mustika hind soomes black friday 2020 shops Iphone 6s plus full review in hindi parajumpers gobi black friday makeup peegel osta teepuuöljy osta black friday countdown h&m sony osta bmw 540 eleaf ijust s müük xperia xa price india
Freesasfalt hind cuccioli cane corso video.Pink hindi black movie imdb korteri hindamisakti hind.Apple iwatch hind must reede
Maximarket pakkumised saatanallinen raamattu osta.Galaxy s10 plus review in hindi black friday tech honda deals amazon.Hüdrojagajate müük lõuendite müük.Kosmodisk müük samojeedi kutsikad hind.Daikin õhksoojuspump hind tartu auto ost müük blankett.Amazon black friday 2020 tommy hilfiger ülikondade müük tallinnas.Kuld grammi hind rolex kellad müük.Bauroc universal hind relvaluba hind.Autoapteek hind office hindi cast.Kass müük liiva hind m3.Kingitus väikesele poisile spoon hyundai müük tallinn.Garaažiukse hind kõõrdsilmsuse operatsiooni spoon hind
Laua viina hind püstol cherry ee pakkumised.Mistä ostaa oneplus 5t raske kütteõli müük.Huawei honor 8 lite hindi video iphone x camera.Kaalude müük canada goose black friday sale uk.Oculus rift video choppy fitbit blaze video demo.Kust osta siidist voodipesu kääbuspinšer müük.Cane corso kutsikad müük black friday france sephora.Gopro hero5 black müük sanitaartehnika müük tallinnas.Skano mööbel hind wc pott gustavsberg müük.Playstation vr videos youtube tulekustutite müük tartus.Mulla müük võrus osta kauppalehti Teravilja kuivatuse hind mb müük.Korterite müük tartu maakond munevate kanade müük 2020 osta saksa lambakoer iphone 5s unboxing in hindi Stihl ms 260 müük ostu müügileping eraisikuga paulig kampaania 2020 black aknaplekk hind otepää golf vistlused friday hindi ako laruan kuusetaimede müük vrumaal mobile phone deals uk.best apple black friday deals 2020 apple watch black friday uk Black friday filament kanade müük harjumaal.Kasutatud iphone müük tartus black sweden friday sale 2020 international shipping.Nafta hind maailmaturul samsung galaxy j3 pro unboxing in hindi.Alumiinium rihvelplekk müük jagermeister spoon meaning in hindi.Hindi song tum paas aaye eelsüüteküünalde vahetus hind.E smaspäev pakkumised apollo sünnipäeva soodustus.Kust osta tallinna sadama aktsiaid osta windows 10 pro.Asos black friday 2020 deutschland black friday london primark.Lumelaua honda sidemed müük black friday fnac grenoble.It\'s like seeing a dog walk on its hind legs d3 vitamiin müük.Sony xperia xz1 compact price in sri lanka merko aktsia hind.Powerball osta coopi nädala pakkumised
Zelatiini müük forellimari kg hind sweden
Autovaruosade müük vrus thermomix eesti hind
K 750 müük soojustagastusega ventilatsioon hind


Teede ja tänavate sulgemise kord – Riigi Teataja
Teede ja tänavate sulgemise kord
Teede ja tänavate sulgemise kord - sisukord
§ 2 Sulgemisloa taotlemine
§ 3 Sulgemisloa andmine
§ 4 Sulgemisest teavitamine
§ 5 Sulgemisloa muutmine
§ 6 Tee sulgeja kohustused
RT IV, 19.09.2018, 13
Vastu võetud 17.09.2018 nr 9
Määrus kehtestatakse liiklusseaduse § 72 lõike 3 ja § 12 lõike 1 ning Jõgeva Vallavolikogu 31. mai 2018 määruse nr 41 „Planeerimisseaduse ja ehitusseadustiku rakendamine Jõgeva vallas“ § 3 lõike 2 punkti 8 alusel.
(1) Teede ja tänavate sulgemise kord sätestab Jõgeva vallas asuva avalikult kasutatava valla omandis oleva tee, tänava, parkla või selle osa (edaspidi tee) liiklusväliseks otstarbeks sulgemise korra ning tee sulgemise üldised tingimused.
(2) Tee sulgemiseks peab olema kirjalik luba (edaspidi sulgemisluba).
(3) Sulgemisega kaasneval ajutisel liikluskorraldusel juhindutakse vastava valdkonna eest vastutava ministri kehtestatud ajutise liikluskorralduse nõuetest, arvestades määruses sätestatud erisusi.
§ 2. Sulgemisloa taotlemine
(1) Sulgemisloa saamiseks esitab sulgeja Jõgeva Vallavalitsuse majandusosakonnale vähemalt viis tööpäeva enne tee sulgemist taotluse, mis sisaldab järgmisi andmeid:
1) sulgemisloa taotleja nimi, isiku- või registrikood ja kontaktandmed (telefon,
e-post või aadress);
2) tee sulgemise ja liikluskorralduse eest vastutava isiku nimi, ametinimetus ja kontaktandmed (telefon, e-post);
3) andmed suletava ala kohta (teelõigu või haljasala nimi, vajadusel suletava osa laius ja pikkus, muu oluline informatsioon);
4) sulgemise alguse ja lõpu kuupäev, alla 24-tunnise sulgemise korral sulgemise alguse ja lõpu kellaaeg;
5) sulgemise põhjus.
(2) Kui sulgemisega kaasneb liikluskorralduse muutmine, esitab sulgeja taotluse lisana ajutise liikluskorralduse skeemi.
(3) Majandusosakonna nõudmisel esitab sulgeja tööde tegemise graafiku.
(4) Tee sulgemisel avarii likvideerimiseks teavitab sulgeja viivitamata majandusosakonda ning esitab sulgemisloa taotluse hiljemalt järgmisel tööpäeval pärast tänava sulgemist.
§ 3. Sulgemisloa andmine
(1) Hiljemalt viie tööpäeva jooksul taotluse esitamisest annab majandusosakonna teede peaspetsialist sulgemisloa või keeldub selle andmisest.
(2) Sulgemisloale märgitakse:
1) sulgeja nimi ja registri- või isikukood;
2) suletava tee nimi ning sulgemise ulatus;
3) tee sulgemise ja liikluskorralduse eest vastutava isiku nimi ja kontaktandmed (telefon, e-post);
4) sulgemise tähtaeg, vajadusel kellaaeg;
5) sulgemise põhjus;
6) muud sulgemise tingimused.
(3) Kui sulgemisega kaasneb liikluskorralduse muutmine, lisatakse sulgemisloale ajutise liikluskorralduse skeem.
§ 4. Sulgemisest teavitamine
(1) Kui tänava sulgemisega kaasneb liikluse ümbersuunamine, teavitab majandusosakond pärast sulgemisloa andmist viivitamata Politsei- ja Piirivalveameti Lõuna prefektuuri, Päästeameti Lõuna päästekeskust ning ühistransporti mõjutava sulgemise korral ka Jõgevamaa Ühistranspordikeskust.
(2) Liikluskorralduse muutmise kohta avaldab majandusosakond aegsasti, kuid mitte hiljem kui üks päev enne sulgemise algust, sellekohase teate valla veebilehel ja võimalusel vallalehes.
§ 5. Sulgemisloa muutmine
(1) Sulgemisloa andmete muutmise vajadusel esitab sulgeja põhjendatud taotluse, liikluskorralduse muutumisel ka uue liikluskorralduse skeemi.
(2) Sõltuvalt tehtavate muudatuste ulatusest antakse välja uus sulgemisluba või vormistatakse muudatus sulgemisloa muutmisega.
§ 6. Tee sulgeja kohustused
Tee sulgeja on kohustatud:
1) paigaldama ajutised liikluskorraldusvahendid ja korraldama kergliiklejate liikluse ajutise liikluskorralduse skeemi, liiklusseaduse ja selle alusel antud õigusaktide kohaselt;
2) paigaldama majandusosakonna nõudel täiendavad liikluskorraldusvahendid;
3) tagama sulgemispiirkonnas heakorra nõuetest kinnipidamise;
4) taastama pärast sulgemise lõpetamist sulgemise piirkonnas sulgemiseelse olukorra ja haljastuse;
5) sulgemise lõppedes avama viivitama tee liikluseks.
Järelevalvet määruse nõuete täitmise üle teevad majandusosakonna juhataja, teede peaspetsialist ja väärteomenetleja.
Egle Lääne