Loosung detsember 2015
Kalender detsember 2015
1. detsember Vaim ja mõrsja ütlevad: "Tule!" Ja see, kes kuuleb, öelgu: "Tule!" Ja januneja tulgu! Kes tahab, võtku eluvett ilma tasuta! Ilm 22:17 Ps 14;Ilm 2:1–5,7;Mi 2:1–5,12–13;
08.50 15.29
2. detsember Issand, anna mulle teada oma teed, õpeta mulle oma teeradu! Ps 25:4 Ps 102:2–19;Kl 1:9–14;2Sm 23:1–7;
08.52 15.28
3. detsember Käes on tund unest virguda, sest nüüd on meie pääste lähemal kui siis, kui me usklikuks saime. Rm 13:11 Ps 72:1,13–19;Lk 3:7–14;Jr 30:18–22;
viimane_veerand 09.40
08.54 15.27
4. detsember Ära tuleta meelde mu nooruse patte ega mu üleastumisi; mõtle minule oma heldust mööda, oma headuse pärast, oh Issand! Hea ja õiglane on Issand; sellepärast Ta õpetab patustele õiget teed. Ps 25:7-8 Ps 79:9–10a,11,13;Mt 27:27–30;Hs 37:24–28;
08.56 15.26
5. detsember Juhi mind oma tõeteel ja õpeta mind; sest Sina oled mu pääste Jumal, Sind ma ootan kogu päeva! Ps 25:5 Ps 42:2–6;Hb 8:7–12 /;Õhtul: Ps 24:1–6;Hg 2:1–9
08.58 15.25
6. detsember Jeesus ütles: „Kui kõik see hakkab sündima, siis tõstke oma pea ja vaadake üles, sest teie lunastus läheneb!“ Lk 21:28 Lisatekst: Brk 4:36–5:9 /;Õhtul: Ps 24:1–6;Js 26:7–12;
Advendiaja 2. pühapäev Sinu Kuningas tuleb kirkuses - Tõstke oma pea ja vaadake üles, sest teie lunastus läheneb! Lk 21:28 KLPR 177 Ps 80:2-3,15–16(17–18)19–20;Ho 2:20–22 ;1Pt 1:13–17;Lk 21:25–33(34–36) Kõigeväeline Jumal, taevane Isa, me palume Sind: ärata meid üles, et siis, kui Sinu Poeg tagasi tuleb, oleksime valmis Teda rõõmuga vastu võtma ja Sind puhta südamega teenima. Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
09.00 15.24
7. detsember Sina, Iisraeli karjane, võta kuulda! Ärata oma vägevus ning tule meid päästma! Ps 80:2-3 Ps 74:1–2,9–21;Jr 23:19–22;Js 64:1–3;
09.01 15.23
8. detsember Issand ütleb: „Ma kihlan sind enesele igaveseks ajaks; ma kihlan sind enesele õiguse ja kohtu pärast, armastuse ja halastuse pärast.“ Ho 2:21 Ps 14;Ilm 2:12–17;Js 59:15b–20;
09.03 15.22
9. detsember Vöötanud oma mõistuse niuded ja olles täiesti kained, lootke armule, mida teile pakutakse Jeesuse Kristuse ilmumises. 1Pt 1:13 Ps 102:2–19;Ilm 1:4–8;Js 30:27–30;
09.05 15.22
10. detsember Issand on meile suuri asju teinud, me oleme rõõmsad. Ps 126:3 Ps 72:1,13–19;Ilm 3:7–13;Jr 31:2–7;
09.06 15.21
11. detsember Issand, vägede Jumal, uuenda meie olukord, lase paista oma pale, siis oleme päästetud! Ps 80:20 Ps 79:9–10a,11,13;Mt 26:62–66;Sk 2:10–17;
noorkuu 12.29
09.08 15.21
12. detsember Saage pühaks kogu oma käitumisega, nii nagu on püha see, kes teid on kutsunud; sest kirjutatud on: "Olge pühad, sest mina olen püha!" 1Pt 1:15-16 Ps 42:2–6;1Ts 4:13–18 /;Õhtul: Ps 24:1–6;Js 45:1–8
09.09 15.20
13. detsember Pimedad näevad jälle ja jalutud kõnnivad, pidalitõbised saavad puhtaks ja kurdid kuulevad ja surnud tõusevad üles ja vaestele kuulutatakse evangeeliumi ja õnnis on see, kes ei pahanda ennast minu pärast! Mt 11:5-6 Lisatekst: Srk 17:25–32 /;Õhtul: Ps 24:1–6;Js 1:2–9;
Advendiaja 3. pühapäev Valmistage Issandale teed - Valmistage Issanda teed; vaata, Issand Jumal tuleb jõuliselt! Js 40:3a,10a KLPR 10 Ps 85:9–14;Jr 3:21–25;1Kr 4:1–5;Mt 11:2–10 Kõigeväeline Jumal, Sina kutsusid kord Ristija Johannese tunnistama Sinu Poja tulemist ja valmistama Talle teed. Pööra meie kangekaelsed südamed järgima Sinu tahet, et me Kristuse tulemisest maailmale tunnistaksime ja Talle teed valmistaksime. Kuule meid Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
09.10 15.20
14. detsember Valmistage kõrbes Issanda teed, tehke lagendikul maantee tasaseks meie Jumalale! Js 40:3 Ps 74:1–2,9–21;Lk 3:1–6;Jr 4:1–4;
09.11 15.20
15. detsember Me oleme pattu teinud Issanda, oma Jumala vastu, meie ja meie vanemad oma noorpõlvest tänapäevani ega ole võtnud kuulda Issanda, oma Jumala häält. Jr 3:25 Ps 14;Mt 3:7–12;Sf 3:1–13;
09.13 15.20
16. detsember Nõnda siis peetagu meid Kristuse sulaseiks ja Jumala saladuste majapidajaiks. Ent majapidajailt nõutakse, et nad oleksid ustavad. 1Kr 4:1-2 Ps 102:2–19;Mk 9:11–13;Js 56:1–8;
09.14 15.19
17. detsember Jumal, uuenda meie olukord ja lase paista oma pale, siis oleme päästetud! Ps 80:4 Ps 72:1,13–19;Gl 3:21–23;Js 62:6–7;
09.15 15.19
18. detsember Ma tahan kuulda, mida Jumal, Issand, räägib. Sest Tema kuulutab rahu oma rahvale ja ütleb oma vagadele, et nad ei pöörduks alpuse poole. Ps 85:9 Ps 79:9–10a,11,13;Jh 19:17–22;Js 44:21–27;
I_veerand 17.14
09.16 15.20
19. detsember Õigus käib Tema eel ja järgib Tema samme. Ps 85:14 Ps 42:2–6;Js 45:22–25 /;Õhtul: Ps 24:1–6;Js 40:9–11
20. detsember Ennäe, neitsi jääb lapseootele ja toob ilmale poja, ja Teda hüütakse nimega Immaanuel, see on tõlkes: Jumal on meiega. Mt 1:23 Lisatekst: Srk 42:15–25 /;Õhtul: Ps 24:1–6;1Aj 16:8–17;
Advendiaja 4. pühapäev Issand on lähedal - Olge ikka rõõmsad Issandas! Taas ma ütlen: Olge rõõmsad! Issand on ligidal! Fl 4:4,5b KLPR 7 Ps 130:5–8 (või Ps 102:14,16-17,20-22);Sf 3:14–17;Fl 4:4–7;Mt 1:18–24 Issand, meie Jumal, me rõõmustame koos Neitsi Maarjaga Sinu suurte tegude üle. Valmista meie südamed vastu võtma rõõmusõnumit Päästja sündimisest ja lase sellel uuendada meie elu ning teha meist rahu ja armastuse saadikud. Seda palume Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
09.17 15.20
21. detsember Oota Jumalat, sest ma tahan Teda veel tänada Ta palge abi eest! Ps 42:6 Ps 74:1–2,9–21;1Ms 17:15–22;Hb 11:11–12;
09.18 15.21
22. detsember Ärge muretsege ühtigi, vaid teie vajadused saagu kõiges Jumalale teatavaks tänuütlemisega palumises ja anumises. Fl 4:6 Ps 14;Js 35:1–2;Hb 6:7–12;
talv 06.48
23. detsember Tema tõstab tähtsusetu põrmust, Tema ülendab viletsa tuhaasemelt, pannes neid istuma õilsate juurde ja lastes neid pärida aujärgi. 1Sm 2:8 Ps 102:2–19;2Sm 7:1–5,11b–16;2Sm 7:17–22;
09.19 15.22
24. detsember Rahvas, kes käib pimeduses, näeb suurt valgust; kes elavad surmavarju maal, neile paistab valgus. Js 9:1 Lisatekst: Tb 14:3-9 /;Hommikul: Ps 72:1,13–19;1Ms 3:1–6,14–24;
Jõuluõhtu ehk jõululaupäev Vaata, ma kuulutan teile suurt rõõmu! KLPR 21 Ps 96:1–3,6–10;Js 9:1-6;Tt 2:11-14;Lk 2:1-14(15-20) Kõigeväeline Jumal, halastaja Isa, me täname Sind, et Sa oled meile andnud oma Poja. Valgusta meie südameid, et me ühes inglitega Sind kiidaksime, Kristuse sündimise rõõmus elaksime ja südamerahu leiaksime Jeesuse Kristuse, Sinu armsa Poja, meie Issanda läbi.
25. detsember Ingel ütles karjastele: „Ärge kartke! Sest vaata, ma kuulutan teile suurt rõõmu, mis saab osaks kogu rahvale, et teile on täna sündinud Taaveti linnas Päästja, kes on Issand Kristus." Lk 2:10-11 Lisatekst: Trk 16:20-29 /;Ps 98:1-4;Mi 5:1-4a;Tt 3:4-7
Kristuse sündimise püha ehk 1. jõulupüha Sõna sai lihaks - Sõna sai lihaks ja elas meie keskel, ja me nägime Tema kirkust. Jh 1:14 KLPR 31 Ps 100;Js 52:7–10 (või Js 11:1–9);Hb 1:1–3(4–12) (või 1Jh 4:9–16);Jh 1:1–14 Taevane Isa, me täname Sind, et Sa saatsid oma Poja meie Päästjaks patust muserdatud maailma. Ta on Sinu kirkuse kiirgus ja Sinu olemuse kuju. Ava meile Tema sündimise saladus ja luba kogu maailmal näha, mida Sa oled oma Pojas kinkinud. Kinnita meie usku ja kingi meile jõudu elada Sinu valguses, et me jõuaksime siit kaduvusest igavesse ellu, kus me saame näha Sinu Poja, meie Issanda tõelist kirkust, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
täiskuu 13.11
09.19 15.23
26. detsember Kui nad viskasid kividega Stefanost, hüüdis ta valjusti: „Issand Jeesus, võta mu vaim vastu!” Ap 7:59 Lisatekst: 1Mak 1:29-40 /;Ps 33:13-22;Kl 1:15-20;
2. jõulupüha. Esimärter Stefanose päev ehk tehvanipäev Kristuse tunnistajad - Kallis on Issanda meelest Tema vagade surm. Sinule ma ohverdan tänuohvreid ja hüüan appi Issanda nime. Ps 116:15,17 KLPR 35 Ps 119:41–48;Jr 20:7–11,13;Ap 6:8,11–15; 7:51–60;Mt 10:16–22 Halastuse ja armastuse Jumal, Sina oled meile saatnud oma Poja, et meid, kes me sageli Sinu vastu tegutseme, enesega lepitada. Aita meilgi oma vaenlasi armastada ja järgida Püha Stefanose eeskuju, kes oma hukkajate eest palvetas. Luba meil koos temaga näha Sinu kirkust. Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
09.19 15.24
27. detsember Vaadake, kui suure armastuse Isa on meile andnud: meid hüütakse Jumala lasteks ja need me olemegi. 1Jh 3:1 Lisatekst: Srk 15:1-6 /;Ps 135:1-9,15-21;2Jh 1-6,9 (või Õp 2:1-11);
Jõuluaja 1. pühapäev. Apostel ja evangelist Johannese päev ehk johannesepäev Jumal on armastus KLPR 314 Ps 92:13–16;Õp 8:1,22–30;1Jh 1:1–4 (või 1Jh 2:28–3:3);Jh 21:19b–25 Kõigeväeline Jumal, Sa avasid apostel ja evangelist Johannese kaudu meile ligipääsu Sinu igavese Sõna saladustele. Valgusta meie mõistust oma Püha Vaimuga ja lase meil armastava südamega taibata, mida Püha Johannes meile Kristusest on kuulutanud. Seda palume Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
09.20 15.25
28. detsember Vala oma süda välja kui vesi Issanda palge ette! Tõsta oma käed Tema poole oma laste elu pärast! Nl 2:19 Lisatekst: 1Mak 1:54-63 /;Ps 127;Ilm 12:1-6;
09.20 15.26
29. detsember Nii nagu te nüüd olete Kristuse Jeesuse võtnud vastu Issandaks, nõnda käige Temas. Kl 2:6 Ps 128;1Ms 49:10-12;1Jh 2:21-25;
09.19 15.27
30. detsember Et te olete aga pojad, siis on Jumal läkitanud teie südamesse oma Poja Vaimu, kes hüüab: "Abba! Isa!" Nõnda ei ole sa enam ori, vaid poeg. Gl 4:6-7 Ps 132:11-17;Rm 11:1-2a,11-15;Js 63:7-9;
09.19 15.28
31. detsember See on Issanda suur heldus, et me pole otsa saanud, sest Tema halastused pole lõppenud: need on igal hommikul uued - Sinu ustavus on suur! Nl 3:22-23 Lisatekst: Trk 1:1-6 /;Hommikul: Ps 133;2Ms 1:8–10,15–21;
Vana-aasta Meie aeg on Issanda kätes - Sinu käes, Issand, on kõik mu ajad. Ps 31:16 KLPR 47 Ps 121; Nl 3:22–26 (või Kg 3:1–8 või 1Sm 7:12);1Pt 1:22–25 (või Ilm 2:1–5);Lk 13:6–9 (või Mt 16:1–4 või Lk 21:25–36) Jumal ja meie Issanda Jeesuse Kristuse Isa. Sinu aastad ei lõpe ja Sinu arm on igal päeval uus: lase oma Vaimu valgusel uuendada meie elu, elusta meie süda ja anna valgust meie meeltele, et me võiksime astuda uude aastasse rõõmsa kuulekuse ja kindla usuga. Seda palume Kristuse, meie Issanda läbi.
09.19 15.29


Pandikirjadega seonduvate järelevalvearuannete sisu, nende koostamise alused ja esitamise kord – Riigi Teataja
Pandikirjadega seonduvate järelevalvearuannete sisu, nende koostamise alused ja esitamise kord
Pandikirjadega seonduvate järelevalvearuannete sisu, nende koostamise alused ja esitamise kord - sisukord
§ 3 Pandikirjade määratlemine
§ 4 Pandikirja tagatise liikide määratlemine
§ 5 Nõude vastaspoole määratlemine
§ 6 Nõuete määratlemine
§ 7 Nõuete tagatiste määratlemine
§ 8 Aruanded ja nende koostamine
§ 9 Aruannete esitamine
§ 10 Klassifikaatorite ja rahvusvaheliste standardite kasutamine
RT I, 03.09.2019, 2
Vastu võetud 30.08.2019 nr 40
Määrus kehtestatakse pandikirjaseaduse § 54 lõike 7 alusel.
Määrusega kehtestatakse nõuded pandikirjadega seonduvate järelevalveliste aruannete (edaspidi aruanne) sisule, nende koostamise alused ja esitamise kord.
Määrusekohaseid aruandeid koostavad ja esitavad kõik Eestis pandikirjade emiteerimiseks täiendava tegevusloa saanud krediidiasutused (edaspidi emitent).
§ 3. Pandikirjade määratlemine
(1) Hüpoteekpandikirjana käsitatakse pandikirja, mille esmastagatiseks võivad olla üksnes emitendi nõuded, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigi (edaspidi määruse lisas lepinguriik) territooriumil asuvale elamukinnisvarale seatud hüpoteegi tagatisel füüsilisele isikule antud krediidist, kui need vastavad pandikirjaseaduse §-des 25–27 sätestatud nõuetele.
(2) Segatud tagatisvaraga pandikirjana käsitatakse pandikirja, mille tagatisvaras võib lisaks elamukinnisvarale seatud hüpoteegile kasutada ka teisi pandikirjaseaduse § 30 lõikes 1 nimetatud esmastagatisi.
§ 4. Pandikirja tagatise liikide määratlemine
(1) Esmastagatisena käsitatakse hüpoteekpandikirja tagatist, mis vastab pandikirjaseaduse 3. peatüki 2. jaos sätestatud tingimustele, või segatud tagatisvaraga pandikirja tagatist, mis vastab pandikirjaseaduse 3. peatüki 3. jaos sätestatud tingimustele. Esmastagatise minimaalne osakaal vastab pandikirjaseaduse §-s 19 sätestatud nõuetele.
(2) Asendustagatisena käsitatakse pandikirja tagatist, mis vastab pandikirjaseaduse §-s 20 sätestatud nõuetele.
§ 5. Nõude vastaspoole määratlemine
Nõude vastaspoole määratlemisel lähtutakse rahandusministri 28. novembri 2008. a määruse nr 40 „Investeerimisühingu, investeerimisühingu emaettevõtja ja välisriigi investeerimisühingu filiaali aruannete sisu, koostamise metoodika ja esitamise kord” §-s 4 toodud selgitustest.
§ 6. Nõuete määratlemine
(1) Hoiusena käsitatakse kontopidaja rahalist kohustust konto omaniku ees, mis tuleneb kontopidaja ja konto omaniku vahel sõlmitud arvelduskonto- või hoiuselepingust. Hoiusena käsitatakse ka hoiuse kohta välja antud nimelist võlatunnistust (hoiusertifikaati), kui see ei ole võõrandatav.
(2) Laenuna käsitatakse võlaõigusseaduse § 396 lõikes 1 sätestatud laenulepingu tingimustele vastava lepingu alusel tekkinud rahalist nõuet.
(3) Võlaväärtpaberina käsitatakse laenuvõtja võlakohustust tõendavat väärtpaberit, mis sisaldab laenuvõtja kohustust maksta laen kokkulepitud tähtajal laenuandjale tagasi ja tasuda intressid, ning laenuandja nõudeõigust sellele.
(4) Tuletisinstrumendina käsitatakse tuletisväärtpaberit väärtpaberituru seaduse § 2 mõistes ja muud sellega sarnast omandamis-, vahetamis- või võõrandamisõigust või -kohustust väljendavat kaubeldavat väärtpaberit.
(5) Sularahana käsitatakse münte ja pangatähti.
(6) Muu nõudena käsitatakse nõuet, mida ei saa identifitseerida kui hoiust, laenu, võlaväärtpaberit, tuletisinstrumenti ja sularaha.
§ 7. Nõuete tagatiste määratlemine
(1) Tagatisena käsitatakse vara või õigust, mille arvel tagatakse võlgniku makseraskuste korral laenu põhiosa ja intressimaksete laekumine.
(2) I järjekoha hüpoteegina käsitatakse hüpoteegipidaja kasuks seatud hüpoteeki asjaõigusseaduse § 325 ja laeva asjaõigusseaduse § 15 kohaselt, millega tagatud krediidiasutuse nõue rahuldatakse panditud kinnisasja arvel esimeses järjekorras.
(3) Muu hüpoteegina käsitatakse hüpoteegipidaja kasuks seatud hüpoteeki asjaõigusseaduse § 325 ja laeva asjaõigusseaduse § 15 kohaselt, millega tagatud krediidiasutuse nõue rahuldatakse panditud kinnisasja arvel vastavalt järjekohale pärast I järjekoha hüpoteegiga tagatud nõuete rahuldamist.
(4) Käenduse ja garantiina käsitatakse vastavalt käendaja või garantii andja käenduslepingust või garantiist tulenevat kohustust krediidiasutuse ees võlaõigusseaduse §-de 142, 143 ja 155 kohaselt.
(5) Muu tagatisena käsitatakse asja või õigust, mida ei saa identifitseerida kui I järjekoha hüpoteeki, muud hüpoteeki, käendust ja garantiid.
§ 8. Aruanded ja nende koostamine
(1) Emitent on kohustatud koostama ja Finantsinspektsioonile esitama järgmised aruanded:
1) „Tagatisvara aruanne” vastavalt lisale 1, aruandekoodiga 218 (lisatud);
2) „Likviidsuse aruanne” vastavalt lisale 2, aruandekoodiga 878 (lisatud).
(2) Aruanded koostatakse eurodes ümardatuna kahe komakohani, välja arvatud juhul, kui käesolevas määruses või selle lisades on sätestatud teisiti.
§ 9. Aruannete esitamine
(1) Aruanded esitatakse Finantsinspektsioonile elektrooniliselt XML-is (eXtensible Markup Language) vormindatud dokumentidena.
(2) Emitent on aruannete esitamisel kohustatud järgima tehnilisi nõudeid, mis on avaldatud Finantsinspektsiooni veebilehel.
§ 10. Klassifikaatorite ja rahvusvaheliste standardite kasutamine
(2) Aruannetes määratakse nõude vastaspoole riigi kood rahvusvahelise standardi ISO 3166 riikide ja territooriumide kahetäheliste koodide tabeli kohaselt ja märgitakse suurtähtedega.
Määrust kohaldatakse aruannete koostamisel ja esitamisel aruandeperioodide kohta, mis lõppevad 2019. aasta 31. detsembril ja hiljem.
Lisa 1 Tagatisvara aruanne
Lisa 2 Likviidsuse aruanne


Maagaasiseaduse ja kaugkütteseaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Maagaasiseaduse ja kaugkütteseaduse muutmise seadus
Vastu võetud 07.02.2007
Vabariigi Presidendi 21. veebruari 2007. a otsusega nr 104
I. Maagaasiseaduses (RT I 2003, 21, 128; 2006, 58, 439) tehakse järgmised muudatused:
§ 1. Paragrahvi 2 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:
« 11) varustuskindlus on gaasisüsteemi võime tagada tarbijate nõuetekohane gaasiga varustamine, arvestades olemasolevat nõudlust ning eeldatavat tulevikunõudlust.»
1) lõiked 2 ja 21 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Gaasiettevõtja peab raamatupidamise sise-eeskirjas kehtestama põhimõtted, mille kohaselt peetakse arvestust gaasi ülekande, jaotamise, müügi ja nende tegevustega mitteseotud tegevusalade kohta nii, nagu oleksid kohustatud seda tegema nendel tegevusaladel eraldi tegutsevad ettevõtjad.
(21) Gaasiettevõtja peab oma raamatupidamises pidama gaasi müügi arvestust eraldi kodutarbijate ja vabatarbijate kohta.»;
« (6) Gaasiettevõtja korraldab oma majandusaasta aruande koostamise, esitamise ja avalikustamise vastavalt raamatupidamise seadusele. Kui audiitorkontroll on kohustuslik, peab audiitori järeldusotsus muu hulgas sisaldama hinnangut gaasiettevõtja majandusaasta aruande ja selle lisade vastavuse kohta käesolevale seadusele.»
« (1) Võrgupiirkonnas suurimat turuosa omav gaasi müüja on kohustatud müüma gaasi vastavalt võrgu tehnilistele võimalustele kõigile selles võrgupiirkonnas võrguühendust omavatele kodutarbijatele, kui tarbija seda soovib.»;
2) lõikest 3 jäetakse välja esimene lause «Gaasi müük toimub müügilepingu alusel.»;
« (31) Gaasi müügilepingus tuleb muu hulgas määrata tarne liik.
(32) Kodutarbija gaasi müügileping võib sisaldada ka võrguteenuse osutamise lepingu sätteid, mis käsitlevad müüdava gaasi jaotamiseks vajalikku võrguteenuse osutamist.»
§ 4. Seadust täiendatakse §-ga 91 järgmises sõnastuses:
« § 91. Turgu valitsev gaasiettevõtja
(5) Kui müügihind ei vasta käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud tingimustele, on inspektsioonil õigus nõuda selle kooskõlla viimist.»
« (3) Bilansileping on süsteemihalduri ja bilansihalduri vahel sõlmitud avatud tarne leping, mille alusel bilansihaldur kohustub tagama bilansi.»;
« (31) Avatud tarne on turuosalisele bilansiperioodil süsteemihalduri või bilansihalduri poolt lepingus sätestatud koguse piirides gaasi müümine või ülejääva gaasi ostmine.
(32) Määratud tarne on turuosalisele temaga bilansiperioodiks kokkulepitud sellise gaasikoguse müümine, millest on bilansihaldurile ette teatatud.»;
« (7) Bilansigaas on gaas, mida bilansi tagamise eesmärgil ostab või müüb süsteemihaldur bilansilepingu alusel.»
§ 6. Paragrahv 12 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 12. Bilansivastutuse korraldamine
(15) Majandus- ja kommunikatsiooniminister võib anda määrusi bilansivastutusega seotud teabevahetuse ulatuse ja sisu kohta.»
« § 121. Bilansihalduri õigused ja kohustused
(6) Bilansihaldur avalikustab bilansivastutuse tagamise tingimused ja bilansist kõrvalekalde eest võetava tasu määramise metoodika oma veebilehel ning annab nende kohta teavet isikule, kes seda nõuab.»
§ 8. Paragrahvi 151 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Süsteemihalduril on õigus otsustada võrgu säilimiseks ja arendamiseks vajaliku vara kasutamise üle. See ei või takistada vajalike kooskõlastusmehhanismide toimimist, mis tagavad emaettevõtja õiguse teostada majanduslikku ja juhtimisalast järelevalvet tütarettevõtja üle.»
« 4) selgitab temale edastatud andmete alusel gaasisüsteemi bilanssi ja bilansihaldurite bilanssi ning ostab ja müüb bilansigaasi eesmärgiga tagada gaasituru efektiivne toimimine, gaasisüsteemi bilansi tagamiseks tehtud kulutuste õiglane jagamine bilansihaldurite vahel käesoleva seaduse, selle alusel kehtestatud õigusaktide ning süsteemihalduri ja bilansihalduri vahel sõlmitud lepingute kohaselt;»;
2) lõiget 1 täiendatakse punktidega 41 ja 42 järgmises sõnastuses:
« 41) esitab bilansihaldurile bilansi selgitamisega seotud andmete ja muude asjakohaste andmete alusel iga arvestusperioodi kohta arved bilansihalduri ostetud bilansigaasi eest makstava tasu ja õigusaktist või lepingust tulenevate muude süsteemihaldurile makstavate tasude kohta ning nõuab arvete alusel maksmisele kuuluvad summad bilansihaldurilt sisse;
42) arvutab bilansi selgitamisega seotud andmete ja muude asjakohaste andmete alusel selle bilansigaasi koguse, mille bilansihaldur on talle arvestusperioodil müünud, ning tasub bilansihaldurile selle koguse eest;»;
3) lõikes 3 asendatakse sõnad «saadud teavet» sõnadega «saadud konfidentsiaalset teavet»;
« (5) Ülekandeteenuse osutamise tingimuste ja teenuse eest võetava tasu määramisega seotud süsteemihalduri kohustused sätestab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1775/2005 maagaasiedastusvõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta (ELT L 289, 03.11.2005, lk 1–13).
(6) Süsteemihaldur peab tagama oma tegevuse kohta käiva äriliselt kasuliku teabe kasutamise võrdse kohtlemise põhimõttest lähtuvalt.»
« (1) Süsteemihalduril on õigus nõuda oma kohustuste täitmiseks bilansihaldurilt gaasitarnete suurendamist või vähendamist vastavalt sõlmitud bilansilepingule.
(2) Süsteemihalduril on õigus anda turuosalistele täitmiseks kohustuslikke korraldusi tarbijate gaasitarbimise piiramiseks või katkestamiseks, järgides käesoleva seaduse §-s 261 sätestatud nõudeid.»;
« (61) Süsteemihalduril on õigus osta ja müüa bilansigaasi. Bilansigaasi impordiks ja müügiks ei ole tegevusluba nõutav.»;
« (7) Süsteemihaldur ei hüvita käesoleva paragrahvi lõigetes 1–3 ja 5 nimetatud tegevuste ja korralduste täitmisest tulenevat kahju ega kulutusi, välja arvatud juhul, kui süsteemihalduri tegevus või korraldused on olnud õigusvastased.»;
« (8) Ülekandeteenuse osutamise tingimuste ja teenuse eest võetava tasu määramisega seotud süsteemihalduri õigused sätestab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1775/2005.»
§ 11. Seadust täiendatakse §-ga 211 järgmises sõnastuses:
« § 211. Võrgu planeerimine ja ehitamine
Võrgu planeerimisele ja ehitamisele kohaldatakse ehitiste planeerimiseks ja ehitamiseks kehtestatud nõudeid.»
« § 22. Võrguettevõtja õigused ja kohustused»;
2) lõikes 51 asendatakse sõnad «saadud teavet» sõnadega «saadud konfidentsiaalset teavet»;
3) täiendatakse lõigetega 10–14 järgmises sõnastuses:
« (10) Võrguettevõtjal on õigus keelduda võrguteenuse osutamisest, kui:
(14) Võrguettevõtja peab tagama oma tegevuse kohta käiva äriliselt kasuliku teabe kasutamise võrdse kohtlemise põhimõttest lähtuvalt.»
« § 231. Võrguteenuse osutamise leping
(5) Võrgulepingu tüüptingimustest võib poolte kokkuleppel kõrvale kalduda.»
« § 25. Ebaseaduslik kasutamine
(4) Ebaseaduslikult kasutatud gaasikoguse ja võrguteenuse ning selle maksumuse määramise põhimõtted kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.»
1) lõikes 2 asendatakse sõnad «omavolilise tarbimise» sõnadega «ebaseadusliku kasutamise»;
« (31) Kui kodutarbija on jätnud müüjaga sõlmitud lepingus ettenähtud tasu tasumata ning kodutarbija kasutab gaasi alalise elukohana kasutatava eluruumi kütmiseks, võib gaasivarustuse ajavahemikus 1. oktoobrist kuni 1. maini katkestada alles pärast seda, kui käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud teatise saatmisest on möödunud 60 päeva.»
§ 16. Seadust täiendatakse §-dega 261 ja 262 järgmises sõnastuses:
« § 261. Varustuskindluse miinimumnõuded
(7) Varustuskindluse tagamise üle teeb järelevalvet inspektsioon, kes koostab ja avaldab igal aastal aruande varustuskindluse olukorra kohta.»
§ 17. Paragrahvi 33 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Ettevõtja on kohustatud viivitamata teavitama inspektsiooni käesoleva seaduse § 32 lõike 1 punktis 2 sätestatud andmete muutumisest.
(3) Inspektsioon kannab muutunud andmed registrisse kolme tööpäeva jooksul nende saamisest või vastava otsuse tegemisest arvates.»
1) lõiget 3 täiendatakse punktidega 91–93 järgmises sõnastuses:
« 91) jälgib võrguettevõtja poolt võrguga liitumiseks ning võrgu remondiks kuluvat aega;
93) analüüsib gaasi pakkumise ja nõudluse tasakaalu ning eeldatavat tulevikunõudlust, olemasolevaid tarnevõimalusi, kavandatavaid ja ehitusjärgus ühendusi, võrkude hooldamistaset ning prognoositava tippnõudluse rahuldamise meetmeid ja varustuskindluse tagamiseks rakendatavaid abinõusid;»;
2) lõike 3 punkt 10 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 10) koostab ja avaldab igal aastal aruande järelevalve tulemuste kohta käesolevas lõikes sätestatud kohustuste osas;»;
3) lõiget 3 täiendatakse punktidega 14 ja 15 järgmises sõnastuses:
« 14) täidab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1775/2005 artiklites 3–8, 10 ja 11 reguleerivale ja pädevale asutusele sätestatud kohustusi;
15) teeb järelevalvet Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1775/2005 nõuete täitmise üle.»
§ 19. Paragrahvi 391 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
« (4) Piiriüleste vaidluste puhul lahendab kaebuse see järelevalve teostaja, kelle jurisdiktsioonis asuva ettevõtja suhtes on kaebus esitatud.»
§ 20. Seadust täiendatakse §-ga 441 järgmises sõnastuses:
« § 441. Ülekandevõrgule kolmanda osapoole juurdepääsu tingimuste täitmata jätmine
Juriidilise isiku poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1775/2005 sätestatud ülekandevõrgule kolmanda osapoole juurdepääsu tingimuste täitmata jätmise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 50 000 krooni.»
§ 21. Paragrahvis 45 asendatakse sõnad «§-des 41–44» sõnadega «§-des 41–441».
§ 22. Seadust täiendatakse §-ga 481 järgmises sõnastuses:
« § 481. Hädaolukordade kirjelduse ja hädaolukorra kava esitamise tähtaeg
Käesoleva seaduse § 262 lõikes 5 nimetatud hädaolukordade kirjeldus ja hädaolukorra lahendamise kava tuleb esitada 2007. aasta 1. märtsiks.»
§ 23. Seaduse normitehnilist märkust täiendatakse järgmise direktiiviga:
«EL Nõukogu direktiiv 2004/67/EÜ, mis käsitleb maagaasitarnete kindluse tagamise meetmeid (ELT L 127, 29.04.2004, lk 92–96).»
II. Kaugkütteseaduses (RT I 2003, 25, 154; 2006, 58, 439) tehakse järgmised muudatused:
§ 24. Paragrahvi 7 täiendatakse lõigetega 3 ja 4 järgmises sõnastuses:
« (3) Soojusettevõtja, kelle tootmise prognoositav maht aastas ületab 500 000 MWh võrgupiirkonna kohta, on kohustatud tagama soojuse tootmiseks reservkütuse kasutamise võimaluse, mis kindlustaks soojusvarustuse kolme ööpäeva jooksul.
(4) Reservkütuse koguse arvutamisel lähtutakse eelmise aasta maksimaalsest ööpäevasest tarbimisest.»
§ 25. Paragrahvides 16 ja 17 asendatakse sõnad «omavoliline tarbimine» sõnadega «ebaseaduslik kasutamine» vastavas käändes ja §-s 16 asendatakse sõnad «omavoliliselt tarbitud» sõnadega «ebaseaduslikult kasutatud».
§ 26. Seadust täiendatakse §-ga 411 järgmises sõnastuses:
« § 411. Reservkütuse kasutamine soojuse tootmiseks
Käesoleva seaduse § 7 lõikes 3 nimetatud soojusettevõtja peab tagama soojuse tootmiseks reservkütuse kasutamise võimaluse 2008. aasta 1. juuliks.»


text:
Muna on / ei ole targem kui kana - Risto Järv
Muna on / ei ole targem kui kana
Vastuolulised vanasõnad
Elu ebamäärasuses aitavad suunda seada kindlad tõdemused. Üks selliseid esinduslikke elutarkuse liike on vanasõnad. Õigel hetkel tarvitatuna on need ütlused justkui veenev argument, millele pole paslik vastu vaieldagi. Oma vanasõnasaadetises Jakob Hurdale on Tartumaalt Kursi kihelkonnast pärit sulane Jaan Pruuli 1889. aastal kirja pannud hulga selliseid kindlaväitelisi konstruktsioone, nagu „Kes kannatab, see kaua elab. Kes järele jätab, see saab järje piale. Ei kahe talu koer saa elades süüa. Häda ajab härja kaevu. Kel janu, sel jalad” (H III 8, 105 (8–12)). Ja siis korraga seisab vanasõnaloendis üllatuslik ühend: „Muna on (pole) targem kui kana” (H III 8, 105 (13)).
Kuigi esmahetkel kõlab see jaaeitus kui näide valikvastustega testist, tundub sulgude tekitatud dihhotoomia väljendavat midagi enamat. Loendi muude vanasõnade kontekstis paistab kirjapanek viitavat Jaan Pruuli teadmusele, et käibibki kaks vastandlikku kana ja muna tarkust võrdlevat vanasõna. Eesti Kirjandusmuuseumi Eesti Rahvaluule Arhiivi ainese põhjal registreeritud vanasõnatüüpide hulgas esineb nii seisukoht „Muna ei ole targem kui kana” (tüübinumber eesti vanasõnade akadeemilises väljaandes EV 6902) kui ka sellele pealtnäha otse vasturääkiv „Muna on targem kui kana” (EV 6901).
Vanasõnade vastuolulisuses pole midagi ebaharilikku. Sama monumentaalväljaande I köite mahukast sissejuhatusest leiab lõigu selle kohta, et igas vähegi ulatuslikumas vanasõnakorpuses ilmneb „üksteisele vasturääkivate väidete, hinnangute ja imperatiivide rohkus. Nende vastuolude algallikaks on muidugi igapäevane elupraktika ise, mis valikut võimaldavaid või nõudvaid probleemisituatsioone igal sammul välja pakub”. (EV I: 54) Kuidas siis saada selgust, mida eestlased on pigem arvanud, kumb on esivanemate arvates tark – muna või kana? Kõige lihtsam tunduks statistika: vaatame, mitu arvamust esindab kumbagi seisukohta ehk mitu varianti on kummastki vanasõnatüübist talletatud. Vanasõnadele iseloomulik suundumus väärtustada pigem esivanemaid eeldaks justkui, et emal on tarkust enam, kuid statistika purustab sellise ootuse: „muna-ei-ole-targem” seisukoht on väljaandes esindatud kõigest 11 rahvaehtsaks loetud variandiga, „muna-on-targem” aga suisa 105 variandiga. Akadeemilises väljaandes on esitatud kokkuvõtlikult ka põhilised tekstiredaktsioonid, täistekstidega tutvumiseks pöördume kirjandusmuuseumi arhiivikartoteekide juurde. Sedelite läbilappamine on hea püsivuse meeleharjutus, sellest kujuneb suisa hüpnootiline kogemus: järelejätmatult seisab kartoteegikaardil väikeste variatsioonidega sama tekst „Muna on targem kui kana”, siis „Muna targem kui kana”, setukeelne „Muna om targõmb ku kana”, sekka kahtlust tekitav vastupidine „Muna nüüd targem kui kana”, siis taas kinnitus „Muna ikka targem kui kana”. Nii jäädki uskuma, et asi ants – muna on targem kui kana. Vaid vahetevahel katkestavad seda monotoonset mantrat mõned selgitused, mida rahvaluule kirjapanijad on aegade jooksul vajalikuks pidanud vanasõnade juurde lisada. Viimaseid pole palju, kümmekonnal juhul on kirjapanija lisanud sellele vanasõnale kommentaari. Neist saame aga aimu, et seda ütlust võiks võtta hoopis iroonilisena. Nii on vennad Jaan ja Peeter Einer Helme kihelkonnast Jõgevestelt 1880. aastate lõpus üles tähendanud: „Üteldakse halvale lapsele, kes vanemate nõu heaks ei kiida” (H II 24, 582 (45)). Emilie Poom Märjamaa kihelkonnast on seda vanasõna selgitanud mitmes oma saadetises, viimati aastal 1956: „Öeldi siis, kui laps tahtis ema õpetada” (RKM II 58, 43 (32)). Arnold Piir on 1957. aasta kirjapanekus Rannu kihelkonnast lisanud: „Irooniline ütlus ninakate noorte kohta” (RKM II 71, 200 (46)). Või on see lihtsalt märgitud manitsuseks lapsele, „kui see end vanemate jutusse segab” (ERA II 209, 343 (12)).
Võiks ju oletada, nagu olekski rahvapärane iroonia variantide arvu nii kõrgeks ajanud – ja et ehk ongi Jaan Pruuli sulukonstruktsioon „on (pole)” hoopis napp teadaandmine, et on tähendab ’ei ole’. Asi on aga keerulisem: arhiivi selgitustest leiame mõne kinnituse, et „muna-on-targem”-varianti on võetud siiski tõemeeli. Jaak Sõggel Saarde kihelkonnast on 1937. aastal märkinud: „Üteldakse, kui mõni laps mõnda enam mõistab, kui ema või teine vana inimene” (ERA II 181, 43 (27)). Valga kooli õpilane, hilisem kirjanik Jaak Sarapuu on 1956. aastal lisanud vanasõnale kommentaari: „Öeldakse, kui laps teab head nõu anda” (RKM II 49, 590 (38)). Viimase peale võib muidugi kulmu kergitada, et selgitaja on ju ka ise õpilane – ehk ilmsesti ise erapoolik. Ometi võivad paljud vanemad sellega ehk nõustuda, et lastele võib alla jääda mitte ainult gümnaasiumi koolitarkuses ja tehnikateadmuses, vaid näiteks kas või vaatenurga värskuses.
Ka kommentaarideta vanasõnadest võib välja lugeda pooltoone. Andres Juurikas Tori kihelkonnast on 1889. aastal sedastanud: „Muna on vahest targem kui kana” (H II 21, 706 (7), minu rõhutus – R. J.). Või siis 1869. aastal tehtud koolmeister Jüri Petersoni kirjapanek: „Muna tahab kanast targem olla” (EKmS 4° 2, 666 (57)). (See ei käinud ilmselt seega ta aasta hiljem sündinud poja, meile tuntud kirjaniku Ernst Peterson-Särgava kohta!) Põllumees Aleksander Eduard Vaas Iisaku kihelkonnast seevastu selgitab 1889. aasta üleskirjutuses: „Muna on ikke targem kui kana” (H I 10, 40 (41), minu rõhutus – R. J.). Oma mõju selle vanasõnatüübi populaarsusele meie keeleruumis on andnud ilmselt pikk ajalooline traditsioon: eestikeelne kirjapanek esineb juba Anton Thor Helle 1732. aasta eesti keele grammatikas ning Beiträges (III, 1817) on ära toodud ladinakeelse vastena „Ovum prae gallina sapit”. Wiedemann oma teoses „Aus dem inneren und äusseren Leben der Ehsten” (1876: 126) esitab sulgudes elliptilise lause: „muna (tahab) targem (olla) kui kana”, lisades saksakeelse selgituse „das Ei will klüger sein als die Henne”.
Teadlane teab, et järeltulija peab olema – viimakski – targem kui eelkäija. Folklorist Ellen Liiv on 1947. aastal Juuli Liivalt Püha kihelkonnas üles kirjutanud selgituse, miks muna on „ikka targem kut kana”: „järgnev põlvkond on eelnevast targem” (RKM II 24, 415 (47)). Igal juhul tundub olemasoleva põhjal, et vanasõna „Muna on targem kui kana” kasutus on teadaolevate andmete põhjal ambivalentne, rõhk on aga pigem iroonilisel seisukohal, eriti hilisemal perioodil.
Märksa üheplaanilisem on kartoteegis järgmise tüübiga 6902 – „Muna ei ole targem kui kana” – seonduv kommentaariosa. Siin pole olnud midagi seletamisväärset, kõik need 11 üleskirjutust on ilma selgituseta nendingud, et muna ei ole targem kui kana. Tervikküsimuse lahendamatusest annab aimu seegi.
Siinkohal paar lahtiütlust. Esmalt: rahvaluulekogumise käigus saadud vanasõnaarvud on mõistagi osalt juhuslik suurus. Mis tahes vanasõna üleskirjutuste arv ei tarvitse näidata seda, kui palju seda tegelikult on teatud, kuigi üldtendentsi siiski. Teiseks, mis tahes siin toodud vanasõnaarv peegeldab Eesti rahvaluulekogude seisu 1980. aastate eel, kui vanasõnade akadeemilise väljaande käsikiri hakkas valmis saama ja sellele oli eelnenud tüpoloogilise kartoteegi korrastustöö. Materjalikogumeid korraldavate folkloristide tegevuse väljaandepõhine finantseerimine on tinginud selle, et värskeid vanasõnu sellest tüpoloogiakogumist ei leia ja tulebki toetuda põlvkonnataguse publikatsiooni arvandmetele. Kolmandaks, kogutud vanasõnaainese tüüpidesse jagamine vanasõnauurijate poolt on olnud niikuinii kokkuleppeline ning otsustused pole sugugi alati veenvad olnud. Ehk tunduks meile pilt hoopis teine, kui iroonilised vanasõnad oleks viidud hoopis „kana-munast-targem”-tüübi EV 6902 alla. Või miks mitte hoopis kolmanda, vanasõnatüübi „Ega muna kana ei õpeta” (EV 6891, 7 varianti) hõlma. Ja viimaks: vanasõnadele ongi ju tunnuslik deskriptiivne määramatus, mõistukõne mitmeti tõlgendatavus (VSR 1984: 566). Seega on tõde niikuinii oletuslik.
Kindlasti võib sama sõnastust kasutada erinevates (isegi vastandlikes) situatsioonides, seepärast tuleb rõõmu tunda nende väheste rahvaluulekirjapanekute üle, kus kirjapanija on lisanud, mida tema arvates ühe või teise ütlusega on mõeldud. Kui tegime vanasõnu selgitavat väljaannet „Kes otsib, see leiab. 1111 eesti vanasõna selgituste ja kommentaaridega” (1111 vanasõna), ei olnud kolm autoritki alati ühel meelel, milline vanasõnaseletus arhiiviseletustest sisse võtta või kas autori enda kui samuti rahva esindaja tõlgendus välja tuua, kui sarnast arhiivis olnud seisukohtade seast ei leia – mahu tõttu sai esitada kõige rohkem paar seletust. Alati ei ole kõik nii selge kui näiteks sellise tuntud vanasõna puhul nagu „Magaja kassi suhu ei jookse hiir” (EV 6297), millele on olemas kõhetum antagonist: „Magajale kassile jooseb vahest ka hiir suhu” (EV 6296). (Esimest on registreeritud 230, teist 14 varianti, nii et variantide erinevus on siin veelgi kõnekam.)
Viimane, justkui mitte usinat protestantlikku tööeetikat kuulutav seisukoht paneb küsima, kas peaksime propageerima seisukohti ja vanasõnu, mida ise ei usu, või veelgi enam, koguni õigeks ei pea. Kui kana munast muidu jagu ei saa, kas on tänapäeval kasvatusmeetodina sobilik vanasõna „Mida armsam laps, seda kibedam vits” (EV 367, 175 varianti)? On hulk selliseid vanasõnu, mida võime pidada suisa demoraliseerivaks. (Veel) tsensuurivabas ühiskonnas tekib küsimus teadlase enesetsensuurist eeskujuviisina: kui avaldame ja teeme kättesaadavaks vanasõnavalimikke eesti rahvaluule osana, siis kas on ikka hea kirjutada mustvalgel, et meie vanasõnavaramu tüübitekstina esineb näiteks „Kui ei ole surmatõbi, siis saab ikka viinast abi” (EV 10772, 30 varianti)? Või ebaausust õhutav proverbipaar „Parem ikka vähe kelm kui suur aus olla” (EV 3582) ning „Varasta, aga mitte nõnda, et üles tuleb” (EV 13779, mõlemat 5 varianti)? Regionaalpoliitilises kontekstis mõjub ehmatavalt selline, ilmselt alliteratsioonist tingitud lokaliseering, nagu „Narr, kes Narvast naise võtab, loll, kes linnast lehma ostab” (EV 7386, 11 varianti). Võõravihale valab õli tulle valdavalt lõunaeestiline tüüp „Paremb um uma oline ku võõras villane” (EV 8005, 11 varianti), veeks koduvägivalla veskitele on vanasõnatüüp „Naist võib nii kaua peksada, kui tulelt võetud kördipada maas veel keeb” (EV 7313, 8 varianti). Laulu- ja tantsupeoaastale kohatu tundub „Ega leelost leiba saa, ega laul kata lauda” (EV 5623, 10 varianti) ning „Põrgu lähevad pillilööjad, tantsijad taga järele” (EV 206, 6 varianti) jne. Nii jääks mõnegi arvates folkloorile külge konnotatsioon „vale”, mida aga rahvaluule kindlasti pole. On ilmselge, et just selline intrigeeriv ainestu võib pälvida (sotsiaal)meedia tähelepanu palju enam kui tavaline didaktiline rahvatarkus. Kui sellistel puhkudel domineerivat ei märgata, vaid hakatakse esile tooma just selliseid, põhilisest põikuvaid suundumusi, poleks see kuigi rõõmustav meie tõejärgses ühiskonnas. Kas see tähendaks, et peaksimegi sellised „mittekõlbelised” vanasõnad kõlbmatuks kuulutama ja jätma vaid akadeemiliste väljaannete ossa või on võimalik ning vajalik jätkuvalt avaldada neid ka rahvaväljaannetes?
Folklorist Oskar Loorits on oma inspireerivas essees „Muinaseesti unarusse jäänud põhiseadusest” (2000 [1938]) käsitlenud eesti vanasõnu poleemikas Eesti põhiseaduse loomise üle. Looritsa põhjal on õigussotsioloog Aare Kasemets (2007: 90–91) koondanud väljatoodud põhimõtted paragrahviloendisse:
§ 1. Nõu ja mõistuse põhimõte (nt Looritsal vanasõnad „Nõu on ülem kui jõud”, „Noored jõule, vanad nõule”).
§ 2. Õiguse põhimõte (nt „Õigus on üle kõige”, „Õiguse vastu ei saa ükski”).
§ 3. Vankumatu tõemeele põhimõte (nt „Tõde tõuseb, vale vajub”, „Vale on varguse ema”).
§ 4. Au ja aususe põhimõte (nt „Aus meel käib üle kõige”, „Parem aus nimi kui suur rikkus”).
Kui keegi tahaks eesti vanasõnavaramust kiuslikult esile tuua teistsugust meelsust, võiks konstrueerida hoopis teisipidised põhipunktid, ent samuti kõigiti ausalt eesti vanasõnade põhjal. Nii võiks nood hüpoteetilised provotseerijad öelda, et arvestatav hulk arvajaid on olnud veendunud eestlasele omane olevat:
§ 1. Kahtleva mõistuse põhimõte (vrd vanasõna „Ära usu ilma, ilm ajab puru silma”, EV 12957, 115 varianti).
§ 2. Rikkama õiguse põhimõte („Kel vägi, sel võimus, kel kukkur, sel kohus”, EV 14434, 100 varianti).
§ 3. Praktilise tõemeele põhimõte (nt „Kes huntide hulkas on, peab nendega uluma”, EV 1654, 85 varianti).
§ 4. Targa kelmuse põhimõte (nt „Natuke valetada, natuke varastada – änam kut poole adra puumaa”, EV 7403, 45 varianti).
Tõsi, Loorits mainib ka ise selliseid vastandlikke suhtumisi, viidates, et vanasõnas valetamisest ja varastamisest „ei anta veel mingit retsepti ega reeglit, kuidas peaks elatama, vaid konstateeritakse ainult ebameeldivat fakti, kuidas tegelikult sageli tõepoolest elatakse” (Loorits 2000: 266). Siiski ei saa olla selles nii kindel, vanasõnadest on keeruline tuletada ühtset maailmavaatelist süsteemi. Kuigi Arvo Krikmanni kinnitusel selliste vasturääkivate vanasõnade puhul tavaliselt „tugevam alternatiiv on esindatud tõsiseltvõetavate lausetega, nõrgem aga peamiselt vanasõnavormiliste naljasõnadega” (Krikmann 1997: 278), pole see modaalsus sugugi alati ilmselge, sest konteksti me tavaliselt ei tea.
Oma selleteemalises essees „Kas vanasõnad on vastuolulised?” on Ghana vanasõnauurija Kwesi Yankah (1994 [1984]) rõhutanud, et vanasõnaüleskirjutustes on oluline kontekstuaalsus, nende sotsiaalne kontekst: inimesed ei räägi vastandlike vanasõnadega, konkreetses kasutussituatsioonis ongi vanasõnad kõik õiged. See ei räägi sugugi vastu põhimõttele „Vanasõna ei valeta” (EV 13585, 25 varianti), sellega tuleb leppida ning vanasõnu kasutada – vajadusel kas või vastamisi ristates. Vanasõnal on küll alati õigus, kuid vanasõna õigsus sõltub kontekstist, sellest, millisel hetkel teda kasutatakse. Nii märgib ka Loorits oma essee lõpus, et vanasõnad „jätavad igale vabaduse ise valida, missugust teed keegi tahab elus käia” (Loorits 2000: 271).
Vanasõnad, nagu rahvaluule tervikuna, on arvamuste paljusus, valikuvabadus. Eesti, nagu teiste rahvaste folklooris on leidnud elujõudu erinevad vanasõnad, mis vastastikku üksteisega polemiseerivad, leides kasutust alates argielust kuni poliitretoorilise kõrgpilotaažini välja. Sõltuvalt olukorrast võib sobida üks või teine, kuid kindlasti tuleb soovida jätkuvat tarkust ja tervet meelt nende tarvitamisel – nii kanadele kui ka munadele.
Mõlgutuse valmimist on hõlbustanud Haridus- ja Teadusministeerium (IUT 22-4 „Folkloor kultuurilise kommunikatsiooni protsessis: ideoloogiad ja kogukonnad”) ning Euroopa Liit Euroopa Regionaalarengu Fondi kaudu (Eesti-uuringute Tippkeskus).
Risto Järv (snd 1971), PhD, Eesti Kirjandusmuuseumi Eesti Rahvaluule Arhiivi juhataja (Vanemuise 42, 51003 Tartu); Tartu Ülikooli kultuuriteaduste instituudi eesti rahvaluule dotsent, risto.jarv@folklore.ee

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4


§ 69 Audiitortegevuse seaduse muutmine
§ 70 Finantsinspektsiooni seaduse muutmine
§ 71 Finantskriisi ennetamise ja lahendamise seaduse muutmine
§ 72 Krediidiasutuste seaduse muutmine
§ 73 Pankrotiseaduse muutmine
§ 74 Väärtpaberite registri pidamise seaduse muutmine
§ 75 Äriseadustiku muutmine
21.02.2019 otsus nr 397
(4) Isikuandmete kandmine tagatisregistrisse on lubatud üksnes tagatisvara tuvastamiseks ning juhul, kui isikuandmete töötlemine toimub vastavalt kehtivatele õigusaktidele. Tagatisregistrisse kantakse käesoleva seaduse § 25 lõikes 1 nimetatud hüpoteekkrediidist tuleneva nõude kohta krediidisaaja nimi, krediidi valuuta ja krediidijääk, krediidilepingu kuupäev ja number ning andmed hüpoteegiga koormatud kinnisasja kohta.
(1) Kriisilahendusmenetluses tagatisvara haldurit ei nimetata ja pandikirjaportfelli valitsetakse ning käsutatakse vastavalt finantskriisi ennetamise ja lahendamise seaduses sätestatule, kohaldades käesoleva seaduse § 34 lõikeid 1, 2 ja 4.
§ 69. Audiitortegevuse seaduse muutmine
Audiitortegevuse seaduse § 48 lõiget 3 täiendatakse punktiga 81 järgmises sõnastuses:
„81) pandikirjaseaduse § 14 lõigetes 4–8 nimetatud juhtudel;”.
§ 70. Finantsinspektsiooni seaduse muutmine
1) paragrahvi 2 lõiget 1 täiendatakse pärast sõnu „makseasutustuste ja e-raha asutuste seaduses” sõnaga „, pandikirjaseaduses”;
2) paragrahvi 39 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Pandikirjaseaduses sätestatud täiendava tegevusloaga krediidiasutuse järelevalvetasu mahuosa suurendatakse summa võrra, mis võrdub 0,001–0,02 protsendiga krediidiasutuse emiteeritud lunastamata pandikirjade kogu nimiväärtusest.”;
3) paragrahvi 41 täiendatakse lõikega 12 järgmises sõnastuses:
„(12) Pandikirjaseaduses sätestatud täiendava tegevusloaga krediidiasutuse järelevalvetasu mahuosa ettemaksu suurendamisel võetakse aluseks selle isiku pandikirjaportfelli nimiväärtuse aritmeetiline keskmine, mis on arvutatud tema Inspektsioonile esitatud bilansi või aruannete andmetel eelmise aasta 31. detsembri ning jooksva aasta 31. märtsi ja 30. juuni seisuga.”;
4) paragrahvi 42 täiendatakse lõikega 12 järgmises sõnastuses:
„(12) Pandikirjaseaduses sätestatud täiendava tegevusloaga krediidiasutuse järelevalvetasu lõppmakse suurendamisel võetakse aluseks selle isiku pandikirjaportfelli nimiväärtuse aritmeetiline keskmine, mis on arvutatud tema Inspektsioonile esitatud bilansi või aruannete andmetel eelmise aasta 31. märtsi, 30. juuni, 30. septembri ja 31. detsembri seisuga.”.
§ 71. Finantskriisi ennetamise ja lahendamise seaduse muutmine
1) paragrahvi 71 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„2) tagatud kohustused, sealhulgas pandikirjad ja pandikirjaportfelli osaks olevad finantsinstrumendid, mida kasutatakse riskide maandamiseks ning mis on tagatud sarnaselt pandikirjadega;”;
2) paragrahvi 71 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Kohustuste teisendamise meetme kohaldamine ei tohi mõjutada pandikirjade tagatisvara. Pandikirjade tagatisvara peab jääma eraldatuks ja piisavalt rahastatuks.”.
§ 72. Krediidiasutuste seaduse muutmine
„(6) Krediidiasutuse poolt pandikirjade emiteerimisele kohaldatakse pandikirjaseadust.”;
2) paragrahvi 19 lõiget 11 täiendatakse punktiga 3 järgmises sõnastuses:
„3) pandikirjaseaduse alusel krediidiasutuse muust varast eraldunud pandikirjaportfellile.”;
3) paragrahvi 88 täiendatakse lõikega 44 järgmises sõnastuses:
„(44) Tagatisvara halduril on õigus avaldada pangasaladust pandikirjaportfelli omandavale krediidiasutusele pandikirjaseaduse § 45 alusel pandikirjaportfelli tervikuna võõrandamise lepingu sõlmimiseks ja täitmiseks.”;
4) paragrahvi 117 lõiget 2 täiendatakse kolmanda lausega järgmises sõnastuses:
„Lisaks peab pandikirjade emiteerimiseks täiendava tegevusloa saanud krediidiasutus vabatahtliku lõpetamise loa saamiseks tõendama pandikirjaseaduse § 36 lõikes 5 nimetatud asjaolu.”;
5) paragrahvi 117 lõiget 3 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
„Pandikirjade emiteerimiseks täiendava tegevusloa saanud krediidiasutuse puhul peab lisatingimusena olema võimalik lunastada kõiki pandikirju ja täita kõiki muid pandikirjaportfellidest tulenevaid kohustusi vabatahtlikuks lõpetamiseks loa saamise hetkel.”.
§ 73. Pankrotiseaduse muutmine
1) paragrahvi 40 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
„(5) Käesolevas paragrahvis sätestatut ei kohaldata pandikirjaseaduse § 33 alusel eraldunud pandikirjaportfelli kuuluvate tagatistega seotud asjaõiguste suhtes, välja arvatud eraldunud pandikirjaportfelli pankroti korral.”;
„(1) Väärtpaberite registris registreeritud väärtpaberid või väärtpaberikonto, välja arvatud pandikirjaseaduse § 21 lõike 2 punktis 3 nimetatud väärtpaberikonto ja pandikirjade tagatisregistrisse kantud väärtpaberid, blokeeritakse pankrotimääruse alusel. Avalduse väärtpaberite registris registreeritud väärtpaberite või väärtpaberikonto blokeerimiseks esitab pankrotimääruse alusel haldur. Pankroti väljakuulutamisel Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/848 maksejõuetusmenetluse kohta (ELT L 141, 05.06.2015, lk 19–72) artikli 3 lõike 1 alusel võib avalduse esitada ka pankroti välja kuulutanud riigi muu pädev asutus.”.
§ 74. Väärtpaberite registri pidamise seaduse muutmine
Väärtpaberite registri pidamise seaduse § 2 lõiget 1 täiendatakse punktiga 6 järgmises sõnastuses:
„6) Eestis registreeritud ja Finantsinspektsioonilt täiendava tegevusloa saanud krediidiasutuse emiteeritud pandikirjad.”.
§ 75. Äriseadustiku muutmine
1) paragrahvi 38 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Äritoimikus säilitatakse dokumente, mille ettevõtja on registripidajale seaduse kohaselt esitanud või mille kohus või pankrotihaldur on edastanud registripidajale pankrotiseaduse või pandikirjaseaduse alusel.”;
2) paragrahvi 58 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 58. Registrimenetlus pankroti, tagatisvara halduri määramise, ärikeelu ja ettevõtluskeelu korral”;
3) paragrahvi 58 lõiget 1 täiendatakse punktiga 9 järgmises sõnastuses:
„9) pandikirjaseaduse alusel tagatisvara halduri nimetamine koos tema nime ja isikukoodiga, samuti märge, et tema esindab krediidiasutust pandikirjaportfellide valitsemisel ja käsutamisel.”;
4) paragrahvi 64 punkt 15 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„15) pankrotiandmed ja andmed tagatisvara halduri määramise kohta vastavalt käesoleva seadustiku §-le 58;”.


text:
Suurendamiseks tuleb pöörudda uuesti kohtusse. Kui aga kohus on elatise välja mõistnud kindlas summas, siis selle suurendamiseks tuleb uuesti kohtusse pöörduda. Pole sellises olukorras olnud. Elatise eesmärk Lapsega koos elav vanem peab elatist kasutama lapse huvides. Olen võlgnik kust saab laenu, kust tasub võtta laenu. Oluline on ju ka see, kuidas on organiseeritud emal ja isal omavahel lapsele riiete ostmine, trennirahade maksmine, lasteaiamaksu tasumine jne jne. Elatise minimaalseks määraks on pool miinimumpalgast. Õnneks on neid piisavalt ja Riigikohus on selles osas väga konkreetse seisukoha kujundanud. Võid vabalt ise kokku kirjutada. ei puutu kuidagi raamatupidamisse. SMS laen ID kaardiga, mees kes annab laenu. Kui isa teenib korralikult ja lapsel on mingid kulukad erivajadused, siis võib küll alust olla. Polegi nagu lapse kulude põhine. Kui sa praegu maksta ei saa, hakkab kogunema võlg ja maksad siis kui rohkem teenima hakkad. Kohus võib väga vabalt mõista isalt välja tunduvalt suurema osa lapse kuludest, kui isa sissetulekud on oluliselt suuremad. Niisama lihtsalt jutu peale kohus miinimumist suuremaid summasid välja ei nõua. Kui nõuad miinimumelatist, siis ei ole midagi tõestada vaja. Tsekid peaks olema pikema perioodi peale ja siis jagatakse need kuude peale, sest igakuiselt kulud ilmselt erinevad. Kohtu otsuse ajal olid lapsed alles sõime ealised nüüd teismelised. Ja lapsele võib täiesti vabalt rohkem kuluda. Meie riik ega ametkonnad seda teha ei suuda ilmselgelt ei viitsigi selle probleemiga tegeleda. Kui soovid üle miinmumi, siis pead jah tsekkidega tõestama, et lapse vajadused on suuremad. Eriti kui tegemist on näiteks puudega lapsega, kellel on palju erivajadusi. Siis ei ole vaja edaspidi igakord uuesti kohtusse pöörduda. Elatise nõudmisel ei olegi kunagi soovitav nõuda mingit kindlat summat, kui tegemist on nagunii miinimumiga. Ja see, kas lapse emaga oldi abielus, elati lihtsalt koos või eostati laps üheöösuhte tagajärjel, ei oma elatise määramisel mitte mingit tähtsust. Ja elatise võla puhul võib ära võtta kõik kuni poole miinimumpalgani. Sest seal oli kirjas kindel summa mis ei muutu aga lapsed kasvanud ja ajad muutunud. Kui ema nõuab rohkem kui miinimum, siis peab nõue olema dokumentidega tõestatud. Lapsed peavad ka millestki söönud ja kaetud saama, ei pea ema üksi nende ülalpidamisse panustama. Aga kui otsuses on kirjas miinimumelatis, siis tõuseb automaatselt. Seaduse tõlgendamisel ja seisukohtade kujundamisel tuleks lähtuda ennekõike Riigikohtu vastavatest lahenditest. Elatise suurus ja selle jagamine, määramine, kättesaamine jne. Ise olen üliõpilane, tööl ei käi ja saan õppetoetust. panustab last kasvatav ema nagunii oluliselt rohkem. Põhjendus on, et laps käib emaga reisil ja peab kandma a`la cucci-muccit. Võlg on võlg ja elatise ainus erinevus on see, et seda nõuet täidab kohtutäitur esimeses järjekorras. Elatis on justnimelt lapse kulude põhine ja kui nõutakse miinimumist suuremat elatist, siis tuleb need kulud ka dokumentidega tõestada. Kui ta tilgutab eelneva kuu lõpuks summa täis siis kes seda keelata saab. Väga tõenäoliselt ütleb kohtunik sellise jutu peale, et palk väike jne., et üksikul meesterahval on palju lihtsam omale tasuvamat tööd otsida, kui kahe lapsega naisel. Aga siis soovitaks lasta otsusesse kirja panna, et elatis on seadusega ettenähtud miinimum. Soovitav on siis hagiavalduses ka märkida, et soovite elatist vähemalt miinimumi ulatuses, et see tõuseks edaspidi automaatselt.
Alimentide suurus -
. Selle üle otsustab ikka kohus esitatud tõendite põhjal. Olen võlgnik kust saab laenu, kust tasub võtta laenu. Raamatupidamise foorum ei ole küll see koht, mis selles küsimuses mingeid otsuseid vastu võtaks ja kinnitaks, mis on mõjuvad põhjused ja mis mitte. Väga armas muidugi, et raamatupidajaid kõiketeadjateks peetakse, aga ilmselt oleks palju mõistlikum selliste küsimustega juristide poole pöörduda. Kui isa teenib oluliselt rohkem, siis võib kohus vabalt mõista isalt palju suurema elatise välja. Aga nagu eelpool kirjutasin, mitte keegi võõras ei oska öelda, kas üle miinimumi elatise nõue on põhjendatud või mitte. Lootsin et äkki saan mingit infot siin, vabandan kui küsimus lollina kõlas. Kuna vanematel on oma laste suhtes võrdsed õigused ja kohustused, on elatis mõeldud katma pooled lapsele tehtud kulutustest. Küll siis kohus vaatab, mis on mõjuvad põhjused ja mis mitte. Eks siis kohus vaatab, mida ta arvestab ja mida mitte. See on mingi laialt levitatud loll müüt.
Ei tee siin ei kohus ega kohtutäitur mitte midagi, kui ametlikku vara ega sissetulekut pole. Kohus on sellest võrdsusest päris tihti kõrvale kaldunud, kui isa on oluliselt paremini materiaalselt kindlustatud, kui ema. Aga kas emal on alust suuremat elatist nõuda, seda ei oska küll keegi võõras öelda. Talveriideid näiteks igakuiselt ei osta
ID kaardiga SMS laen, laen ilma maksehäire kontrollita

matches: kohus Riigikohus Kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus Kohus