“Euroopa Kalandusfondi 2007–2013 rakenduskava” meetme 2.1 “Vesiviljeluse investeeringutoetus” raames toetuse andmise ja kasutamise tingimused ja kord – Riigi Teataja
“Euroopa Kalandusfondi 2007–2013 rakenduskava” meetme 2.1 “Vesiviljeluse investeeringutoetus” raames toetuse andmise ja kasutamise tingimused ja kord
“Euroopa Kalandusfondi 2007–2013 rakenduskava” meetme 2.1 “Vesiviljeluse investeeringutoetus” raames toetuse andmise ja kasutamise tingimused ja kord - sisukord
§ 3 Toetuse ja omafinantseeringu määr
2 KULUDE ABIKÕLBLIKKUS
§ 4 Kulude abikõlblikkus
3 NÕUDED TAOTLEJA KOHTA
§ 6 Toetuse taotleja
§ 7 Taotlejale esitatavad nõuded
§ 8 Hinnapakkumuste küsimise kohustus
§ 9 Projektis osaleva isikuga seonduvad taotleja kohustused
4 TOETUSE TAOTLEMINE JA NÕUDED TAOTLUSE KOHTA
§ 10 Toetuse taotluse esitamine
§ 11 Toetuse taotlemiseks esitatavad dokumendid
5 TAOTLUSE MENETLEMINE
§ 13 Taotluse kontrollimine ja nõuetekohaseks tunnistamine
§ 14 Taotluste hindamine
§ 15 Taotluse rahuldamine või rahuldamata jätmine
6 TOETUSE VÄLJAMAKSE TEGEMINE JA TOETUSE SAAJA KOHUSTUSED
§ 16 Toetuse väljamakse tegemise tingimused
§ 17 Toetuse väljamakse tegemise kord
§ 18 Toetuse väljamakse tegemise otsustamine
§ 19 Toetuse saaja kohustused
§ 20 Dokumentide säilitamine
Vastu võetud 12.05.2008 nr 46
RTL 2008, 39, 557
jõustumine 23.05.2008
19.11.2008 RTL 2008, 94, 1301 24.11.2008
18.03.2009 RTL 2009, 29, 377 29.03.2009
02.04.2009 RTL 2009, 34, 440 12.04.2009
Määrus kehtestatakse «Kalandusturu korraldamise seaduse» § 194 lõike 1 alusel kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1198/2006 Euroopa Kalandusfondi kohta (ELT L 223, 15.08.2006, lk 1–44) artikli 17 lõike 6 alusel heaks kiidetud «Euroopa Kalandusfondi 2007–2013 rakenduskavaga» (edaspidi rakenduskava)
Määruses sätestatakse rakenduskava meetme 2.1 «Vesiviljeluse investeeringutoetus» (edaspidi meede 2.1) raames toetatavad tegevused, abikõlblikud ja mitteabikõlblikud kulud, vesiviljeluse investeeringutoetuse (edaspidi toetus) taotlejale ja taotlusele esitatavad nõuded, toetuse maksimaalne määr, omafinantseeringu minimaalne määr, taotluse menetlemise tingimused ja kord, taotluse hindamise kriteeriumid ja kord, taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise tingimused ja kord, toetuse väljamaksete tegemise tingimused ja kord ning toetuse saaja kohustused.
(1) Meetme 2.1 raames toetatakse sellise uue vesiviljeluskasvanduse püstitamist või olemasoleva vesiviljeluskasvanduse rekonstrueerimist, laiendamist ja tehnosüsteemide muutmist (edaspidi rekonstrueerimine), mille Eesti Standardile EVS 811:2006 «Hoone ehitusprojekt» vastava hoone põhiprojekti (edaspidi hoone põhiprojekt) või rajatise ehitusprojekti järgne keskmine aastane tootmismaht on täisvõimsusel enne või pärast projekti elluviimist vähemalt:
1) 100 tonni tuurlaste, vikerforelli või koha puhul;
2) 50 tonni angerja, paalia, siiglaste, tilapia või sägaliste puhul;
3) 25 000 tükki kaubavähi (minimaalselt 10 cm pikkused) puhul.
(2) Meetme 2.1 raames toetatakse sellise olemasoleva karpkalakasvanduse rekonstrueerimist, mille kalatiikide kogupindala on vähemalt 10 hektarit.
(3) Toetatava tegevuse osaks võib olla järgmine ettevalmistav töö:
1) toetatava tegevusega kaasnev tellitud projekteerimistöö, projekteerimiseks vajalik ehitusgeoloogiline ja -geodeetiline uurimistöö ning hüdrogeoloogiline ja hüdroloogiline uuring;
2) «Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduses» sätestatud juhtudel keskkonnamõju hindamine;
3) toetuse taotluse ja tegevuskava ning neis esitatud andmeid tõendavate dokumentide koostamiseks tellitud töö või teenus;
4) [Kehtetu – RTL 2008, 94, 1301 - jõust. 24.11.2008]
(4) Toetatava tegevuse elluviimist ei või alustada varem ja kuludokumendid ei või olla väljastatud varem kui 1. jaanuaril 2008. aastal, välja arvatud lõikes 3 nimetatud ettevalmistava töö puhul.
(5) Toetatav tegevus peab olema ellu viidud kahe aasta jooksul arvates taotluse rahuldamisest, kuid mitte hiljem kui 31. juunil 2015. aastal, välja arvatud lõikes 3 nimetatud ettevalmistava töö puhul.
(6) Ettevalmistava töö kohta on isik, kellelt taotleja tellis töö või teenuse, väljastanud arve või arve-saatelehe mitte varem kui 1. jaanuaril 2007. aastal ning selle eest on makstud enne taotluse esitamist.
§ 3. Toetuse ja omafinantseeringu määr
(1) Omafinantseeringu minimaalne määr on 50% toetatava tegevuse abikõlblikust maksumusest.
(2) Toetuse maksimaalne suurus ühe taotleja kohta kokku on 8 000 000 krooni rakenduskava programmiperioodil.
(3) Kui toetuse saaja omab «Konkurentsiseaduse» § 2 lõike 4 mõistes valitsevat mõju teise toetuse saaja üle ning toetuse saajad tegutsevad vesiviljelustoodete tootmise alal või kui toetuse saajad moodustavad «Äriseadustiku» § 6 mõistes kontserni, antakse neile programmiperioodi jooksul toetust kokku kuni 8 000 000 krooni.
[RTL 2008, 94, 1301 - jõust. 24.11.2008]
2. peatükk KULUDE ABIKÕLBLIKKUS
§ 4. Kulude abikõlblikkus
(1) Abikõlblik on kulu, mis on kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklis 55 sätestatud nõuetega.
(2) Tegevuse kulud peavad olema mõistlikud ja vastavuses heade finantsjuhtimise põhimõtetega, eriti ökonoomsuse ja tasuvuse põhimõttega.
(3) Meetme 2.1 raames on abikõlblikud järgmised kulud:
1) vesiviljelusehitise (tiik, bassein, kiirvoolukanal, regulaator, veekogu kohandamiseks vajalik rajatis, sisekasvatushoone, haudemaja, kala- ja söödahoidla, piirderajatis jms) püstitamise või rekonstrueerimise kulud;
2) vesiviljelusehitise juurde kuuluva seadme (haude-, söötmis-, veevarustus-, veepuhastus-, kalasorteerimis-, loendamis-, kaalumis-, laadimis-, ladustamis-, aereerimisseade ja temperatuuri reguleerimise seade, veeanalüüsiks vajalik seade, vesiviljeluses kasutatav sõudepaat jms) ostmise, liisimise ja paigaldamise kulud;
3) juhtimissüsteemi (hapniku mõõtmise süsteem, pH-mõõtur, jms), sh integreeritud infotehnoloogia (arvuti riist- ja tarkvara) ostmise ja paigaldamise kulud;
4) kalakasvatussumba ja teisaldatava plastikbasseini ostmise, liisimise ja paigaldamise kulud;
5) kalakasvatussumba hooldamise seadme (ujuvplatvorm, tõstuk, kalapump jms) ostmise, liisimise ja paigaldamise kulud;
6) kalakasvatussumba teeninduspaadi ostmise või liisimise kulud;
7) vesiviljelustoodete veoks vajaliku konteineri ja seadme (sh temperatuuri reguleerimise seade, aeraator jms) ostmise, liisimise ja paigaldamise kulud;
8) negatiivsete keskkonnamõjude vähendamiseks ette nähtud veepuhastusehitise püstitamise või rekonstrueerimise kulud;
9) veepuhastusehitise juurde kuuluva vajaliku seadme ostmise, liisimise ja paigaldamise kulud;
10) vesiviljelusehitise valvesüsteemi, röövloomade ja lindude kaitseks mõeldud piirdeaia, kattevõrgu või -seadme ostmise, liisimise ja paigaldamise kulud;
11) vesiviljelusettevõtte hooldustöödeks vajaliku siseveovahendi ostmise kulud;
12) «Kalandusturu korraldamise seaduse» § 198 lõike 3 punktis 11 toodud kohustuse täitmisega kaasnevad kulud;
13) ettevalmistava töö kulud, mis moodustavad kuni 12% § 2 lõigetes 1 ja 2 nimetatud toetatava tegevuse abikõlblikust maksumusest;
14) «Ehitusseaduses» sätestatud juhtudel omanikujärelevalve (edaspidi omanikujärelevalve) tegemise kulud, mis moodustavad kuni 3% § 2 lõigetes 1 ja 2 nimetatud toetatava tegevuse abikõlblikust maksumusest.
Abikõlblike kulude loetelus nimetatud kulu ei ole abikõlblik osas, mille moodustab:
1) maa ja olemasoleva ehitise ostmise, rentimise või liisimise kulud;
2) tolli-, sisseveo- ja muu maks, mida hüvitatakse, tasaarveldatakse ja kustutatakse muul moel ning mis ei moodusta osa Eesti maksusüsteemist;
3) tellitud töö või teenuse kulud, kui taotleja või taotleja juhatuse liige omab osalust töö teinud või teenuse osutanud juriidilises isikus või kuulub töö teinud või teenuse osutanud juriidilise isiku juhatusse või nõukokku;
4) tellitud töö või teenuse kulud, kui töö tegi või teenuse osutas taotleja juhatuse liige;
5) tegevuskulud, kaasa arvatud remondi- ja rendikulud, kütuse-, palga-, koolitus-, side- ja veokulud;
6) sularahas tehtud kulutused, teenustasu pangatoimingu eest, intress, tagatismakse ja finantsteenusega seotud muud kulud;
7) juriidiliseks konsultatsiooniks, raamatupidamisteenuse eest tasumiseks, patendi ja litsentsi ostmiseks ning teostatavusuuringuks tehtud kulutused, välja arvatud ettevalmistava töö kulud;
8) sõiduvahendi (välja arvatud § 4 lõike 3 punktides 2, 6 ja 11 toodud sõiduvahendid) ostmise või liisimise kulud;
9) kulutused reklaamile, välja arvatud «Kalandusturu korraldamise seaduse» § 198 lõike 3 punktis 11 toodud kohustuse täitmisega kaasnev kulu;
10) veekogu asustamise kulud;
11) kasvatatavate veeorganismide ja sööda ostmise kulud;
12) kalapüügiteenuse osutamiseks kasutatava vara ehitamise, soetamise või paigaldamise kulud;
13) kulutused, mis on tehtud enne 1. jaanuari 2008. aastal, välja arvatud § 2 lõikes 3 nimetatud ettevalmistava töö kulud;
14) ettevalmistava töö kulud, mis on tehtud enne 1. jaanuari 2007. aastal;
15) liisingmakse, kui asja omandiõigus ei lähe üle toetuse saajale;
16) kasutatud seadme ostmise, liisimise ja paigaldamise kulud;
17) seadme paigaldamise kulud ilma ostmise või liisimise kuludeta;
18) käibemaks, kui taotleja on taotluse esitamise ajal käibemaksukohustuslane, või käibemaks arvates taotleja või toetuse saaja käibemaksukohustuslaseks registreerimise kuupäevast, kui ta ei olnud käibemaksukohustuslane taotluse esitamise ajal;
19) trahv, viivis ja muu rahaline karistus ning kohtukulud;
20) kindlustusandja teenusega kaasnevad kulud;
21) ettevalmistava töö kulud, mis ületavad § 4 lõike 3 punktis 13 toodud piirmäära;
22) omanikujärelevalve tegemise kulud, mis ületavad § 4 lõike 3 punktis 14 toodud piirmäära;
23) paragrahvi 2 lõike 3 punktis 3 nimetatud taotluse ja tegevuskava ning neis esitatud andmeid tõendavate dokumentide koostamiseks tellitud töö ja teenuse kulud, mis ületavad 15 000 krooni;
24) paragrahvi 4 lõike 3 punktis 2 nimetatud sõudepaadi soetamise kulud, kui sõudepaadi maksumus ületab 30 000 krooni;
25) paragrahvi 4 lõike 3 punktis 6 nimetatud kalakasvatussumba teeninduspaadi soetamise kulud, kui teeninduspaadi maksumus ületab 400 000 krooni ja maksimaalne kiirus on üle 15 sõlme;
26) paragrahvi 4 lõike 3 punktis 11 nimetatud vesiviljelusettevõtte hooldustöödeks vajaliku siseveovahendi soetamise kulud, kui siseveovahendi maksumus ületab 450 000 krooni.
3. peatükk NÕUDED TAOTLEJA KOHTA
§ 6. Toetuse taotleja
Toetust võib taotleda vesiviljelusega tegelev või sellega alustada sooviv:
1) nõukogu määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 3 punktis f toodud ettevõtja;
2) ettevõtja, kellel on vähem kui 750 töötajat või kelle käive on väiksem kui 3,129 miljardit krooni.
§ 7. Taotlejale esitatavad nõuded
(1) Paragrahvis 6 nimetatud isik (edaspidi taotleja) peab olema usaldusväärne, mida muu hulgas kinnitab taotleja vastavus järgmistele nõuetele:
1) taotlejal ei ole riikliku maksu maksuvõlgnevust või tema riikliku maksu maksuvõla tasumine on ajatatud, maksuvõla tasumise ajatamise korral on maksud tasutud ajakava kohaselt;
2) taotleja või tema üle valitsevat mõju omava isiku suhtes ei ole algatatud likvideerimis- ega pankrotimenetlust;
3) taotleja on varem riigieelarvelistest, Euroopa Liidu või välisabi vahenditest saadud ja tagasi maksta tulnud summa tagasi maksnud või toetuse tagasimaksmise ajatamise korral tasunud tagasimaksed ettenähtud tähtpäevaks ja summas;
4) taotleja ei saa sama kulu hüvitamiseks toetust riigieelarvelistest, sealhulgas Euroopa Liidu või muudest välisvahenditest.
(2) Taotleja täidab keskkonna- ja hügieeninõudeid või hakkab neid täitma hiljemalt viimase toetuseosa väljamaksmisest toetuse saaja või liisimise puhul liisingu andja arveldusarvele.
(3) Taotleja jätkab vesiviljelustoodete tootmist vähemalt viie majandusaasta jooksul arvates viimase toetusosa väljamaksmisest toetuse saaja või liisimise puhul liisingu andja arveldusarvele.
(4) Taotleja kasutuses olev vesiviljelusehitis või piiritletud ala on registreeritud Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti (edaspidi Amet) põllumajandusloomade ehitiste registris või need registreeritakse «Loomatauditõrje seaduses» sätestatud juhtudel pärast toetatava tegevuse elluviimist.
(5) Residendist taotleja tegevuskoht või mitteresidendist taotleja püsiv tegevuskoht maksukorralduse seaduse tähenduses on Eestis.
(6) Uue vesiviljeluskasvanduse püstitamise ning olemasoleva vesiviljeluskasvanduse rekonstrueerimise korral on selle ehitise alune maa, mida rekonstrueeritakse, püstitatakse või kuhu paigaldatakse seade, taotleja omandis või seatakse hiljemalt §-s 17 nimetatud dokumentide esitamise ajaks taotleja kasuks hoonestusõigus tähtajaga vähemalt viis aastat arvates viimase toetusosa väljamaksmisest.
§ 8. Hinnapakkumuste küsimise kohustus
(1) Toetatava tegevuse ja selle osaks oleva ettevalmistava töö elluviimiseks teeb taotleja ettepaneku esitada hinnapakkumus vähemalt kolmele asjakohast teenust osutavale ettevõtjale.
(2) Toetatava tegevuse hinnapakkumuse küsimiseks esitatav dokumentatsioon peab sisaldama tehnilist spetsifikatsiooni, milles on toodud hoone põhiprojekt või rajatise ehitusprojekt, sealhulgas joonised, põhiliste ehitusmaterjalide ja tööde mahud, paigaldatava või kasutatava seadme ja masina tootlikkuse, võimsuse ja muud olulised tehnilised andmed.
(3) Taotleja võib teha vähem kui kolm hinnapakkumuse esitamise ettepanekut, kui asjakohast teenust osutab vähem kui kolm ettevõtjat või kui toetatava tegevuse ja ettevalmistava töö maksumus ei ületa 156 000 krooni.
§ 9. Projektis osaleva isikuga seonduvad taotleja kohustused
Taotleja sõlmib projektis osaleva isikuga kirjaliku kokkuleppe, mille kohaselt eristab projektis osalev isik selgelt oma raamatupidamises toetuse kasutamisega seotud kulud ning neid kajastavad kulu- ja maksedokumendid muudest kulu- ja maksedokumentidest.
[RTL 2009, 29, 377 - jõust. 29.03.2009]
4. peatükk TOETUSE TAOTLEMINE JA NÕUDED TAOTLUSE KOHTA
§ 10. Toetuse taotluse esitamine
Toetuse taotlemiseks esitab taotleja Ametile taotluse selleks ettenähtud tähtajal. Amet teatab taotluse esitamise tähtaja ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded arvestusega, et teate avaldamise ja taotluse esitamise tähtaja alguse vahele jääks vähemalt 30 päeva.
§ 11. Toetuse taotlemiseks esitatavad dokumendid
(1) Toetuse taotlemiseks esitab taotleja Ametile järgmised dokumendid (edaspidi taotlus):
1) lisas 1 toodud vormi kohane avaldus;
2) lisas 2 toodud vormi kohane tegevuskava;
3) seadusjärgse esindusõiguseta isiku puhul tema volitusi tõendav volikiri;
4) koopia maksukohustuslaste registri tõendist, kui taotleja on füüsilisest isikust ettevõtja, kes ei ole kantud äriregistrisse;
5) riikliku maksu maksuvõla olemasolu korral mitte varasema kui taotluse esitamise kuule eelnenud kuu esimese päeva seisuga väljastatud Maksu- ja Tolliameti tõend maksuvõla ajatamise ja ajakava kohaselt tasumise kohta;
6) väljavõte olemasoleva, püstitatava või rekonstrueeritava hoone põhiprojekti või rajatise ehitusprojekti põhijoonistest ja projekti seletuskirjast. Joonistel peavad kajastuma ehitise asendiplaani, arhitektuuri, tehnosüsteemide ja välisvõrkude lahendused;
7) koopia ehitusloast või valla- või linnavalitsuse kirjalikust nõusolekust «Ehitusseaduses» sätestatud juhtudel;
8) paragrahvis 8 nimetatud hinnapakkumuse esitamise ettepanekud ja hinnapakkumused (koos tehnilise spetsifikatsiooniga);
9) tehtud valiku põhjendamise avaldus, kui taotleja ei ole valinud odavaimat hinnapakkumust;
10) keskkonnamõju hindamise aruande koopia «Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse» kohaselt, kui selle tegevuse kohta taotletakse toetust ettevalmistava tööna;
11) koopia arve-saatelehest või arvest, mille on väljastanud isik, kellelt taotleja tellis ettevalmistava töö või teenuse, ning koopia nimetatud arve-saatelehe või arve koopial märgitud rahalise kohustuse tasumist tõendavast pangakonto väljavõttest või maksekorraldusest;
12) ärakiri dokumendist, millega tõendatakse maa ja hoone kasutamise õiguse olemasolu ja selle kestust;
13) paragrahvis 9 nimetatud dokument;
14) koopia vee-erikasutusloast, kui toetust taotletakse sumbakasvatuse kohta;
15) koopia sumba tehnilisest dokumentatsioonist, kui toetust taotletakse sumbakasvatuse kohta.
(2) Kui taotleja andmed ei ole kantud põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse, esitab taotleja toetuse esmakordsel taotlemisel koos taotlusega avalduse oma andmete kandmiseks sellesse registrisse.
(3) Kui taotleja taotleb projekti raames planeeritud kulude hüvitamiseks taotluse esitamise ajal toetust riigieelarvelistest, sealhulgas Euroopa Liidu või muudest välisvahenditest, esitab ta koos taotlusega sellekohase teabe.
(1) Taotleja teavitab viivitamata Ametit kirjalikult § 11 lõikes 1 nimetatud dokumentides esitatud andmete muutumisest või ilmnenud asjaolust, mis võib mõjutada toetuse taotluse kohta otsuse tegemist.
(2) Paragrahvi 11 lõike 1 punktis 6 toodud dokumendis tehtud muudatused edastab Amet § 13 lõikes 4 toodud asutusele hinnangu andmiseks.
5. peatükk TAOTLUSE MENETLEMINE
§ 13. Taotluse kontrollimine ja nõuetekohaseks tunnistamine
(1) Amet kontrollib taotleja ja taotluse nõuetekohasust «Kalandusturu korraldamise seaduse» § 69 lõigetes 2 ja 3 sätestatud korras.
(2) Amet esitab Keskkonnainspektsioonile (edaspidi KKI) pärast taotluse esitamise tähtpäeva nimekirja kõikide taotlejate kohta. KKI teavitab Ametit keskkonnanõudeid rikkunud taotlejatest, kelle suhtes on ajavahemikus taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta algusest kuni taotluse esitamise kuule vahetult eelnenud kuu esimese päevani tehtud puuduste kõrvaldamiseks ettekirjutus, mis on jäetud tähtpäevaks täitmata, või kelle suhtes on nimetatud ajavahemikus jõustunud süüdimõistev süüteo otsus.
(3) Amet tunnistab taotluse nõuetekohaseks, kui taotleja ja taotlus vastavad «Kalandusturu korraldamise seaduses» ja selles määruses sätestatud nõuetele. Kui taotleja või taotlus ei vasta vähemalt ühele nõudele, teeb Amet «Kalandusturu korraldamise seaduse» § 195 lõike 4 või § 196 lõike 3 alusel taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
(4) Esitatud taotluste nõuetekohaseks tunnistamise käigus tellib Amet vesiviljeluse valdkonnas pädevalt avalik-õigusliku juriidilise isiku teadus- ja arendusasutuselt ekspertiisi.
(5) Amet edastab ekspertiisi tegemiseks ekspertiisi tegijale:
1) avalduse;
2) tegevuskava;
3) hinnapakkumused koos tehnilise spetsifikatsiooniga;
4) uue vesiviljeluskasvanduse püstitamise või olemasoleva rekonstrueerimise korral vesiviljeluskasvanduse hoone põhiprojekti või rajatise ehitusprojekti;
5) koopia vee-erikasutusloast ja sumba tehnilisest dokumentatsioonist, kui toetust taotletakse sumbakasvatuse kohta.
(6) Ekspertiisi tegija annab hinnangu:
1) Ametile toetuse taotlemiseks esitatud hoone põhiprojekti või rajatise ehitusprojekti tehnilise ja tehnoloogilise elluviidavuse ja optimaalse ehitusmaksumuse kohta, veevahetuse mahule (välja arvatud karpkalakasvanduse puhul) ning võimaluse kohta toota vähemalt § 2 lõikes 1 toodud tootmismahus. Karpkalakasvanduse puhul ei anna ekspertiisi tegija hinnangut tootmismahule, vaid kontrollib, kas karpkalakasvanduse kalatiikide kogupindala on ehitusprojekti järgi vähemalt 10 hektarit;
2) tegevuskava alusandmete, sealhulgas roogitud, rookimata, elus ja töödeldud toodangu müügihinnale, toodangu kaalule või suurusele, sisseostetava sööda hinnale, tööjõu kulutustele, elektrienergia kulutustele, investeeringu mahule, muudele kuludele. Tegevuskava alusandmed peavad olema omavahel kooskõlas ja hind vastama keskmisele turuhinnale.
§ 14. Taotluste hindamine
(1) Amet hindab nõuetekohaseks tunnistatud taotlusi lõikes 2 toodud hindamiskriteeriumide alusel ning moodustab hindamiskriteeriumide põhjal taotlusele antud hindepunktide liitmise teel taotluste paremusjärjestuse.
(2) Taotlusele antakse hindepunkte järgmiselt:
1) 1 hindepunkt omafinantseeringu iga protsendi eest, lähtudes omafinantseeringu protsentuaalsest osakaalust toetatava tegevuse abikõlblikus kogumaksumuses;
2) 5 hindepunkti vee korduvkasutusega sellise vesiviljeluskasvanduse püstitamise või rekonstrueerimise eest, mille puhul basseini- või tiigiveest eraldatakse tahked jäägid või hõljuvained, vesi rikastatakse hapnikuga ja suunatakse uuesti basseini või tiiki;
3) 10 hindepunkti sellise veeretsirkulatsiooniga ehk suletud veeringlusega vesiviljeluskasvanduse püstitamise või rekonstrueerimise eest, mille puhul basseinist või tiigist väljavoolav vesi suunatakse valdavas enamuses läbi setteeraldusfiltri biopuhastisse ja sealt basseini või tiiki tagasi;
4) 5 hindepunkti, kui taotleja on mikro- või väikese suurusega ettevõtja;
5) 1 hindepunkt, kui taotleja nõuetekohaseks tunnistatud taotluse kohta tegi Amet eelmises taotlusvoorus taotluse rahuldamata jätmise otsuse, sest paremusjärjestuses eespool olevatele taotlejatele toetuse andmise järel puudusid rahalised vahendid.
(3) Võrdsete näitajatega taotluste puhul eelistatakse taotlust, milles taotletava toetuse omafinantseeringu määr on suurem. Võrdsete omafinantseeringu määrade puhul eelistatakse ajaliselt varem esitatud taotlust.
§ 15. Taotluse rahuldamine või rahuldamata jätmine
(1) Amet teeb taotluse rahuldamise otsuse paremusjärjestusse seatud parimate taotluste kohta. Kui meetme rahastamise sama aasta eelarve jääk ei võimalda teha enam ühtegi taotluse rahuldamise otsust, teeb Amet ülejäänud taotluste kohta taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
(2) Amet võib teha taotluse osalise rahuldamise otsuse, kui toetust taotletakse muuhulgas mitteabikõlbliku kulu kohta või taotletava toetuse suurus ületab meetme rahastamise sama aasta eelarve jäägi.
(3) Taotluse osalise rahuldamise otsuse tegemise korral võib muuta taotletavat summat või projekti tegevusi tingimusel, et toetuse summa ei suurene ning saavutatakse projekti eesmärgid.
(4) Amet teeb taotluse osalise rahuldamise otsuse taotleja nõusolekul. Kui taotleja ei ole nõus taotluse osalise rahuldamise otsuse tegemisega, teeb Amet taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
(5) Amet teeb taotluse rahuldamise, osalise rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse 90 tööpäeva jooksul arvates taotluse esitamise tähtaja lõppemisest.
(6) Amet teeb taotluse rahuldamise, osalise rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse toetuse saajale teatavaks 10 tööpäeva jooksul arvates otsuse tegemisest.
6. peatükk TOETUSE VÄLJAMAKSE TEGEMINE JA TOETUSE SAAJA KOHUSTUSED
§ 16. Toetuse väljamakse tegemise tingimused
(1) Toetus makstakse välja üksnes abikõlblike kulude hüvitamiseks.
(2) Toetus makstakse välja üksnes siis, kui toetuse saaja on tegevused ellu viinud «Kalandusturu korraldamise seaduses» ja selles määruses sätestatud asjakohaste nõuete kohaselt.
(3) Töö ja teenus, mille kulude hüvitamiseks taotletakse toetuse väljamakse tegemist, peavad olema lõpetatud ja toetuse saaja peab olema need vastu võtnud ning nende eest tasunud.
(4) Liisimise korral on liisingu andja «Krediidiasutuste seaduse» alusel ja korras tegutsev krediidiasutus või tema konsolideerimisgruppi kuuluv finantseerimisasutus, kellel on Ametiga sõlmitud koostööleping.
§ 17. Toetuse väljamakse tegemise kord
(1) Toetuse saaja võib esitada investeeringu tegemist tõendavad dokumendid koos lisas 3 toodud vormi kohase kuludeklaratsiooniga kuni kaheksas osas ühe taotluse kohta. Amet teatab kuludeklaratsiooni esitamise tähtaja väljaandes Ametlikud Teadaanded ja avaldab vastavasisulise informatsiooni ka Ameti koduleheküljel.
(2) Toetuse saaja esitab toetuse väljamaksmiseks pärast projekti täielikku või osadena elluviimist ja selle eest täielikult või osadena tasumist, kuid mitte varem kui taotluse rahuldamise otsuse kättesaamisest arvates Ametile lisas 3 toodud vormi kohase kuludeklaratsiooni koos järgmiste dokumentidega:
1) selle isiku, kellelt taotleja tellis teenuse või ostis kaupa, väljastatud arve-saatelehe või arve koopia;
2) punktis 1 nimetatud arve-saatelehe või arve koopial märgitud rahalise kohustuse tasumist tõendava maksekorralduse koopia või pangakonto väljavõtte koopia;
3) osutatud teenuse, tehtud töö või müüdud kauba üleandmist-vastuvõtmist tõendava dokumendi koopia juhul, kui toetatava tegevuse abikõlblikuks kuluks on ehitise püstitamise või rekonstrueerimise kulud;
4) ehitise puhul ehitise kasutusluba, kui see on nõutav «Ehitusseaduse» tähenduses;
5) ärakiri dokumendist, millega tõendatakse toetuse saaja kasuks seatud hoonestusõiguse olemasolu kui ehitise alune maa ei ole toetuse saaja omandis.
(3) Liisimise puhul esitab taotleja Ametile pärast investeeringu täielikku või osadena tegemist ja selle eest tasumist liisinglepingus ettenähtud korras, kuid mitte varem kui taotluse rahuldamise otsuse kättesaamisest arvates toetuse väljamaksmiseks lisas 3 toodud vormi kohase kuludeklaratsiooni koos järgmiste dokumentidega:
1) selle isiku, kellelt liisingu andja tellis teenuse või töö või ostis kaupa, väljastatud arve-saatelehe või arve koopia;
3) liisingu andja ja toetuse saaja vahel sõlmitud liisinglepingu ja maksegraafiku koopia.
(4) Lõike 2 punktis 1 ja lõike 3 punktis 1 nimetatud arve-saatelehe või arve koopial näidatud tehingu sisu peab vastama arve väljastanud isiku hinnapakkumisele.
§ 18. Toetuse väljamakse tegemise otsustamine
(1) Amet teeb toetuse väljamaksmise otsuse «Kalandusturu korraldamise seaduse» § 1910 lõike 2 alusel 25 tööpäeva jooksul arvates §-s 17 nimetatud nõuetekohaste dokumentide ja kuludeklaratsiooni saamisest arvates.
(2) Amet teeb toetuse väljamakse tegemisest keeldumise otsuse, kui taotleja ei ole täitnud §-s 16 nimetatud toetuse väljamakse tegemise tingimusi või ei ole esitanud § 17 punktides 2 ja 3 nimetatud dokumente või kui tehakse kindlaks taotluse rahuldamata jätmise alus.
(3) Toetust ei maksta ettevalmistava töö kohta, kui ilmnevad § 13 lõikes 3 toodud taotluse rahuldamata jätmise asjaolud või kui toetuse saaja ei ole ettevalmistava töö kohta esitanud nõuetekohaseid investeeringu tegemist tõendavaid dokumente §-s 10 toodud tähtajaks.
(4) Amet teeb toetuse väljamaksmise või väljamakse tegemisest keeldumise otsuse toetuse saajale teatavaks 10 tööpäeva jooksul arvates otsuse tegemisest.
§ 19. Toetuse saaja kohustused
(1) Toetuse saaja kasutab toetust sihtotstarbeliselt ja mõistlikult ning kõige säästlikumal viisil ja järgib toetatava tegevuse elluviimisel «Kalandusturu korraldamise seaduses», selles määruses sätestatud asjakohaseid nõudeid.
(2) Toetuse saaja teavitab viivitamata Ametit kirjalikult tegevuse lõpetamisest või ilmnenud asjaolust, mis võib mõjutada toetuse väljamaksmise kohta otsuse tegemist või toetuse kasutamisega seotud asjaoludest, mille tõttu toetuse taotluses esitatud andmed ei ole enam täielikud või õiged.
(3) Kuni Ameti poolt viimase toetuseosa väljamaksmiseni teavitab toetuse saaja viivitamata Ametit kirjalikult käibemaksukohustuslaseks registreerimisest «Käibemaksuseaduse» § 19 alusel.
(4) Kuni Ameti poolt toetuse rahuldamise otsuse tegemisest seitsme aasta möödumiseni teavitab toetuse saaja viivitamata Ametit kirjalikult:
2) toetatava tegevusega seotud muudatusest Ameti kooskõlastuse saamiseks;
3) ettevõtja ümberkujundamisest, ühinemisest või jagunemisest ning ettevõtte või selle osa üleminekust;
4) äriühingu osa või aktsia võõrandamisest või liikmelisuse muutusest;
5) toetuse saamise või toetuse kasutamisega seotud muust asjaolust, mille tõttu taotluses esitatud andmed ei ole enam täielikud või õiged.
§ 20. Dokumentide säilitamine
Amet ja toetuse saaja säilitavad toetuse taotlemisega seotud dokumente ja lepinguid vähemalt 31. detsembrini 2025. a. Määruse alusel esitatud dokumente taotlejale ei tagastata.
Lisa Vesiviljeluse investeeringutoetuse avaldus
Lisa Vesiviljeluse investeeringutoetuse tegevuskava
Lisa Kuludeklaratsioon investeeringu tegemiseks tehtud kulutuste deklareerimiseks


Pallimere pallid müük roxy black friday uk Kalasaba parkett hind puistevilla müük hind
Pallimere pallid müük roxy black friday uk. kaminapuude müük tallinnas mängukaardid müük
5 taara hindi lyrics nissan 350z müük
5 taara hindi lyrics nissan 350z müük. kuivbetoon c30 hindi hind sos pillide hind.huawei p20 müük roosi hind.metsa müük hiiumaal ebay black friday deal
Mida kinkida esimesse klassi minejale hintergrundbilder jaguar f type
Mida kinkida esimesse klassi minejale hintergrundbilder jaguar f type. rimi hind pärnu pakkumised black friday hotellipakkumised amazon 2020 date.küttepuud müük tartus jõulukuuskede müük tartus 2020.veemõõtja müük bagi müük eestis
Pallimere pallid müük roxy black friday uk. vanaraha müük mootorrataste müük tartus.miniature market pallid black friday list patagonia black friday promo code.tihu hind farming simulator 17 ps4 müük
Garmin quatix müük kust pallimere pallid müük roxy black friday uk osta krüptoraha.Terrassi ehitamise hind acer black friday veebilehe hind maasika seemnete müük 2020 black friday predictions hobutarvete müük cards against humanity black friday tarkvara müük betooni müük vrumaal stunts armsad kingitused jõuludeks.black friday deals uk xbox one gopro hero 7 silver black friday deals Blundstone black friday maserati kingitus emadepäevaks Black friday pc parts 2020 kingspan spu hindOculus rift video not working gaasiboilerite müük ja paigaldus tallinnas kinnisvara hispaanias müük battlefield 5 black friday ps4 matkabussi müük sandwich paneelide paigalduse hind osta xbox live hindi muna in english
Vaipade müük pallid kohvi müük tartus.Hindi kutte ki ladai kerghaagiste müük
Piima hind nova scotia retriiveri hind.Freesasfalti müük viljandis saunad osta.Kasutatud paatide müük soomes tulekustuti 1 kg hind.Jalgpalli võistlused black hindi friday rauma finland.Aedade müük ja paigaldus id kaardi uuendamine hind.Black friday newsletter ideas black friday 2020 ps4 deals south africa.Pulbervärvide müük 1 hektari maa hindi.Black friday fights 2020 uk 50x50 prussi hind.Šungiit hindermann müük supreme osta.Hetke kütusehinnad kohvimasinate müük tallinnas
Tequila müük into hindi lehvikute müük
Converse all star osta iphone x vs xs hindi.Razer black friday deals 2020 meditsiiniseadmete müük.Indian language hindi nosiboo müük.Maiuspala kommikarp hind qatar airlines black friday.Milwaukee kampaania jõuluvana müük kostüüm müük.Valuvelgede värvimine hind audi q7 veljed müük.Samsung galaxy s8 active osta matt et nat black friday.Pärlipesu hammastele hind black friday flights to new zealand.Ipod touch hind office 365 hind.Apple tooted rehvide müük kust saab hennat osta.Nyx cosmetics black friday 2020 armatuurvõrk 5mm hind.Abordi hind ilma haigekassata kingitus leeri puhul.Muusikariistade müük tartus müüa call of duty black ops 2.Lemmikloomade müük tallinnas hh parka müük
Tesla aktsia hind black friday london sale.Black friday 2020 tv deals taro kaardid müük.Kasutatud sõidukite müük south park black friday episode 3.Nokia 5 hind vundamendi ehitus hind.Sony xperia z1 compact müük samsung galaxy s6 edge black friday.Tööpindade müük kaevurakked hind.Mulla müük pärnumaa roxy black friday online sales australia.Küttekaabel hind osta toyota supra.Kohvioad hind bad hindelang fatbike.Kihtplastik hind end clothing black friday reddit H&m rabattkod augusti 2020 nurgadiivanid müük.Spring black friday 2020 best buy chromecast 2 osta.Nafta barreli hind õhkrelvade müük pärnus.Kust osta sülearvutit volvo müük tartus.Turbo taastamise hind süstade müük.Dog standing hindi on hind legs abuse hyundai tucson müük.Pinata müük püsililled müük.Black friday pizza hut iphone 5s müük.Hakkliha kg hind akude müük tartus.Samsung black friday deals south africa riigivara müük
Köögimööbli müük rakveres maine coon hind.Hindi song kumar roxy sanu kirja saatmise hinnad
Metalltorude müük tallinnas kütuse hind rootsis.Osta valmis sauna iphone 7 plus clone unboxing in hindi.Kardinate õmblemine hind mitsubishi müük.Jbl xtreme nobeli in hindi huawei black friday mate 20 pro.Blue yeti müük psn black friday 2020 sale.Marmor hintergrund 3m küttepuidu hind.Hoia sooduskood saunaviht müük.Killustiku müük valgamaal tähitud kiri hind.Pixel 3 black friday canada xbox black friday deals walmart.Tallink spa kinkekaart romantiline üllatus naisele.Swedbank aktsia karcher black friday 2020.E müük poe kinkekaart buy sony xperia xz1 pallid in pakistan.Apple iphone müük selgeltnägija inga hind.Philips 5000 lattego hind does paypal do black friday Asus transformer hind samsung a8 plus hindi review.Online piletite müük akna restaureerimise hind.Lamineeritud klaas hind black friday game system deals 2020.Iphone x osta ee odavate asjade müük.Bass kitarr müük aprilia varuosade müük.Samsung s8 specification in hindi püsikiiruse hoidja paigaldus friday hind.Oriental kass müük mänguarvuti müük.Iphone 7 features hindi batuudi müük tallinnas.Black friday ps4 games canada black friday ps4 games reddit.Suvila müük paldiski iphone se 64gb osta.Fra mare kinkekaart majaprojektide müük Hüdroõli müük roostevaba pärnu iphone 5se news in hindi.Kala müük peipsi ääres canada goose black friday vancouver.Office hindi call of duty wwii müük.Tihendite müük tallinnas mylook ee sooduskood.Olerexi kütuse hind täna tegemise autopirnide müük.Black friday cheap flight tickets gaz 51 müük.Vask hind mulla müük raplamaa.Rekonstrueerimisprojekti hind nizoral shampoo hind.Maaküte paigaldus hind puitmaterjali müük keilas.Honor 8 pro features in hindi bauhofi pakkumised
Pallimere pallid müük roxy black friday uk soolaleivapidu kingitus battlefield v black friday media markt Snowtube müük tartu beyblade müük pärnus Starman digiboks müük atv müük tartuOstu müügileping eraisikult firmale makita combokit müük playstation black friday pellet grill müük marineeritud angersäga hind sale 2020 auto korrosioonitõrje kasutatud kassaaparaatide müük mytheresa black friday sale hind Vaipade merko müük tartus mootoriõli müük tartus.Ps black saapad friday deals samsung galaxy s7 edge hindi.Selveri sünnipäeva pakkumised sony xperia hindi gana.Chogada tara hindi song kasutatud muusikakeskus müük.Aeroci krohvimise hind kõrvatropid müük.Netipulk hind reserved black friday kod.Hoverboard video music hindi indian geography.Styrofoam hindi cat6 kaabel hind.Moet chandon hind õhtujuhi hind.Best beauty black friday 2020 blackview bv9500 aromatic müük.Kasutatud kosmeetika müük basenji kutsikad müüa
Imbväljaku hind nooruslik õiglane ja ettevõtlik daam.Televiisorite müük pärnus black friday technisat.Black friday top sellers video iphone pallimere x full screen.Furby boom müük seineks müük.Betta kala müük majade müük arukülas.Värvipigment müük nintendo 3ds black friday gamestop.Brent hinds amp xbox black friday.Kasutatud naastrehvide müük electric shaver black friday sales.Black friday france smartphone polüester pallimere kanga müük.Ford mustang 1969 müük rolleri mootor müük.Elektrikilbid hind coop kooli kampaania.Sony ps4 black friday deals canada razer black friday sale 2020
Mini hindu statues gearbest black black friday promotion code
Sarms osta shred black friday 2020 xbox gold.Väikekaubikute müük nibe f470 hind.Katuse värvimine hind friday suzuki jimny hind.Black friday samsung galaxy s8 media markt ehitusliiva hind.Rmk varade müük kasutatud metsatehnika müük.Harvester müük tellise ladumise hind.Led kaugtulede müük black friday ireland currys.Sõiduauto müük arborist hind.Vw iltis müük top black friday ads.Plaatvaip hind black friday 2020 date ireland.Korstna ladumis friday hind teip juuksepikendused müük.Lg nexus 5 müüa tupperware pakkumised.Nokia telefonide müük big green egg venison hind quarter


Kehra Kunstidekooli põhimäärus – Riigi Teataja
Kehra Kunstidekooli põhimäärus
Kehra Kunstidekooli põhimäärus - sisukord
§ 4 Õppekorralduse alused ja õppekava
§ 9 Koolitöötajate ja õppurite õigused ja kohustused
§ 12 Ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise alused ning kord
RT IV, 01.12.2015, 23
Vastu võetud 29.11.2013 nr 3
RT IV, 06.12.2013, 27
19.11.2015 RT IV, 01.12.2015, 12 04.12.2015
(1) Kooli täielik nimi on Kehra Kunstidekool (edaspidi kool) asukohaga F. R. Kreutzwaldi tn 4, Kehra linn, Anija vald, Harju maakond.
(2) Kool on Anija Vallavalitsuse (edaspidi valitsus) hallatav asutus, mille asutamise, ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsustab Anija Vallavolikogu (edaspidi volikogu).
(3) Kooli asutamisajaks lugeda 16. augustit 1962 a.
(4) Kool on huvikoolina tegutsev muusika- ja kunstikool.
(5) Kehra Kunstidekool on haridusasutus, mis tegutseb noorsootöö valdkonnas ning loob huvihariduse omandamisega isiksuse mitmekülgse arengu, sealhulgas oma keele ja kultuuri viljelemise võimalused huvihariduse erinevates valdkondades.
(6) Kooli õppekeel on eesti keel.
(7) Kooli teeninduspiirkond on Anija vald. Kool võimaldab huvihariduse omandamist eelkõige Eesti rahvastikuregistri andmetel Anija vallas elavatele lastele ja täiskasvanutele.
(8) Kool teenindab teiste piirkondade lapsi vastavalt vabade kohtade olemasolule lepingu alusel, kus lapse elukohajärgne omavalitsus osaleb huvihariduse kulude katmisel või kui lapse seaduslik esindaja on nõus katma kogu õpilaskoha maksumuse.
(9) Koolil on oma nimega pitsat, lipp ja sümboolika.
(10) Kooli raamatupidamine toimub tsentraliseeritult valitsuses.
(11) Kooli asjaajamise keel on eesti keel. Asjaajamine koolis toimub lähtuvalt arhiiviseaduses, avaliku teabe seaduses, isikuandmete kaitse seaduses, digitaalallkirja seaduses, märgukirjale ja selgitustaotlusele vastamise seaduses, Vabariigi Valitsuse kehtestatud asjaajamiskorra ühtsetes alustes ja suhtlemisel valitsusega Anija valla asjaajamiskorras sätestatust.
(12) Kool juhindub oma tegevuses huvikooliseadusest, huviharidusstandardist, huviala riiklikest raamõppekavadest, muudest õigusaktidest ja käesolevast põhimäärusest.
(1) Kooli tegevuse eesmärk on anda riiklikust huvihariduse raamõppekavast lähtuvalt muusikalist ja kunstialast põhiharidust ning valmistada õppureid ette professionaalse muusika- ja kunstihariduse õppeks.
(21) Kooli direktor kinnitab koolitöötajate koosseisu, esitades selle enne kinnitamist kooskõlastamiseks vallavalitsusele.
[RT IV, 01.12.2015, 12 - jõust. 04.12.2015]
1) laste ja noorte loomevõime avastamine ja selle kavakindel arendamine muusika ja kujutava kunsti valdkonnas;
2) kunsti- ja muusikaalase alg- ja põhihariduse andmine;
3) võimaluste loomine laste ja noorte huvitegevuseks kunsti ja muusika valdkonnas;
4) muusikaalase koostöö arendamine Anija valla asutuste vahel;
5) kooli ja Anija valla kultuurielu edendamiseks teiste muusikaalaste ühingute, liitude ja asutustega koostöö korraldamine;
6) täiskasvanute vabaharidusliku koolitusega tegelemine õppijatele sobivas vormis.
2) põhikooli noorem aste 1. -4. klass;
3) põhikooli vanem aste 5. -7. klass;
4) üldkultuuriline õpe 1.- 7. klass (sh täiskasvanute õpe).
(2) Kujutava kunstialase hariduse andmine toimub järgmiste õppeastmete kaupa:
1) ettevalmistusklass 1 aasta;
2) põhikooli aste 1. -4. klass.
(3) Loomevõime arendamine toimub kunsti- muusika ekperimentaalklassides 5. -6. - aastastele lastele.
(4) Muusikakooli õppeastmete tegevus on organiseeritud huvialaliikide kaupa:
3) puhkpillid
4) rahvapillid (akordion, kannel);
5) löökpillid (sh. plaatpillid);
6) laulmine (sh. laulustuudio )
(5) Õppeastme ülesandeks:
1) ettevalmistusklassis – õpilaste ettevalmistamine õpinguteks muusika- või kunstikooli põhikooli astmes ning välja selgitada õpilase võimed ja sobivus valitud instrumendi õppeks. Ettevalmistusklassi läbinud õpilane ei saa automaatselt jätkata õpinguid põhikoolis kui tal puuduvad vastavad erialalised võimed ja sobivus;
2) eksperimentaalklassis – arendada üldkultuurilisi loomevõimeid nii kunsti kui muusika valdkonnas;
3) muusikakooli põhikooli nooremas astmes – anda esmased teadmised ja oskused instrumendiõppes ja teoreetilistes ainetes. Põhikooli noorema astme edukalt läbinud õpilased jätkavad automaatselt õpinguid vanemas astmes. Lapsevanema avalduse ja õppenõukogu soovituse põhjal võib õpilane jätkata õpinguid üldkultuurilises õppes;
4) muusikakooli põhikooli vanemas astmes – saavutada tase pillimängus ja üldainetes, mis vastab riikliku huvihariduse raamõppekavas kehtestatud lõpueksamite nõuetele;
5) kunstikooli põhikoolis – anda üldteadmisi põhiainetes ja arendada käelisi oskusi ning luua võimalusi edaspidisteks kunstiõpinguteks;
6) täiskasvanute õppes – võimaldada soovijatel individuaalse õppekava alusel saada instrumendi- ja teoreetiliste ainete õpet.
(6) Kunstidekooli struktuuriüksus võib oma tööd läbi viia Anija valla hallatavates asutustes (filiaalina).
§ 4. Õppekorralduse alused ja õppekava
(1) Kooli õppekorralduse aluseks on huviharidusstandardi ja huviala riikliku raamõppekava alusel koostatud kooli õppekava.
(2) Õpe koolis toimub õpperühmades või individuaalselt.
(1) Õppeaasta algab 1. septembril ja kestab järgmise kalendriaasta 31. augustini ning koosneb õppeperioodidest ja õppevaheaegadest.
(2) Õppeperiood on vähemalt 175 kalendripäeva.
(3) Õppeperioodi arvestusühikud on õppeveerand ja õppetund.
(4) Õppeperiood jaguneb neljaks õppeveerandiks.
(5) Õppeveerandite vahel on õppevaheajad, mis ajastatakse üldhariduskooli õppeaasta koolivaheaegadega.
(1) Õppenõukogu (edaspidi nõukogu) ülesanne on õppetegevuse analüüsimine ja hindamine ning selle juhtimiseks vajalike otsuste tegemine.
(2) Nõukogu liikmed on õppe- ja kasvatustegevusega seotud koolitöötajad.
(3) Nõukogu tööd juhib direktor.
(4) Nõukogu töökord:
1) töövorm on koosolek;
2) koosolekud peavad toimuma vähemalt üks kord õppeveerandis;
3) nõukogu kutsub kokku direktor, kes teavitab koosolekust ja päevakorrast kõiki liikmeid vähemalt viis päeva enne koosoleku toimumist;
4) koosolek algab päevakorra kinnitamisega. Koosolekul arutatakse päevakorras märgitud küsimusi;
5) nõukogu on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa üle poole nõukogu liikmetest;
6) nõukogu võtab oma pädevuse piires üksikküsimuste lahendamiseks vastu otsuseid;
7) päevakorras märgitud otsused võtab nõukogu vastu hääletamise teel. Otsus on vastu võetud, kui selle poolt hääletab üle poole koosolekul viibivatest liikmetest;
8) koosolekud protokollitakse. Protokolli koostamiseks valitakse koosoleku algul protokollija. Protokollile kirjutab alla koosoleku juhataja ja protokollija. Protokoll peab olema kättesaadav hiljemalt kolmandal päeval koosoleku toimumise päevast alates.
(1) Hoolekogul on viis kuni üheksa liiget, mille koosseisu valitakse:
1) üks esindaja vallavalitsusest;
2) kaks õpetajate esindajat vastavalt nõukogu otsusele;
3) üks kuni kaks õpilaste esindajat põhikooli vanemast astmest;
4) üks kuni kaks lastevanemate esindajat;
5) üks kuni kaks kooli toetavate organisatsioonide esindajat.
(2) Õpilaste esindajad valitakse nõukogu koosoleku soovituste põhjal.
(3) Lastevanemate esindajad valitakse lastevanemate üldkoosoleku otsuste põhjal.
(4) Kooli toetavate organisatsioonide esindajad valitakse hoolekogu ettepanekul.
(5) Hoolekogu koosseisu kinnitab kooli direktori ettepanekul valitsus.
(6) Hoolekogu esimese koosoleku pärast hoolekogu kinnitamist kutsub hiljemalt esimese veerandi lõpus kokku direktor. Hoolekogu esimesel koosolekul valitakse hoolekogu töö korraldamiseks hoolekogu esimees.
(7) Hoolekogu esimees valitakse salajasel hääletamisel poolthäälte enamusega. Esimehe kandidaadi võib üles seada iga hoolekogu liige. Esimehe kandidaadiks seadmiseks peab kandidaat andma nõusoleku.
(8) Hoolekogu esimehe valimised korraldab esimesel koosolekul kooli direktor.
(9) Hoolekogul on õigus teha ettepanekuid:
1) kooli tasuliste teenuste kohta;
2) õppetasu kehtestamise ja selle suuruse kohta;
3) kooli õppe- ja kasvatustegevuse arendamiseks;
4) kooli majandusliku olukorra parandamiseks.
(2) Koosolekud peavad toimuma vähemalt üks kord poolaastas. Koosoleku kutsub kokku hoolekogu esimees.
(4) Hoolekogu on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtavad osa vähemalt pooled hoolekogu liikmetest. Kui koosolekule kogunenud liikmete arv on alla poole liikmetest, kutsutakse hoolekogu koosolek 7 päeva jooksul uuesti kokku.
(5) Koosolekut juhatab hoolekogu esimees.
(6) Koosolek algab päevakorra kinnitamisega. Koosolekul arutatakse päevakorras märgitud küsimusi.
(7) Koosolekutel osaleb hoolekogu esimehe kutsel kooli direktor. Teised isikud võivad hoolekogu koosolekust osa võtta hoolekogu esimehe loal või kutsel.
(8) Hoolekogu võtab otsuseid vastu hääletamise teel. Otsus on vastu võetud, kui selle poolt hääletab üle poole koosolekul viibivatest liikmetest. Hoolekogu vastuvõetud otsused märgitakse protokollis. Hoolekogu otsused on kooli juhtkonnale täitmiseks.
(9) Hoolekogu koosolekud protokollitakse. Protokolli koostamiseks valitakse koosoleku algul protokollija. Protokollile kirjutab alla koosoleku juhataja ja protokollija. Protokoll peab olema kättesaadav hiljemalt kolmandal päeval koosoleku toimumise päevast alates.
§ 9. Koolitöötajate ja õppurite õigused ja kohustused
(1) Koolitöötajad (edaspidi töötaja) on õppe- ja kasvatustegevusega seotud töötajad (direktor, õppealajuhataja, õpetaja, kontsertmeister) ning kooli teenindav personal.
(2) Töötajate õigused, kohustused, vastutus ja tööülesanded on kindlaks määratud töölepingu ja ametijuhendiga.
(3) Töökorralduslikud õigused, kohustused ja vastutus sätestatakse kooli töösisekorraeeskirjaga, mille kinnitab kooli direktor, kooskõlastades selle enne kinnitamist tööinspektsiooniga.
(4) Töötajate kollektiivpuhkus on juulikuus.
1) osaleda töölepingu sõlmimisel, selle iga-aastasel ülevaatamisel ja täiendamisel;
2) omada võrdväärset kohta kollektiivis;
3) osaleda töösisekorraeeskirjade ja koolielu arengusuundade väljatöötamisel;
4) saada ametialast täiendkoolitust;
5) pöörduda töövaidlusküsimustes töövaidlusorgani poole.
(6) Töötaja on kohustatud:
1) tegema ettenähtud tööajal kokkulepitud tööd ning täitma ilma erikorralduseta ülesandeid, mis tulenevad töö iseloomust või üldisest käigust;
2) kinni pidama töösisekorraeeskirjadest, ametijuhenditest ja sõlmitud töölepingust;
3) hoolitsema heaperemehelikult vajalike vahendite hooldamise ja täiendamise eest.
(7) Õppuril on õigus:
(8) Õppur on kohustatud järgima kooli kodukorda ja hoidma kooli kasutuses olevat vara.
(1) Kooli vara moodustavad koolile nii valitsuse poolt sihtotstarbeliseks valdamiseks, kasutamiseks ja käsutamiseks antud maa, hoone, rajatised, seadmed, rahalised vahendid, inventar kui ka muu vara, mis on koolile üle antud või kooli poolt soetatud.
(2) Kooli vara valdamine, kasutamine ja käsutamine ning varaliste kohustuste võtmine toimub vastavalt kehtestatud korrale.
(3) Kooli finantseeritakse Anija valla eelarvest ja muudest allikatest saadud vahenditest.
(4) Muudest allikatest saadud vahenditeks on:
2) laekumised lastevanemate õppetasust;
(5) Õppekulude osaliseks katmiseks on koolil õigus võtta õppetasu, mille suuruse kinnitab volikogu.
(6) Kooli asjaajamises lähtutakse kooli asjaajamise korrast, suhtlemisel valitsuse ja volikoguga Anija valla asjaajamise korrast ja muudest Eesti Vabariigi õppe- ja kasvatustöö alaste dokumentide täitmise kordadest.
(1) Kool esitab oma tegevuse kohta statistilisi ja eelarve täitmise aruandeid rahandusministri, haridus- ja teadusministri ning volikogu ja valitsuse õigusaktidega kehtestatud tähtaegadel ja korras.
(2) Teenistuslikku järelevalvet kooli ja kooli direktori tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle teostab valitsus.
§ 12. Ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise alused ning kord
(1) Kooli ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise otsustab volikogu.
3) kool jaotatakse vähemalt kaheks uueks huvikooliks ja jagunev asutus lõpetab tegevuse.
(3) Kooli tegevus lõpetataks kui:
4) see on tingitud teistest seadusega ettenähtud juhtudest.
(4) Kooli ümberkorraldamine või tegevuse lõpetamine toimub ainult pärast õppeperioodi lõppu.
(5) Kooli ümberkorraldamisest või tegevuse lõpetamisest teatab valitsus kirjalikult lapsevanematele, õpilastele, kooli töötajatele ning Eesti Hariduse Infosüsteemi volitatud töötlejale vähemalt neli kuud enne kooli õppeperioodi lõppu.
(6) Kooli ümberkorraldamisel või tegevuse lõpetamisel määrab kooli vara ja eelarveliste vahendite edasise kasutamise volikogu või valitsus vastavalt kehtivale korrale.
(2) Põhimääruse kinnitab, muudab, täiendab ja tunnistab kehtetuks volikogu.


Vaba püügivõimsuse arvelt kalalaeva segmenti 4S2 kandmise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Vaba püügivõimsuse arvelt kalalaeva segmenti 4S2 kandmise tingimused ja kord
Vaba püügivõimsuse arvelt kalalaeva segmenti 4S2 kandmise tingimused ja kord - sisukord
§ 2 Taotlejale ja taotlusele esitatavad nõuded
§ 3 Kalalaeva kohta esitatavad nõuded
RT I, 03.02.2017, 8
Määrus kehtestatakse kalapüügiseaduse § 35 lõike 8 alusel.
Määrusega kehtestatakse kalalaevade riikliku registri (edaspidi register) Vabariigi Valitsuse 12. novembri 2015. a määruse nr 117 „Kalalaevade alajaotustesse rühmitamise kriteeriumid, segmenti kantavatele kalalaevadele esitatavad nõuded ja kalalaevade segmenti lisamise võimalus” § 3 lõike 1 punktis 2 nimetatud kalalaevade alajaotusse (edaspidi segment 4S2) kalapüügiseaduse § 35 lõigete 5 ja 6 alusel määratud täiendava vaba püügivõimsuse (edaspidi vaba püügivõimsus) arvelt kalalaeva kandmise tingimused ja kord, sealhulgas nõuded taotleja ja kalalaeva kohta.
§ 2. Taotlejale ja taotlusele esitatavad nõuded
(1) Vaba püügivõimsuse arvelt võib kalalaeva registrisse kandmist taotleda isik, kellele on merel kalapüügiks antud kalapüügiseaduse § 32 lõikes 1 nimetatud kaluri kalapüügiluba. Vaba püügivõimsuse arvelt võib taotleda kalalaeva kandmist segmenti 4S2.
(2) Vaba püügivõimsuse arvelt võib kalalaeva registrisse kandmist taotleda isik, kes on kalalaeva omanik või valdaja (edaspidi taotleja).
(3) Taotleja ei oma ega valda segmenti 4S2 kantud kalalaeva, välja arvatud, kui:
1) taotleja segmenti 4S2 kantud kalalaevade peamasinate mootorivõimsused kokku on 0 kilovatti või
2) taotleja taotleb kalalaeva registrisse kandmist üksnes vaba püügivõimsuse kogumahutavuse osa arvelt.
(4) Vaba püügivõimsuse peamasina mootorivõimsuse osa arvelt võib taotleja taotleda üksnes ühe kalalaeva registrisse kandmist.
(5) Segmenti 4S2 kalalaeva lisamise õigust omav taotleja võib taotleda kalalaeva registrisse kandmist vaba püügivõimsuse arvelt üksnes kalalaeva lisamise õigust arvestades puudujäävas osas.
§ 3. Kalalaeva kohta esitatavad nõuded
(1) Vaba püügivõimsuse arvelt võib taotleda sellise kalalaeva registrisse kandmist, mis vastab järgmistele nõuetele:
1) puuduvad kalapüügiseaduse §-s 36 sätestatud kalalaeva registrisse kandmisest keeldumise alused;
2) kalalaeva andmed on kantud liiklusregistrisse;
3) kalalaeva kogumahutavus on mõõdetud nõukogu määruses (EMÜ) nr 2930/86, kalalaevade omaduste määratlemise kohta (EÜT L 274, 25.9.1986, lk 1–2) sätestatud nõuete kohaselt;
4) kalalaeva peamasina mootorivõimsus on liiklusregistri andmete kohaselt kuni 15,0 kilovatti, välja arvatud lõikes 2 sätestatud juhul.
(2) Kalalaeva peamasina mootorivõimsus võib olla suurem lõike 1 punktis 4 sätestatust, kui taotleja taotleb kalalaeva registrisse kandmist üksnes vaba püügivõimsuse kogumahutavuse osa arvelt.
Vaba püügivõimsuse arvelt segmenti 4S2 kalalaeva kandmiseks esitab taotleja Maaeluministeeriumile järgmised dokumendid:
1) avaldus, milles sisalduvad Vabariigi Valitsuse 28. veebruari 2002. a määruse nr 89 „Kalalaevade riikliku registri asutamine ja registri pidamise põhimäärus” § 7 lõike 1 punktis 1 nimetatud andmed;
2) vajaduse korral Vabariigi Valitsuse 28. veebruari 2002. a määruse nr 89 „Kalalaevade riikliku registri asutamine ja registri pidamise põhimäärus” § 7 lõike 1 punktis 2 nimetatud dokument;
3) dokument, millest nähtub kalalaeva kogumahutavus mõõdetuna nõukogu määruses (EMÜ) nr 2930/86 sätestatud nõuete kohaselt.
(1) Maaeluministeerium vaatab taotluse läbi Vabariigi Valitsuse 28. veebruari 2002. a määruses nr 89 „Kalalaevade riikliku registri asutamine ja registri pidamise põhimäärus” sätestatud korras, arvestades selles määruses sätestatud erisusi.
(2) Rahuldatakse Maaeluministeeriumisse varem jõudnud nõuetekohane taotlus.
(3) Kalapüügiseaduse §-s 36 sätestatud juhtudel teeb Maaeluministeerium otsuse kalalaeva registrisse kandmisest keeldumise kohta.
(4) Maaeluministeerium teeb otsuse kalalaeva registrisse kandmise või sellest keeldumise kohta kümne tööpäeva jooksul nõuetekohase taotluse saamisest arvates.
Põllumajandusministri 20. mai 2014. a määrus nr 27 „Vaba püügivõimsuse arvelt kalalaeva registrisse kandmise tingimused ja kord 2014. aasta taotlusvooru kohta” tunnistatakse kehtetuks.