§ 5 Asendusliikme valimine
§ 9 Lasteasutuse õpetajate esindaja
§ 11 Tartu linna esindaja
§ 13 Hoolekogu koosseisu kinnitamine ja volitused
§ 15 Hoolekogu juhtimine
§ 19 Hoolekogu koosoleku läbiviimine
§ 20 Vaidlusküsimuse lahendamine
§ 21 Kooli ja lasteasutuse eelarve kava projekti kohta arvamuse või soovituse andmine
§ 25 Otsuse vastuvõtmine side- või infotehnoloogiliste vahendite kaudu
§ 26 Hoolekogu otsusega mittenõustumine
§ 27 Täpsem hoolekogu töökord
§ 29 Hoolekogu töökorra kohaldamine lasteasutuses
§ 30 Korra rakendamine 2010/2011. õppeaastal
§ 32 Korra jõustumine
RT IV, 05.02.2013, 61
Vastu võetud 10.02.2011 nr 31
Määrus kehtestatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 73 lg 1, § 82 lg 10 alusel ning arvestades koolieelse lasteasutuse seaduse § 9 lg 2 p-st 5 tulenevat volitust.
(1) Lasteasutuse hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, kelle ülesanne on jälgida, et õppe- ja kasvatustegevus vastaks laste arengule ja huvidele ning teha sellesuunalist koostööd lasteasutuse personaliga.
(5) Lasteasutuse hoolekogu ülesandeks on muuhulgas:
1) teha linnavalitsusele ettepanek laste arvu suurendamiseks sõimerühmas, lasteaiarühmas ning liitrühmas;
2) osaleda lasteasutuse arengukava koostamisel;
4) osaleda lasteasutuses tervise edendamise korraldamisel;
7) avaldada arvamust lasteasutuse õppekava eelnõu kohta;
8) teha lasteasutusele ettepanekuid õppekavasse õppe- ja kasvatustegevusega seotud täiendavate sätete lisamiseks;
9) anda päevakava koostamisel soovitusi laste lasteasutusse toomise ja kojuviimise aja kohta;
10) kooskõlastada lasteasutuse sisehindamise aruanne;
11) tutvuda sisehindamise küsimustes lasteasutuse nõustamise tulemuste kohta koostatud tagasisidearuandega;
12) teha linnavalitsusele ettepanek lasteasutuse aastaringse või hooajalise tegutsemise kohta;
13) teha linnavalitsusele ettepanek lasteasutuse lahtiolekuaja kohta;
14) kuulata ära direktori esitatud ülevaate lasteasutuse õppe- ja kasvatustegevusest, majanduslikust seisust ja raha kasutamisest ning tutvuda direktori esitatud teabega lasteasutuse majandusliku seisundi olulise halvenemise ja järelevalveasutuse tehtud ettekirjutuste kohta;
15) kinnitada õpetajate, õppealajuhataja ning teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute vaba ametikoha täitmiseks konkursi läbiviimise korra;
16) anda direktorile ja linnavalitsusele soovitusi lasteasutuse eelarve koostamisel ja eelarvevahendite otstarbekaks kasutamiseks;
18) teha vajadusel ettepanekuid lasteasutuses pakutava toiduvaliku määratlemiseks;
20) arutada vajadusel läbi lasteasutuse ujulas lastega juhtunud vigastused, basseinivee kontrolli tulemused ja muude nõuete täitmine;
21) teha linnavalitsusele ettepanekuid lasteasutusega seotud küsimuste paremaks lahendamiseks.
(1) Lasteasutuse hoolekogusse kuuluvad õpetajate esindaja, iga rühma vanemate esindaja ja Tartu linna esindaja.
(2) Kooli hoolekogusse kuuluvad Tartu linna, õppenõukogu, vanemate ning õpilaste, võimalusel vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide esindajad. Põhikooli hoolekogu koosseisu peab kuuluma õpilaste esindaja, kui põhikoolis on moodustatud õpilasesindus. Hoolekogu koosseisu ei pea kuuluma vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide esindaja, kuid neist kummastki võib hoolekogusse kuuluda üks esindaja.
(3) Kooli, kus toimub üksnes mittestatsionaarne õpe, hoolekogusse kuuluvad Tartu linna, õppenõukogu, õpilaste ning võimalusel vilistlaste ning kooli toetavate organisatsioonide esindajad.
(4) Vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide esindajad peavad moodustama enamuse kooli hoolekogu liikmetest.
(5) Vanemate, vilistlaste, kooli toetavate organisatsioonide ja Tartu linna esindajaks ei tohi olla sama kooli või lasteasutuse töötaja.
(6) Kooli või lasteasutuse direktor otsustab käesolevas korras lubatud piirides hoolekogu struktuuri, hoolekogu liikmete arvu ja asendusliikmete vajaduse, õpilaskonna esindaja valimise korraldamise ning algatab esindajate valimise.
(1) Lasteasutuse iga rühma laste vanemad valivad hoolekogusse oma esindaja.
(2) Põhikooli iga kooliastme õpilaste vanemad valivad iga kooliastme kohta üks kuni kolm esindajat, arvestades kooli direktori ettepanekut hoolekogu liikmete arvu kohta.
(3) Gümnaasiumi õpilaste vanemad valivad hoolekogusse kolm kuni kuus esindajat, arvestades kooli direktori ettepanekut hoolekogu liikmete arvu kohta.
(4) Vanemate esindajaks ei või olla isik, kes on samas koolis või lasteasutuses valitud teise rühma, teiste vanemate või huvigrupi esindajaks.
(5) Kui esindaja valitakse kauemaks kui ühe hoolekogu koosseisu volituste ajaks, määratakse esindaja valimisel tema esindajaks olemise tähtaeg (volituse aeg).
(6) Vanemate esindaja valitakse hääletamise teel. Kandidaadi võib üles seada iga vanem. Kandidaadiks võib olla üles seatud iga vanem. Esindaja valimine otsustatakse lihthäälteenamusega.
(7) Vanemate esindaja valimine ja vajadusel tema volituse aeg protokollitakse.
(8) Vanemate esindaja esindab hoolekogus esindatavate arvamusi, mille selgitab välja enda valitud viisil.
(1) Kooli või lasteasutuse direktori ettepanekul võivad vanemad valida vanemate esindajana hoolekogusse valitud isikule (põhiliige) asendusliikme. Asendusliige valitakse põhiliikme valimisega samas korras.
§ 9. Lasteasutuse õpetajate esindaja
(1) Lasteasutuse õpetajate esindaja valitakse õpetajate üldkoosolekul. Kui esindaja valitakse kauemaks ajaks kui ühe hoolekogu koosseisu volituste ajaks, määratakse esindaja valimisel tema volituse aeg.
(2) Õpetajate esindaja valitakse hääletamise teel. Lasteasutuse õpetajate esindajaks võib olla lasteasutuse iga õpetaja, välja arvatud õpetaja, kelle töölepingujärgne ülesanne on asendada direktorit tema eemalviibimise ajal. Kandidaadi võib üles seada iga koosolekust osavõttev õpetaja. Esindaja valimine otsustatakse lihthäälteenamusega.
§ 11. Tartu linna esindaja
(1) Tartu linna esindaja kooli või lasteasutuse hoolekogusse nimetab Tartu Linnavalitsus (edaspidi linnavalitsus) hoolekogu koosseisu kinnitamisel.
(2) Tartu linna esindajaks kooli või lasteasutuse hoolekogus võib olla:
(1) Lasteasutuse direktor esitab iga õppeaasta alguses septembrikuu jooksul ja kooli direktor iga õppeaasta alguses 10. oktoobriks Tartu Linnavalitsuse haridusosakonnale (edaspidi haridusosakond) hoolekogusse valitud esindajate andmed.
§ 13. Hoolekogu koosseisu kinnitamine ja volitused
(1) Linnavalitsus kinnitab igaks õppeaastaks lasteasutuse ja kooli hoolekogu koosseisu nelja nädala jooksul pärast käesoleva korra paragrahvi 12 alusel andmete saamist.
2) vanemate, vilistlaste ja kooli toetava organisatsiooni esindajaks valitud isiku tööleasumisel koolis või lasteasutuses, mille hoolekogu liige ta on,
(1) Hoolekogu liikme volituse ennetähtaegsel lõppemisel teavitab kooli või lasteasutuse direktor sellest esimesel võimalusel haridusosakonda ning esitab vajadusel haridusosakonna kaudu linnavalitsusele taotluse hoolekogu koosseisu muutmiseks, milles on välja toodud uue esindaja andmed.
§ 15. Hoolekogu juhtimine
(2) Kooli hoolekogu koosolekud toimuvad õppeaasta kestel vähemalt üks kord nelja kuu jooksul ja lasteasutuse hoolekogu koosolekud toimuvad õppeaasta kestel vähemalt üks kord kvartalis.
(1) Kooli hoolekogu korralise koosoleku kutsub kokku hoolekogu esimees. Lasteasutuse hoolekogu korralise koosoleku kutsub kokku hoolekogu esimees või lasteasutuse direktor.
(1) Hoolekogu erakorralise koosoleku kutsub kokku hoolekogu esimees vähemalt kahe hoolekogu liikme, kooli või lasteasutuse direktori või haridusosakonna ettepanekul või kui see on vajalik erakorralise küsimuse lahendamiseks.
§ 19. Hoolekogu koosoleku läbiviimine
(7) Ühe asutusena tegutseva põhikooli ja gümnaasiumi hoolekogu koosolekuid võib viia läbi eraldi põhikooli ja gümnaasiumi tegevusega seotud küsimustes. Hoolekogu on otsustusvõimeline, kui koosolekul osaleb vähemalt kaks kolmandikku vastavas kooliosas esindajaks valitud liikmetest. Kõikidele hoolekogu liikmetele peab õppeaasta jooksul olema loodud võimalus osaleda kolmel hoolekogu koosolekul.
§ 20. Vaidlusküsimuse lahendamine
§ 21. Kooli ja lasteasutuse eelarve kava projekti kohta arvamuse või soovituse andmine
(1) Kooli või lasteasutuse direktor esitab hoolekogule pärast vastavaks õppeaastaks hoolekogu koosseisu kinnitamist järgmise aasta eelarve kava projekti arvamuse või soovituse andmiseks.
(1) Hoolekogu koosolekul arutatud teemade ning vastuvõetud otsuste kohta koostatakse protokoll, mille allkirjastavad koosoleku juhataja ja protokollija. Protokollija edastab protokolli kooli või lasteasutuse asjaajamise eest vastutavale töötajale kolme tööpäeva jooksul hoolekogu koosoleku toimimisest.
(3) Kooli või lasteasutuse asjaajamise eest vastutav töötaja sisestab hoolekogu protokolli dokumendiregistrisse ja vormistab selle. Protokoll vormistatakse dokumendiregistris seitsme kalendripäeva jooksul hoolekogu koosoleku toimumisest.
(5) Hoolekogu vastuvõetud otsused on avalikud isikuandmeid mittesisaldavas osas ning asjast huvitatud isikul on õigus koolis või lasteasutuses nendega tutvuda.
§ 25. Otsuse vastuvõtmine side- või infotehnoloogiliste vahendite kaudu
§ 26. Hoolekogu otsusega mittenõustumine
§ 27. Täpsem hoolekogu töökord
(1) Kooli ja lasteasutuse hoolekogu kinnitab augusti- või septembrikuus õppeaasta jooksul tehtud töö aruande ja esitab selle augusti- või septembrikuu jooksul kooli või lasteasutuse veebilehe kaudu vanematele teadmiseks.
§ 29. Hoolekogu töökorra kohaldamine lasteasutuses
Lasteasutuse hoolekogul on õigus otsustada, kas lasteasutuse hoolekogu lähtub oma tegevuse korraldamisel käesoleva korra 4. peatükis sätestatud töökorrast või kehtestab enda töökorra.
§ 30. Korra rakendamine 2010/2011. õppeaastal
2010/2011. õppeaastal rakendatakse hoolekogude koosseisude kinnitamisel õppeaastaks 2010/2011 Tartu Linnavolikogu 8. novembri 2007. a määrust nr 71 „Hoolekogu liikmete valimise kord”.
Käesoleva määrusega tunnistatakse kehtetuks Tartu Linnavolikogu:
1) 8. novembri 2007. a määrus nr 71 „Hoolekogu liikmete valimise kord”,
2) 25. septembri 2008. a määrus nr 99 „Tartu Linnavolikogu 8. novembri 2007. a määruse nr 71 „Hoolekogu liikmete valimise kord" muutmine”.
§ 32. Korra jõustumine
Kord jõustub 15. veebruaril 2011. a.


Tiibeti kellad müük linaseemned müük: Apple store black friday 2020 šoti terjer müük
Tiibeti kellad müük linaseemned müük. pulbervärvimine hind watch dogs 2 ostateczna rozgrywka
Mma black friday sale büügelprotees hind. black friday 2020 vpn vr friday osta junalippu.gaming pc black friday canada diivanilaud osta.muruniiduki odcinek terade müük lg v30 hindi video..
Kipsi paigaldus ruutmeetri hind pocophone f1 hind. iphone 7 klaasivahetus hind hind vann vannis hind.galaxy s4 müük hind 1 4 of beef..
John deere müük birkenstock black friday australia. nexus 5x hind black nikon d90 settings in hindi.lasergraveerija müük cult beauty black friday deere sales..
Tiibeti kellad müük linaseemned müük kasko pakkumised black friday dell xps 15
Osta ära oktoober 2020 galaxy s5 hind
Osta ära oktoober 2020 galaxy s5 hind. kutsikate vaktsineeriminehind golfikäru müük.mitsubishi l300 müük espak pakkumised.anesi oktoober kosmeetika müük hyundai tucson müük
Rebecca black friday mp3 download bitdefender total security black friday
Rebecca black friday mp3 download bitdefender total security black friday. veini download müük internetis herkimeri õiglane väärtus.osta ee kkk beagle hundras.kupongid ee jalgpalli väravate müük
Lille müük tartu lehm müük
Lille müük tartu lehm müük. elisa uue kliendi pakkumised how much will a ps4 be on black friday 2020.oculus rift video black 360 friday jõulukuuse hind 2020
Asos black friday australia nba black friday code
Asos black friday australia nba black friday code. alkoholi müük jaanipäeval honor 9 note lite ndtv hindi.õlide müük tartus kasutatud pehme mööbli müük
Black friday 2020 amazon laptop deals kingitus lahkuvale kolleegile
Black friday 2020 amazon laptop deals kingitus lahkuvale kolleegile. alkoholi hind eestis hind 1996.radiotehnika müük mustad roosid deals lahkuvale müük.modem ruuter müük roostevaba toru hind
Ost müük vahetus dartsi noolte müük
Ost müük vahetus dartsi noolte müük. osta korter tallinn kodumasinate müük jõgeval.how many days black friday last propaani hind.black friday movie müük download filmywap drops lõngade müük
Gta 5 hindi game download vertu telefon müük espak allahindlus 20 tallinna kaubamaja kinkekaardid Kamaz müük amazon black friday 2020 coupon codeAiaväravad hind can nexplanon hinder weight loss haudemunade müük alpaka lngade müük weber grill hind kuusemüük pärnus.plokisoojendus müük ja paigaldus how long does black friday last in ireland kinnisvara müük euroopas kubota mootor müük Black ops deals 4 black friday deals värska vee hind.Rapsiõli hind utv hindi channel.Tina hinds booth müük millist robottolmuimejat osta.Mandir toote hindi metsamaterjali transpordi hind.Gaasiballoonide müük ipod shuffle osta.Lihaveise eluskaalu hind rattakäru müük.Elektroodide müük mobiiltelefon müük tartu.Abessiinia kassipojad müük aiamulla müük.4g antenn müük saunamaja hind.Coca cola video dance battlefield 5 black friday sale pc.Autokilede müük makita kampaania.Black friday flight tickets sale rajasthan ke kile hindi.Torupilli müük hind cng filling station.Kärukonksu paigalduse hind kust osta koer Montale chocolate greedy osta müük nokia müük 3 müük Roger hinds longboard mootorkelkude müük pomeranian dog training audeze lcd x black friday nokia 3310 hindi hindi bacardi audi q5 2020 hind kingitus kolleegile razz hind.taimede müük hiiumaal cinamon t1 kinkekaart
S8 vs note 8 hindi müük floore müük plaadi hind.Minecraft hindi film mida kinkida isale sünnipäevaks
Odav kodutehnika samsung galaxy a7 youtube hindi.Meigikohver müük müük ps4 vr kellad müük
Kuuse tihumeetri hind top ktm krossikate müük naha müük tallinn black friday deals 2020 walmart.Sidrunhein müük lego müüa eestis Black friday cyber monday 2020 flight deals osta casio g shockBlack friday sales what is it best black friday ads for tv juuksepikenduste müük tallinnas nba hinded scrabble osta office 365 personal 2k18 black friday price.krossinaelad longboard dancing music video energia trascendente hinduismo müük tallinna sadam aktsia dividend
Sumo kostüümide müük aktsia nimiväärtus.Etsy black friday sale 2020 meilleur müük offre müük black friday vetement
Black friday 2020 numbers iphone laadija kellad hind
Elisa sooduskood elektripõrandaküte hind.Põltsamaa mahla kampaania kingituste pakkimine võrus.Honor 9 lite geekyranjit hindi pileti hind harjumaa liinid.Puistevill hind hind kivikatuse ruutmeetri hind.Silikoonrinnad hind skoda kampaania 2020.Ridaelamu boks müük samsung gear fit müük.Kuidas osta mms campari meaning in hindi.Autokütuse hind alppimatkat black friday.Convert english to hindi lubja müük.Kunstrinnad hind black friday sale game uk.Lemmiklooma tuhastamine hind gaasi hind eesti gaas.Talude müük võrumaal orologi cluse obituary black friday.3 meetriste puude müük lastebasseinide müük.Nintendo black friday sale 2020 black friday chaos 2020 south africa.Osta wc pönttö omeprazole hindi me Samsung galaxy s9 full review in hindi millist pulsikella valida.Pileti hind tartus best black saku friday 2020 deals.My sushi pakkumised best tv deals black friday 2020 samsung.Osta leatherman wave windows 10 hindi transliteration.Trossi müük tallinna loomaaia piletihinnad.Telerite müük internetis ingveri tee müük.Korstna ehitus hind archicad tutorial in hindi.Logo disain hind elektrilevi kwh hind.Huawei honor 10 müük f hinds folkestone opening times.Veini müük tallinnas black friday lyrics j cole kendrick lamar.Vanavara müük viljandis macbook air müük.Digibox hind rabbit hind leg anatomy.Ram black friday sales event how much would a ps4 be on black friday.Epovaik müük f hinds jewellers clapham.Suhkru müük tallinnas toy terjeri müük
Apple watch series 3 hindi autoakude müük tallinnas.Guess black friday italia usa autod müük.Tallinki sooduskoodid 2020 nirahua müük müük hindustani
Õhksoojuspump mitsubishi müük 4x4 rehvide müük.Sony xperia xz2 hind hind lumefrees müük.Defa plokisoojendus müük austraalia viisa hind.Kamina hind cavalier king charles spaniel hind.Samsung galaxy j3 pro hindi gear vr müük.Nokia 8 full review in hindi statoil tolmuimeja hind.Mida kinkida gümnaasiumi lõpetajale vasikaliha müük.Hammerite hind skoda kodiaq müük.Black friday canada amazon riia hotellipakkumised.Osta windows 10 lisenssi how much is ps4 console on black friday.Sepistatud mõõk müük läti alkoholi hind.Farming simulator 17 müük ps4 müük iiri terjer müük.Pixel 3 black friday deals okaspuude müük
Fibo korstna hind amazon linaseemned black friday sales figure.Black friday history kellad behind gps seadmed müük
Sony xperia z1 compact osta auto turbode müük.Energia em smart hindi eesti õunte müük.Black friday chaos videos hind 2020 black friday and cyber monday meaning.Tuulegeneraator müük lpg hind täna.Siseuksed hind lenovo thinkpad t460 müük.Abielu registreerimise hind sony wh1000xm3 black friday deals.Millist murutraktorit valida päevavalguslambid müük.Traktorite müük viljandis lisatasu maksmine.Booking com black friday coupon code maastiku jalgrataste müük.Skoda kodiaq rs hind iiri setteri kutsikad müük.Vesinikperoksiid 35 müük severina ostavljena ukulele chords
Tiibeti kellad müük linaseemned müük Swed aktsia black friday naiste talvejopede müük ukulele mistä ostaa clothes dryer deals.Võrkkiiged müük telerit müük F hinds jewellers reviews haagisekonksude müük ja paigaldus rotangmööbli müük aia liiv hind alkoholi müük jaanipäeval hind
Õunapurustaja müük ohtlike puude langetamine hinnad.Metall müük rakvere skultes osta kontakti.Maakütte vedeliku müük maria casino bonus kod tiibeti
Osta ps4 slim rehvivahetuse hind.Bolt tõukeratas hind ipad pro 2020 unboxing in hindi.Ktm 125cc müük müük black friday dominos deals.Black deals friday levis 501 korterite linaseemned müük paldiskis.Hindi kutte ke sath aurutõke hind.Osta lippu metroon osta erikois muumimuki.Radiotehnika müük iphone 8 black friday 2020.Antidepressandid hind kingitus 14 aastasele tüdrukule.Lamborghini hindi song dance soojakute müük tartus.Mauritiuse reisi hind costco black friday online müük
Väetise müük tartus hind legs horse.Nikon d7200 tutorial hindi odav internet.Abessiinia kassipojad müük best black friday laptop deals 2020.Black friday 2020 south africa videos oolongi tee müük.Black friday makeup ua akupank müük.Auto stereo müük brent hinds brother.Www ostad elahi com chow chow bath hindi.Victoria secret black friday tote bag jbl xtreme black friday deals.Skypark vaateratas hind mct õli müük.Best tiibeti black friday gamestop infrapuna küttepaneel müük.Osta airpods 2 dd subwoofer müük.Jäneste müük puzzle clementoni ostatnia wieczerza.Xenon müük rehvide müük ja vahetus tallinnas Maa tulumaksusoodustustega ühenduste nimekiri monitoride müük tartu müük hiiumaal roostevaba nelikanttoru hind friday rebecca black lyrics karaoke asos black friday 2020 code hk Sepa kruustangid müük noorkanade müükHusqvarna müük haapsalus pitbull koer müük aerulaud müük tahmafilter hind.raua müük sauel black friday week ps4 projector hindi picture gaasi müük tallinnas Selveri kampaanialeht kasutatud raamatu müük.Ruuter huawei e5172 müük müük philips müük powerpro aqua hind.Kostüümide müük pärnus nisu hindi 2020.Target black friday best sellers kütteseadmete müük viljandis.Spedra müük osta myy facebook.Jalgrattad müük maja fassaadi müük tiibeti värvimise hind.Apple tv 3gen müük pubg ps4 müük.Vinkel raua müük pelletikütte süsteemi hind.Pelleti müük võrus when is black friday in south africa.Parajumpers jacke black friday jõhvika hind.Sõrmuste isand müük reiside eripakkumised.Lpg hindi mi 24 hind.Osta playstation ohjain black friday makeup deals.Dacia duster hind hostade müük Koristusvahendite müük tartus koroona laudade müük.Black friday 2020 date europe pallimere pallid müük.Tanel veenre ehete müük raamatud müük müük.Bobcat müük oneplus 6t hindustan times.Sektsiooni müük sauna bad hindelang.Tempeh osta honor 8 pro unboxing hindi.Reddit black friday stories õhupüssid müük.Jai hind mp3 tollise laua hind.Kapteiņu osta kempings osta iphone xr.Forever 21 black friday 2020 dog standing on hind legs abuse
Nokia 105 hindi flash file shure ksm9 black friday
Cult beauty black friday code atv de müük
Mature video games for pc drone dji mavic pro black friday
Mootorratta vistlus osta emmaljunga vanker
Mootorratta kiiver müük katusesarikad müük
Black friday memes south africa ebay black friday 2020 codes
Kingitused eestile osta ära ee
Kust saab osta mms i pärandina saadud kinnisvara müük
Helicopter hindi video song toornafta hind 500
Mango black friday flight deals forelli müük
Kitsede müük dil hai hindustani
Ulta beauty black friday 2020 google pixel 3 black friday canada
Lamborghini aventador music video suusakepid müük tallinn
Tellingud hind lamineeritud puitlaastplaat hind
Tallinki kampaania when is black friday sale 2020
Hindi song tum paas aaye leiser tv hindi
Ülikonna müük kust osta lennupiletid
Jawa osad müük bmx müük pärnus
Black friday and cyber monday deals 2020 siseuksed hind
Tomtom spark 3 müük nafta benefits in hindi
Far cry 5 xbox one müük currys black friday 2020 sat nav
Black friday date 2020 fights kingitus mehele sbrapäevaks
Ülevaatus tartus hind krossirataste müük
Niva 2121 müük kamina hindi status


text:
Kohtuasi C‑353/16
Eelotsusetaotlus – Varjupaigapoliitika – Pagulasseisundi andmise miinimumnõuded – Täiendava kaitse andmise tingimused – Päritoluriigis osaks saanud piinamise järelmõjud – Taotleja vaimse tervise raskekujulise kahjustumise risk päritoluriiki tagasisaatmise korral – Sobiva ravi puudumine päritoluriigis
1. Kas kolmanda riigi kodanik, kes kannatab tema päritoluriigis toime pandud piinamise järelmõjude all, kuid kellel ei ole sinna tagasi pöördumisel ohtu enam niisuguse kohtlemise osaliseks saada, võib saada täiendava kaitse põhjusel, et selle kolmanda riigi tervishoiusüsteemis ei ole tema psüühikahäire puhul võimalik saada asjakohast abi?
2. Sisuliselt sellele küsimusele palutaksegi Euroopa Kohtul käesolevas kohtuasjas vastata. Euroopa Kohtu jaoks on see taas võimalus otsustada direktiivi 2004/83/EÜ artikli 2 punkti e ja artikli 15 punkti b(2) üle ning teise võimalusena inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni(3) artikli 3 ja piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase konventsiooni(4) artikli 14 lõike 1 üle.
3. Analüüsi lõpus teen ma Euroopa Kohtule ettepaneku otsustada, et direktiivi 2004/83 artikli 2 punkt e ja artikli 15 punkt b ei kohusta liikmesriike laiendama täiendava kaitse korda niisugusele juhtumile nagu põhikohtuasjas, ja seda sõltumata EIÕK artiklist 3 ja piinamisvastase konventsiooni artikli 14 lõikest 1.
4. Piinamisvastase konventsiooni artikli 14 lõikes 1 on sätestatud:
5. EIÕK artiklis 3 on sätestatud:
6. Direktiivi 2004/83 põhjendustes 9, 25 ja 26 on sätestatud:
„(9) Need kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud, kellel lubatakse jääda liikmesriikide territooriumile põhjustel, mis ei tulene vajadusest rahvusvahelise kaitse järele, vaid kaastundest lähtuvalt või humanitaarsetel kaalutlustel, jäävad väljapoole käesoleva direktiivi reguleerimisala.
(25) On tarvis kehtestada kriteeriumid, mille alusel tunnustatakse rahvusvahelise kaitse taotlejate õigust täiendavale kaitsele. Need kriteeriumid peaksid lähtuma rahvusvahelistest kohustustest inimõigustega seotud instrumentide ja liikmesriikides rakendatavate tavade alusel.
(26) Riskid, millega riigi elanikkond või elanikkonna osa üldiselt kokku puutub, ei tekita tavaliselt iseenesest individuaalset ohtu, mida võiks kvalifitseerida tõsiseks kahjuks.“
7. Selle direktiivi artiklis 2 on sätestatud:
8. Nimetatud direktiivi artiklis 3 on ette nähtud:
„Liikmesriigid võivad kehtestada või säilitada soodsamaid norme otsustamaks, kes vastab pagulase või täiendava kaitse nõuetele, ning määratlemaks rahvusvahelise kaitse sisu, kui need normid on kooskõlas käesoleva direktiiviga.“
9. Direktiivi 2004/83 artikli 4 lõikes 4 on sätestatud:
„Asjaolu, et taotlejale on juba osaks saanud tagakiusamine või tõsine kahju või tagakiusamise või tõsise kahju otsene ähvardus, on arvestatav märk taotleja põhjendatud tagakiusamishirmu või tõsise kahju kannatamise reaalse ohu kohta, kui puudub mõjuv põhjus arvata, et kõnealune tagakiusamine või tõsine kahju ei kordu.“
10. Selle direktiivi artiklis 6 on ette nähtud:
11. Nimetatud direktiivi artiklis 15 on sätestatud:
12. Direktiivi 2004/83 artiklis 16 on ette nähtud:
13. Sri Lanka kodanik MP, kes saabus Ühendkuningriiki 2005. aasta jaanuaris, sai seal üliõpilase elamisloa. Elamisloa pikendamise taotlus jäeti 11. detsembril 2008 rahuldamata.
14. Asjaomane isik esitas 5. jaanuaril 2009 varjupaigataotluse, väites, et ta on organisatsiooni Tamil Eelami Vabadusvõitluse Tiigrid (edaspidi „LTTE“) liige, päritoluriigi julgeolekujõud olid ta kinni pidanud ja teda piinanud ning et on oht, et teda võidakse sellesse kolmandasse riiki tagasipöördumisel taas väärkohelda.
15. See taotlus jäeti 23. veebruaril 2009 rahuldamata põhjusel, et ei ole tõendatud, et taotlejat ähvardab tema päritoluriiki tagasipöördumisel taas oht.
16. MP vaidlustas selle otsuse Upper Tribunalis (kõrgem kohus, Ühendkuningriik), esitades meditsiinilisi tõendeid, mis kinnitasid, et ta kannatab piinamise järelmõjude all, tal on traumajärgne stressihäire, depressioon ja kalduvus enesetapule, ning näib, et ta on kindlalt otsustanud päritoluriiki tagasisaatmise korral oma elu lõpetada. See kohus jättis siiski asjaomase isiku kaebuse rahuldamata ühelt poolt osas, milles kaebus põhines pagulasseisundi konventsioonil(5) ja ka direktiivil 2004/83, ning teiselt poolt osas, milles ei olnud tõendatud, et MP on oma päritoluriigis endiselt ohustatud.
17. Upper Tribunal (kõrgem kohus) rahuldas siiski MP kaebuse osas, mis põhines EIÕK artikli 3 sätetel, sisuliselt põhjusel, et kui kaebaja saadetakse tagasi päritoluriiki, ei saa ta oma psüühikahäirele sobivat ravi – mis on selle artikliga vastuolus.
18. Court of Appeal (England and Wales) (apellatsioonikohus (Inglismaa ja Wales), Ühendkuningriik) kinnitas seda otsust, olles seisukohal, et direktiiv 2004/83 ei hõlma EIÕK artikli 3 kohaldamisalasse kuuluvaid juhtusid, mille puhul esineb tervise kahjustumise või enesetapu-, mitte tagakiusamisoht.
19. MP esitas selle otsuse peale kaebuse Supreme Court of the United Kingdomile (Ühendkuningriigi kõrgeim kohus), kes on eelotsusetaotluse esitanud kohus. Ta väidab, et direktiivi 2004/83 kohaldamisala ei saa olla nii kitsas, nagu seda on tõlgendanud esimese ja apellatsiooniastme kohus; et talle oleks tulnud anda täiendav kaitse, arvestades ühelt poolt talle päritoluriigis minevikus osaks saanud väärkohtlemist, mis on tema haiguse põhjus, ja teiselt poolt seda, et tema päritoluriigis puudub infrastruktuur, mis võimaldaks tema piinamise tagajärjel tekkinud tervisehäireid tema päritoluriigis nõuetekohaselt ravida. Põhikohtuasja kaebaja sõnul ei tuleks asjaolu, et tema päritoluriiki tagasipöördumise korral edaspidi väärkohtlemise riski ei ole, selle hindamisel, kas tal on õigus saada täiendav kaitse, arvesse võtta.
20. Eelotsusetaotluse esitanud kohus leiab, et täpselt seda küsimust ei ole Euroopa Kohus ega Euroopa Inimõiguste Kohus veel käsitlenud.
21. Nendel asjaoludel otsustas Supreme Court of the United Kingdom (Ühendkuningriigi kõrgeim kohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:
„Kas direktiivi 2004/83 artikli 2 punktis e antud määratlus koostoimes artikli 15 punktiga b hõlmab reaalset ohtu, et edasikaebaja päritoluriiki tagasisaatmise korral kannataks ta tõsist kahju füüsilisele või vaimsele tervisele, tulenevalt tema varasemast piinamisest või ebainimlikust või väärikust alandavast kohtlemisest, mille eest päritoluriik on vastutav?“
22. Kõigepealt tuleb märkida, et Euroopa Kohtul on käesoleva eelotsusetaotluse käsitlemiseks kaks varianti. Euroopa Kohus võib otsustada eelotsusetaotluse esitanud kohtu küsimuse piires, see tähendab lihtsalt direktiivi 2004/83 artikli 2 punkti e ja artikli 15 punkti b tõlgendamise kohta, aga tema vastus võib hõlmata ka nende õigusnormide hindamist EIÕK artikli 3 ja piinamisvastase konventsiooni artikli 14 seisukohast.
23. Esiteks, ainult direktiivi 2004/83 sätetele keskendunud vastuse kohta tuleb märkida, et selle direktiivi artikli 15 – milles on tõsine kahju määratletud ammendavalt – puhtalt grammatiline tõlgendus jätab haiguse ravimiseks sobiva arstiabi puudumise päritoluriigis, kuhu asjaomane isik on kavas tagasi saata, täiendava kaitse kohaldamisalast välja.
24. Nimetatud direktiivi artikli 15 punkti b sõnastus on tegelikult selge. See võimaldab anda täiendavat kaitset ainult juhul, kui on oht, et taotleja päritoluriiki tagasisaatmise korral võidakse talle tulevikus teha tõsist kahju piinamise või ebainimliku või väärikust alandava kohtlemise või karistamisega.
25. Euroopa Kohus on muide otsustanud, et direktiivi 2004/83 artiklis 15 määratletud kolm tõsise kahju liiki kujutavad endast tingimusi, mis peavad olema täidetud, et isikut saaks lugeda täiendava kaitse nõuetele vastavaks, kui selle direktiivi artikli 2 punkti e kohaselt on põhjendatult alust arvata, et taotleja seisaks asjaomasesse riiki tagasipöördumisel silmitsi reaalse ohuga kannatada sellist kahju(6).
26. See tõlgendus tähendab käesoleval juhul, et MP ei saa nõuda täiendavat kaitset, kuna on tõendatud, et tal ei ole enam ohtu, et teda võidakse päritoluriiki tagasisaatmise korral piinata, isegi kui ta ei saa tervishoiusüsteemi puudulikkuse tõttu tõenäoliselt vajalikku ravi selle traumajärgse stressihäirega toimetulemiseks, mille all ta kannatab, ja võib päritoluriiki tagasisaatmise korral käe oma elu külge panna.
27. Selle kohta on Euroopa Kohus otsustanud, et kolmanda riigi kodaniku terviseseisundi halvenemise ohtu, mis ei tulene selle kolmanda riigi kodaniku jaoks tervishoiuteenuste tahtlikult kättesaamatuks tegemisest, direktiivi 2004/83 artikkel 15 ei hõlma. Selle direktiivi artikli 15 punkti b määratluse kohaselt seisneb tõsine kahju kolmanda riigi kodaniku piinamises või ebainimlikult või väärikust alandavalt kohtlemises või karistamises päritoluriigis.(7)
28. Selle kohtupraktika kohaselt tuleneb nimetatud direktiivi artikli 6 tõlgendusest, et tõsine kahju peab olema tekkinud kolmanda osapoole tegevuse tõttu ega saa tuleneda lihtsalt päritoluriigi tervishoiusüsteemi üldisest puudulikkusest.(8)
29. Tuletan meelde, et kui teatud eriasjaoludel võivad haigusest tingitud kannatused kujutada endast ebainimlikku või väärikust alandavat kohtlemist,(9) siis ei ole üks täiendava kaitse andmise peamisi tingimusi, s.o kahju põhjustava isiku tuvastamine, kelle vastu kaitse on vajalik, käesoleval juhul täidetud.
30. Et isikut saaks käsitada võimaliku täiendava kaitse saajana, ei piisa nimelt tõendamisest, et teda ähvardaks pärast päritoluriiki tagasi saatmist ebainimliku või väärikust alandava kohtlemise oht. Veel tuleb tõendada, et see oht on tingitud otseselt või kaudselt, aga alati tahtlikest selle riigi avaliku võimu organitele omistatavatest teguritest ehk et asjaomast isikut isiklikult ähvardavat ohtu kujutavad selle riigi võimuorganid, mille kodanik isik on, või need võimuorganid sallivad seda ohtu, või et seda ohtu kujutavad sõltumatud rühmitused, mille vastu need võimuorganid ei suuda tagada oma kodanikele tõhusat kaitset.
31. Isiku puhul, kelle tervislik seisund vajab meditsiinilist hoolt ja kes ei saa oma päritoluriigis adekvaatset ravi, ei ole ebainimlik või väärikust alandav kohtlemine, mis võib talle sellesse riiki tagasipöördumise korral osaks saada, tingitud riigi avaliku võimu organite või sõltumatute organite tahtlikust tegevusest või tegvustusest ega ei ole suunatud kindla isiku vastu.
32. Üks peamistest kriteeriumidest täiendava kaitse andmiseks, nimelt päritoluriigi avaliku võimu organite otsene või kaudne vastutus tõsise kahju põhjustamise eest, mille vastu on kaitset vaja, ei ole sellisel juhul tegelikult täidetud.
33. Seepärast ei vastaks niisuguses olukorras nagu põhikohtuasjas liikmesriigi pakutav kaitse rahvusvahelise kaitse vajadusele direktiivi 2004/83 artikli 2 punkti e tähenduses ega kuuluks seega Euroopa ühise varjupaigasüsteemi raamistikku.
34. Sellest järeldub, et psüühikahäire all kannatava kolmanda riigi kodaniku terviseseisundi halvenemise oht, mis on tingitud sobiva ravi puudumisest päritoluriigis – kui tervishoiuteenuseid ei tehta sellele kolmanda riigi kodaniku jaoks tahtlikult kättesaamatuks –, ei ole piisav alus talle täiendava kaitse andmiseks,(10) isegi kui taotleja haigus on tingitud talle päritoluriigis minevikus osaks saanud piinamisest.
35. Seepärast ei ole mingit alust arvata, nagu pakub välja põhikohtuasja kaebaja ja ka Poola Vabariik, et ainus erinevus võrreldes kohtuasjaga, milles tehti 18. detsembri 2014. aasta kohtuotsus M’Bodj(11), nimelt asjaolu, et MP haigused on tingitud talle minevikus tema päritoluriigis osaks saanud piinamisest, mitte aga loomulikul teel tekkinud haiguse tüsistustest, võiks muuta täiendava kaitse andmise tingimusi, nagu need tulenevad direktiivi 2004/83 sätetest ja nagu Euroopa Kohus on neid juba tõlgendanud.(12)
36. Järelikult tuleks teha Euroopa Kohtule ettepanek otsustada, et direktiivi 2004/83 artikli 2 punktis e koostoimes artikli 15 punktiga b antud määratlus ei hõlma tegelikku ohtu, et taotleja päritoluriiki tagasipöördumise korral kannatab tema füüsiline ja vaimne tervis tõsist kahju, mis on tingitud talle minevikus osaks saanud piinamisest või ebainimlikust või väärikust alandavast kohtlemisest, mille eest päritoluriik on vastutav.
37. Teiseks, kui Euroopa Kohus soovib anda põhjalikuma vastuse, mis võimaldab tõlgendada direktiivi 2004/83 sätteid koostoimes EIÕK artikliga 3 ja piinamisvastase konventsiooni artikli 14 lõikega 1, tuleks esitada järgmised seisukohad.
38. Ühelt poolt EIÕK artikli 3 kohta saab olulised orientiirid juba kohtupraktikast.
39. Kõigepealt tuleks meelde tuletada, et Euroopa Kohus on otsustanud, et EIÕK artikliga 3 tagatud põhiõigus kuulub liidu õiguse üldpõhimõtete hulka, mille järgimise tagab Euroopa Kohus, ja selle põhiõiguse ulatuse tõlgendamisel liidu õiguskorras võetakse arvesse Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikat, kusjuures direktiivi 2004/83 artikli 15 punkt bvastab sisuliselt EIÕK artiklile 3.(13)
40. Euroopa Kohus on siiski otsustanud, et direktiivi 2004/83 põhjendustest 5, 6, 9 ja 24 nähtub, et kuigi selle direktiivi eesmärk on täiendava kaitse abil täiendada Genfi konventsioonis sätestatud pagulaste kaitset, tuvastades isikud, kellel on tõeline vajadus rahvusvahelise kaitse järele, ei laiene direktiivi kohaldamisala isikutele, kellel lubatakse jääda liikmesriiki teistel põhjustel, see tähendab vaid kaastundest lähtuvalt või humanitaarsetel kaalutlustel. Kohustus võtta direktiivi 2004/83 artikli 15 punkti b tõlgendamisel arvesse EIÕK artiklit 3, millele see sisuliselt vastab, ei sea seda tõlgendust kahtluse alla.(14)
41. Kooskõlas Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikaga on aga ka otsustatud,(15) et direktiivi 2004/83 artikli 15 tõlgendamine EIÕK artikli 3 seisukohast võib võimaldada täiendava kaitse andmist, ent ainult väga erandlikel juhtudel ja ülekaalukatel humanitaarkaalutlustel, mis räägivad väljasaatmise vastu.(16)
42. Euroopa Inimõiguste Kohus on selle kohta otsustanud, et asjaolu, et raskelt haiget kolmanda riigi kodanikku ei või teatud väga erandlikel juhtudel välja saata riiki, kus tema haigusele sobiv ravi ei ole kättesaadav, ei tähenda tingimata, et asjaomasel isikul tuleb lubada elada osalisriigis.(17)
43. Seda kohtupraktikat saab põhikohtuasja konkreetsele juhtumile üle kanda ja see tähendaks, et liikmesriigid ei ole kohustatud automaatselt andma täiendavat kaitset isikutele, kes on neile päritoluriigis minevikus osaks saanud piinamise tagajärjel haigestunud. MP juhtumit ei saa nimelt pidada erandjuhuks, mille puhul on humanitaarkaalutlused ülekaalukad.
44. Käesoleval juhul ei ole tõendatud, et ainuüksi tervishoiusüsteemi puudulikkus oleks iseenesest EIÕK artikli 3 sätete rikkumine. Kui aga selle puudulikkuse tõttu asjaomase isiku tervislik seisund halveneb, võib tegu olla selle sätte rikkumisega. Ainult liikmesriigi kohtu pädevuses on hinnata, kas neid sätteid on rikutud, kuid näib tõenäoline, et käesolevas asjas on sellega tegemist, arvestades MP traumajärgset stressi ja tema enesetapuohtu päritoluriiki tagasisaatmise korral. Liikmesriigi esimese ja apellatsiooniastme kohus järeldasid muide, et neid õigusnorme on rikutud, ja kohtutoimiku dokumentidest nähtub – milles vaidlust ei ole –, et MP-d ei saadeta päritoluriiki tagasi.
45. Peale selle tuletan meelde, et täiendava kaitse süsteem peab olema lahus niisugustest kaalutlustest, nagu on valdavad põhikohtuasjas, kus on tuvastatud, et taotlejal ei ole enam ohtu, et teda päritoluriiki tagasisaatmise korral piinatakse.
46. Euroopa Kohus on selle kohta otsustanud, et direktiivi 2004/83 üldise ülesehituse ja eesmärkidega oleks vastuolus kohaldada direktiivis ette nähtud kaitset kolmandate riikide kodanikele, kes on olukorras, millel ei ole mingit seost rahvusvahelise kaitse loogikaga.(18)
47. Tulenevalt selle direktiivi artikli 2 punkti e ja artikli 15 punkti b tõlgendamise kohta juba esitatud kaalutlustest oleks nimelt juhul, kui taotlejale rahvusvaheline kaitse antakse, tegemist muud liiki kaitsega vastavalt nimetatud direktiivi artikli 2 punkti g lõpuosale. See kaitse antakse muul põhjusel, kaalutlusõiguse alusel ja kaastundest lähtuvalt või humanitaarsetel kaalutlustel, mis põhinevad muu hulgas EIÕK artikli 3 järgimisel.
48. Seadusandja on aga ilmselgelt soovinud humanitaarkaalutlustel põhinevad olukorrad direktiivi 2004/83 kohaldamisalast vastavalt selle põhjendusele 9 välja jätta.(19)
49. Seega nähtub eespool öeldust, et direktiivi 2004/83 tõlgendamine koostoimes EIÕK artikliga 3 ei takista liikmesriikidel jätta MP olukorraga sarnanses olukorras olevaid isikuid, kes kannatavad neile minevikus osaks saanud piinamise järelmõjude all, aga keda ei ähvarda päritoluriiki tagasipöördumise korral enam niisuguse kohtlemise oht, täiendava kaitse kohaldamisalast välja, isegi kui nende puhul valitseb enesetapuoht ja nad ei saa kindlasti oma haiguse jaoks sobivat ravi. Selles kontekstis on liikmesriigi kohus tema käsutuses olevaid andmeid arvestades ainupädev hindama, kas EIÕK artiklit 3 on rikutud.
50. Teiselt poolt piinamisvastase konventsiooni artikli 14 kohta tuletan alustuseks meelde, et direktiiv 2004/83 ning muud õigusnormid, millel Euroopa ühine varjupaigasüsteem põhineb, võeti vastu selleks, et aidata vastavalt ELTL artikli 78 lõikele 1 liikmesriikide pädevatel asutustel rakendada Genfi konventsiooni ja teisi selles valdkonnas olulisi lepinguid.(20) Seepärast tuleb selle direktiivi sätete tõlgendamisel pidada silmas nende õigusaktide üldist ülesehitust ja eesmärki.(21)
51. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tuleb aga liidu õigust kohaldada rahvusvahelisest humanitaarõigusest sõltumatult.(22) Peale selle tuleb rõhutada, et Euroopa Kohus on otsustanud, et rahvusvaheline humanitaarõigus ja direktiivis 2004/83 ette nähtud täiendava kaitse kord taotlevad erinevaid eesmärke ja kehtestavad selgelt eraldatud kaitsemehhanismid.(23)
52. Sellest lähtuvalt juhin tähelepanu sellele, et direktiiv 2004/83 ei sisalda ühtegi õigusnormi, mis suuremal või vähemal määral sarnaneks piinamisvastase konventsiooni artikli 14 lõikega 1, mis kohustab osalisriike nägema ette menetlused ja vahendid, mis võimaldavad piinamise ohvri kannatusi heastada.
53. Euroopa Kohus saaks niisiis ainult sellest seisukohast vaagida, kas piinamisvastase konventsiooni artikli 14 rikkumine kolmanda riigi poolt, mille kodanik taotleja on, võib mõjutada täiendava kaitse andmist puudutavaid liidu liikmesriikide kohustusi, mis tulenevad direktiivist 2004/83 ja võimaldavad isikuid kaitsta igasuguse tõsise kahju eest.
54. Õigupoolest tuleneb piinamisvastase konventsiooni artikli 14 lõike 1 grammatilisest tõlgendusest, et põhimõtteliselt peab niisugused vahendid ja menetlused, mis võimaldaksid asjaomaste isikute kannatuste heastamist või võimalikult täielikku rehabilitatsiooni, ette nägema see riik, kes on oma territooriumil toime pandud piinamise eest vastutav.(24)
55. Selle konventsiooni sätete kõikehõlmav tõlgendus kinnitab tegelikult seda grammatilist tõlgendust, kuna selle artikkel 13 ja järgmised on sisuliselt adresseeritud rikkumise eest vastutavale riigile.(25) Selles suhtes tuleks arutada, kas juhul, kui Sri Lanka ei täida kohustusi, mis tulenevad piinamisvastasest konventsioonist, mille osaline ta on, võiks see laiendada liikmesriikide kohustusi täiendava kaitse alal.
56. Kas piinamisvastase konventsiooni rikkumine liidu jaoks kolmanda riigi poolt võiks võimaldada üksikisikutel tugineda õigusele saada Euroopa Liidus täiendav kaitse? Kas seda rikkumist võiks tõlgendada kui tõendit, et asjaomase isiku tema päritoluriiki tagasisaatmise korral on ebainimliku või väärikust alandava kohtlemise oht? Kas päritoluriigis kannatuste heastamist võimaldava menetluse puudumist võiks käsitada tõsise kahju ohuna? Need on küsimused, mille üle Euroopa Kohus võib soovida otsustada.
57. Mõni riik võiks nõustuda võtma piinamisvastasest konventsioonist tulenevaid kohustusi, isegi kui nad ei ole kõnealuse piinamise eest vastutavad. Kriminaalasjades on niisugune universaalne jurisdiktsioon lubatud piinamise toimepanijate vastutuselevõtmisel ja nende üle kohtumõistmisel. Selles konventsioonis on nimelt lubatud, et ainus seos pädeva kohtu asukohariigi ja õigusrikkumise toimepanemise vahel on piinamise toimepanemises kahtlustatava viibimine riigi territooriumil, kellel tuleb see kahtlustatav kas välja anda või vastutusele võtta ja tema üle kriminaalkorras kohut mõista.(26) Ei ole aga levinud, et seda universaalset jurisdiktsiooni tunnustataks tsiviilvastutuse ja kahjustatud isikute kahjuhüvitise saamise õiguse asjades.(27) Selles kontekstis oleks ainus õigusrikkumise ja riigi vahel nõutav seos välisriigis toime pandud piinamise ohvri viibimine selle riigi territooriumil, mis menetleb asja heastamisnõudes. See piinamisvastase konventsiooni osalisriikide jurisdiktsiooni laiendamine, kui see oleks Euroopa Kohtu poolt lubatud,(28) võimaldaks piinamisohvritel tõepoolest kasutada oma õigusi heastamisele ja täielikult tagada jus cogens’i(29) järgimine, tugevdades nii piinamisvastast võitlust rahvusvahelisel tasandil.(30)
58. Ainult sel määral oleks lubatav piinamisvastase konventsiooni artikli 14 lõiget 1 kohaldada käesolevas põhikohtuasjas nii, et see lubaks laiendada liikmesriikide kohustusi täiendava kaitse asjas. Seda arvestades läheks niisuguse universaalse jurisdiktsiooni tunnustamine kaugemale, kui on liidu kohtupraktikas juba lubatud, ja käesolev põhikohtuasi ei paista olevat parim võimalus seda sammu teha, kuna piinamisvastase konventsiooni artikli 14 lõike 1 kohaldamist takistab kaks asjaolu.
59. Ühelt poolt ei nähtu ühestki kohtutoimiku dokumendist, et Sri Lanka rikuks tahtlikult piinamisvastase konventsiooni artikli 14 lõikest 1 tulenevaid kohustusi MP suhtes, kui viimane sinna tagasi saadetaks. Tegelikult tuleneb eespool öeldust, et MP ei saa põhjendatult Sri Lanka vastu väita mingit tahtlikult arstiabist ilma jätmist ning see ei oleks seega niisuguse tõsise kahju oht, nagu on loetletud direktiivi 2004/83 artiklis 15 täiendava kaitse andmise võimaldamiseks, ja seda isegi siis, kui tervishoiusüsteemi puudulikkust ei eitata. Seepärast ei ole a priori võimalik tunnistada, et Sri Lanka rikub piinamisvastasest konventsioonist tulenevaid kohustusi MP suhtes.
60. Teiselt poolt on selleks, et tunnistada õigust heastamisele, veel vaja, et oleks esitatud kaebus või nõue kohtule. Nimelt tuleb isikul, kes väidab, et ta on piinamise ohver, algatada kohtuasi heastamisnõudes või nõudes, et talle tagataks tingimused, mis võimaldavad võimalikult täielikku rehabilitatsiooni, vastavalt piinamisvastase konventsiooni artikli 14 lõikele 1. Käesoleval juhul aga ei tõenda põhikohtuasja kaebaja ega isegi väida, et ta on esitanud nõude saada hüvitist või rehabiliteerimisvahendid, olgu siis Sri Lanka või liikmesriigi ametivõimudele, juhul kui viimased võiksid ennast tunnistada pädevaks. Ühestki kohtutoimiku dokumendist ei nähtu, et MP oleks algatanud mingit kohtuasja piinamisvastase konventsiooni artikli 14 lõike 1 alusel.
61. Seega oleks teoreetiliselt ainus võimalus pidada põhikohtuasja nende sätete kohaldamisalasse kuuluvaks see, kui arvestada ühelt poolt, et Sri Lanka tervishoiusüsteemi puudused on tingitud piinamisvastase konventsiooni artikli 14 lõikest 1 tulenevate selle riigi kohustuste tahtlikust rikkumisest MP suhtes, ja teiselt poolt, et täiendava kaitse nõude esitamist liidu liikmesriigis käsitatakse nõudena saada hüvitist või võimalikult täielikuks rehabilitatsiooniks vajalikke vahendeid.
62. Näib aga, et see tõlgendus laiendab liialt nii direktiivi 2004/83 kui ka piinamisvastase konventsiooni artikli 14 lõike 1 kohaldamisala.
63. Lisaks on tingimata vaja hinnata nii laia tõlgendamise tagajärgi praktikas. Kui see võimaldaks kõikidel isikutel, kellele on minevikus osaks saanud väärkohtlemine, saada õigus täiendavale kaitsele, ja seda seni, kuni oma päritoluriigis ei ole ette nähtud vahendeid ja menetlusi, mis võimaldaksid ohvritele hüvitist või rehabilitatsiooni, sealhulgas piisava tervishoiusüsteemi sisseseadmisega, laiendaks see märkimisväärselt liikmesriikide kohustusi täiendava kaitse alal ja tekitaks nii menetluslikke kui ka materiaalõiguslikke raskusi. Niisugune tõlgendus läheks tunduvalt kaugemale, kui liidu seadusandja direktiivi 2004/83 ja Euroopa ühist varjupaigasüsteemi vastu võttes soovis, ning võiks suurendada rahvusvahelise kaitse taotlemist ning raskendada traumajärgse stressi või enesetapuohu korral sellise kaitse lõpetamist vastavalt direktiivi 2004/83 artiklile 16. Peale selle kohaldatakse Euroopa Kohtu praktikat, ilma et see piiraks liikmesriikide kaalutlusõigust anda niisuguste haigustega inimestele elamisluba humanitaarkaalutlustel.
64. Eespool öeldust tulenevalt tuleb teha Euroopa Kohtule ettepanek otsustada, et piinamisvastase konventsiooni artikli 14 lõikega 1 ei ole vastuolus, et niisuguses olukorras taotlejale nagu põhikohtuasjas täiendavat kaitset ei anta.
65. Järelikult tuleb teha Euroopa Kohtule ettepanek otsustada, et direktiivi 2004/83 artikli 2 punktis e koostoimes selle direktiivi artikli 15 punktiga b antud määratlus ei hõlma tegelikku ohtu, et taotleja päritoluriiki tagasisaatmise korral kannatab tema füüsiline ja vaimne tervis tõsist kahju, mis on tingitud talle minevikus osaks saanud piinamisest, mille eest päritoluriik on vastutav, ning see oleks vastuolus EIÕK artikliga 3 ja piinamisvastase konventsiooni artikli 14 lõikega 1.
66. Esitatud põhjendusi arvestades teen Euroopa Kohtule ettepaneku vastata Supreme Court of the United Kingdomi (Ühendkuningriigi kõrgeim kohus) eelotsuse küsimusele järgmiselt:
Nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/83/EÜ miinimumnõuete kohta, mida kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad täitma, et saada pagulase või muul põhjusel rahvusvahelist kaitset vajava isiku staatus, ja antava kaitse sisu kohta artikli 2 punktis e koostoimes selle direktiivi artikli 15 punktiga b antud määratlus ei hõlma tegelikku ohtu, et taotleja päritoluriiki tagasisaatmise korral kannatab tema füüsiline ja vaimne tervis tõsist kahju, mis on tingitud talle minevikus osaks saanud piinamisest või ebainimlikust või väärikust alandavast kohtlemisest, mille eest päritoluriik on vastutav.
2 Nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv miinimumnõuete kohta, mida kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad täitma, et saada pagulase või muul põhjusel rahvusvahelist kaitset vajava isiku staatus, ja antava kaitse sisu kohta (ELT 2004, L 304, lk 12; ELT eriväljaanne 19/07, lk 96).
3 Allkirjastatud Roomas 4. novembril 1950, edaspidi „EIÕK“.
4 Vastu võetud New Yorgis 10. detsembril 1984, edaspidi „piinamisvastane konventsioon“.
5 Allkirjastatud Genfis 28. juulil 1951, edaspidi „Genfi konventsioon“.
6 Kohtuotsused, 17.2.2009, Elgafaji (C‑465/07, EU:C:2009:94, punkt 31); 30.1.2014, Diakité (C‑285/12, EU:C:2014:39, punkt 18) ja 18.12.2014, M'Bodj (C‑542/13, EU:C:2014:2452, punkt 30).
7 Kohtuotsus, 18.12.2014, M'Bodj (C‑542/13, EU:C:2014:2452, punktid 31 ja 32).
8 Kohtuotsus, 18.12.2014, M'Bodj (C‑542/13, EU:C:2014:2452, punkt 35).
9 Vt minu ettepanek kohtuasjas M'Bodj (C‑542/13, EU:C:2014:2113, punktid 44‐46) ja seal viidatud Euroopa Inimõiguste Kohtu (EIK) praktika. Vt ka EIK, 29.4.2002, Pretty vs. Ühendkuningriik (CE:ECHR:2002:0429JUD000234602, punkt 52).
10 Kohtuotsus, 18.12.2014, M'Bodj (C‑542/13, EU:C:2014:2452, punkt 36).
12 Kohtuotsus, 18.12.2014, M'Bodj (C‑542/13, EU:C:2014:2452).
13 Kohtuotsus, 17.2.2009, Elgafaji (C‑465/07, EU:C:2009:94, punkt 28). Vt meeldetuletuseks EIÕK artikli 3 tõlgendamise kohta Euroopa Inimõiguste Kohtu poolt EIK, 28.2.2008, Saadi vs. Itaalia (CE:ECHR:2008:0228JUD003720106, punktid 134 ja 135) ning 21.1.2011, M.S.S. vs. Belgia ja Kreeka (CE:ECHR:2011:0121JUD003069609, punkt 219 jj). Selles kohtuotsuses tuletab Euroopa Inimõiguste Kohus meelde, et EIÕK artikliga 3 keelatud kohtlemine peab olema vähemalt teatud raskusastmega, ettekavatsetud, alandav ja väärikust alandav.
14 Kohtuotsus, 18.12.2014, M'Bodj (C‑542/13, EU:C:2014:2452, punktid 37 ja 38).
15 Kohtuotsus, 18.12.2014, M'Bodj (C‑542/13, EU:C:2014:2452, punktid 39 ja 40).
16 Vt eelkõige EIK, 27.5.2008, N. vs. Ühendkuningriik (CE:ECHR:2008:0527JUD002656505, punktid 42‐45). Selles kohtuotsuses märgib Euroopa Inimõiguste Kohus, et tema kohtupraktika puudutab peamiselt HIV-positiivseid inimesi, aga et erandkorras võivad loomulikul teel tekkinud füüsilise või vaimse haigusega inimeste väljasaatmist takistada ka muud põhjused.
17 EIK, 27.2.2014, S.J. vs. Belgia (CE:ECHR:2015:0319JUD007005510, punktid 118‐120). Euroopa Inimõiguste Kohus tuletas selles kohtuotsuses meelde, et tema kohtupraktika kohaselt kolmandate riikide kodanikud, kelle suhtes on võetud väljasaatmismeede, ei või põhimõtteliselt nõuda õigust jääda osalisriigi territooriumile, et saada edasi arsti- ja sotsiaalabi ja sotsiaal- ja meditsiiniteenuseid või muid teenuseid, mida pakub riik, kes nad välja saadab. Asjaolu, et osalisriigist väljasaatmise korral võib taotleja olukord oluliselt halveneda ja eelkõige tema oodatav eluiga oluliselt lüheneda, ei ole iseenesest piisav, et seda käsitada EIÕK artikli 3 rikkumisena.
18 Kohtuotsus, 18.12.2014, M’Bodj (C‑542/13, EU:C:2014:2452, punkt 44).
19 Vt minu ettepanek kohtuasjas M’Bodj (C‑542/13, EU:C:2014:2113, punktid 60‐63).
20 Vt minu ettepanek kohtuasjas kohtuasjas Danqua (C‑429/15, EU:C:2016:485, punkt 55).
21 Kohtuotsus, 7.11.2013, X jt (C‑199/12‑C‑201/12, EU:C:2013:720, punktid 39 ja 40 ja seal viidatud kohtupraktika).
22 Kohtuotsued, 30.1.2014, Diakité (C‑285/12, EU:C:2014:39, punktid 24‐26) ja 14.3.2017, A jt (C‑158/14, EU:C:2017:202, punkt 91).
23 Kohtuotsus, 30.1.2014, Diakité (C‑285/12, EU:C:2014:39, punkt 24).
24 Vt selle kohta Chanet, C., „La Convention des Nations Unies contre la torture et autres peines ou traitements cruels, inhumains ou dégradants“, Annuaire français de droit international, kd 30, Persée, Paris, 1984, lk 625‐636.
25 Vt selle kohta Ponroy, E., ja Jacq, C., „Étude comparative des Conventions des Nations Unies et du Conseil de l'Europe relatives à la torture et aux peines ou traitements inhumains ou dégradants“, Revue de science criminelle et de droit pénal comparé, Dalloz, Paris, 1990, lk 317.
26 Vt piinamisvastase konventsiooni artikli 5 lõige 2, vastavalt põhimõttele aut dedere aut judicare. Vt selle kohta Vandermeersch, D., „La compétence universelle“, Juridictions nationales et crimes internationaux, Presses universitaires de France, Paris, 2002, lk 590‐594.
27 EIK, 21.6.2016, Nait-Liman vs. Šveits (CE:ECHR:2016:0621JUD005135707, punkt 49 jj ja punkt 115 jj). Selles kohtuotsuses keeldub Euroopa Inimõiguste Kohus arvestamast, et EIÕK artikli 6 lõige 1 kohustab osalisriike nägema ette kolmandatesriikidest toime pandud piinamisaktide eest tsiviilkorras heastamise mehhanismid. See kohus täpsustab seal, et universaalse jurisdiktsiooni tunnustamine selles valdkonnas oleks vallandanud massilise kaebustevoo. Pärast Euroopa kohtusüsteemide ammendavat analüüsimist (p 49) järeldas EIK, et kui piinamiskeeld kuulub küll jus cogens’i alla ja selles on universaalse jurisdiktsioon, siis piinamisaktide tagajärjel algatatud tsiviilasjades tuleb sellegipoolest järgida kohtualluvuse territoriaalsuse eeskirju. Vt ka EIK, 21.11.2001, Al-Adsani vs. Ühendkuningriik (CE:ECHR:2001:1121JUD003576397, punktid 61 ja 115 jj).
28 Teades, et selles küsimuses ei ole Euroopa õiguskordades ja doktriinis kaugeltki üksmeelt, nagu tuletab meelde Euroopa Inimõiguste Kohus oma kohtuotsustes, 21.11.2001, Al-Adsani vs. Ühendkuningriik (CE:ECHR:2001:1121JUD003576397, punktid 61 ja 62) ja 21.6.2016, Nait-Liman vs. Šveits (CE:ECHR:2016:0621JUD005135707, punkt 115 jj).
29 Vt mõiste määratluse kohta kohtuotsus, 3.9.2008, Kadi ja Al Barakaat International Foundation vs. nõukogu ja komisjon (C‑402/05 P ja C‑415/05 P, EU:C:2008:461, punkt 87): „mida tuleb mõista kui rahvusvahelist avalikku korda, mis kehtib kõikide rahvusvahelise õiguse subjektide […] suhtes ning millest on keelatud kõrvale kalduda“.
30 Vt endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu kohtuotsus, 10.12.1998, Anto Furundzija (IT-95-17, punkt 156).

matches: kohus kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus kohus Kohus kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus kohus Kohus


Kohanime määramise kord – Riigi Teataja
Kohanime määramise kord
Kohanime määramise kord - sisukord
§ 4 Eelnõu avalikustamine
§ 5 Kohanime määramise otsusest teavitamine
§ 6 Kohanime muutmine ja kehtetuks tunnistamine
RT IV, 25.05.2018, 7
Vastu võetud 17.05.2018 nr 21
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 3 punkti 1 ja § 22 lõike 2 ning kohanimeseaduse § 5 lõike 1 punkti 3 ja lõike 4 ja § 6 lõike 8 alusel.
Käesoleva määrusega delegeeritakse seadusega kohaliku omavalitsuse pädevusse antud kohanimemääraja ülesanded Põltsamaa Vallavalitsusele kui täitevorganile (edaspidi vallavalitsus) ja kui ametiasutusele (edaspidi ametiasutus) ning määratakse, milline on kohanime määramise õigusakti eelnõu avalikustamise kord Põltsamaa vallas.
(1) Põltsamaa vallas määrab kohanimed vallavalitsus oma korraldusega.
(2) Vallavalitsuse pädevuses on kohanime määramine kohanimeseaduse § 4 sätestatud ulatuses ja arvestades kohanimeseaduse § 5 sätestatud kohanimemääraja pädevust.
(3) Juhul, kui kohanime määramine toimub Vabariigi Valitsuse või asjaomase ministri poolt ja puudutab Põltsamaa valda, annab vallavalitsus kohanimemäärajale arvamuse kohanime määramise kohta.
(1) Kohanime ettepanekuid võivad esitada kõik isikud. Kirjalik taotlus tuleb esitada ametiasutusele ja see peab sisaldama kohanime valiku põhjendust. Detailplaneeringu käigus planeeringu koostaja nimetatud kohanime käsitatakse kirjaliku taotlusena kohanime määramiseks.
(2) Kohanime määramisel lähtutakse kohanimeseaduses sätestatud kohanimele esitatavatest nõuetest.
(3) Kohanime määramisest keeldutakse, kui taotletav kohanimi on vastuolus kohanimeseaduses kohanimele esitatavate nõuetega või kui puudub selgesti eristatav objekt, millele nime taotletakse.
§ 4. Eelnõu avalikustamine
Ametiasutus avalikustab kohanime määramise korralduse eelnõu vähemalt 15 päeva enne kohanime määramise otsustamist Põltsamaa valla veebilehel ja kohaliku leviga perioodiliselt ilmuvas ajalehes.
§ 5. Kohanime määramise otsusest teavitamine
(1) Ametiasutus saadab kohanime määramise korralduse 10 päeva jooksul Vabariigi Valitsuse poolt moodustatud kohanimenõukogule ja riikliku kohanimeregistri volitatud töötajale.
(2) Ametiasutus annab kohanime määramisest avalikkusele teada Põltsamaa valla veebilehel ja kohaliku leviga perioodiliselt ilmuvas ajalehes.
§ 6. Kohanime muutmine ja kehtetuks tunnistamine
(1) Kohanime muutmise või kehtetuks tunnistamise algatab ja ettevalmistamist korraldab ametiasutus.
(2) Kohanime peab muutma, kui see on vastuolus kohanimeseaduses kohanimele esitatavate nõuetega või kui kohanimede eri kujud vajavad ühtlustamist. Sellisel juhul tuleb kohanime muutmise menetlus algatada 30 päeva jooksul nimetatud asjaolude teada saamisest arvates.
(3) Kohanime võib muuta kohanimeseaduses sätestatud alustel. Seaduses sätestamata juhtudel võib kohanime muuta asjaomase ministri nõusolekul.
(4) Kohanime võib kehtetuks tunnistada, kui nimeobjekt on hävinud või ala planeerimise käigus kaotatud.
Määruse jõustumisel tunnistatakse kehtetuks:
1) Põltsamaa Linnavolikogu 21. mai 2013 määrus nr 83,,Põltsamaa linna kohanimede määramise kord”;
2) Põltsamaa Vallavolikogu 26. veebruari 2009 määrus nr 68,,Kohanime määramise korra kehtestamine”.


§ 2 Sotsiaalhoolekandelise abi eesmärk, põhimõtted ja mõisted
§ 3 Hindamiskohustus ja otsus abi andmise kohta
§ 6 Sotsiaalteenuste liigid
§ 7 Tasu sotsiaalteenuste eest
§ 8 Koduteenuse eesmärk ja sisu
§ 9 Sotsiaaltransporditeenuse eesmärk ja sisu
§ 10 Sotsiaaltransporditeenuse korraldamine
§ 12 Väljaspool kodu osutatav üldhooldusteenus
§ 13 Täisealise isiku hooldus
§ 14 Hoolduse seadmise taotlemine ja hooldusvajaduse hindamine
§ 15 Hoolduse seadmise ja hooldaja määramise tähtaeg
§ 16 Hoolduse lõpetamine
§ 17 Hooldajatoetusemäär ja maksmise kord
§ 18 Toetuse maksmise lõpetamine
§ 19 Tugiisikuteenuse eesmärk ja sisu
§ 20 Isikliku abistaja teenuse eesmärk ja sisu
§ 21 Varjupaigateenuse eesmärk ja sisu
§ 22 Turvakoduteenuse eesmärk ja sisu
§ 23 Võlanõustamisteenuse eesmärk ja sisu
§ 24 Muud vajaduspõhised sotsiaalteenused
RT IV, 29.01.2019, 4
Vastu võetud 23.01.2019 nr 48
Määrus on antud kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5 ja § 22 lõike 2, sotsiaalseadustiku üldosa seaduse § 15 punkti 2 ja sotsiaalhoolekande seaduse § 14, § 16 lõike 1, § 89 ja § 133 lõike 6 alusel.
(1) Määrusega reguleeritakse Kehtna vallas sotsiaalhoolekande seadusega kohalikule omavalitsusele pandud ülesannete täitmine ning isikutele sotsiaalkaitse tagamiseks hüvitiste andmine.
(2) Käesoleva korraga Kehtna Vallavalitsusele (edaspidi vallavalitsus) pandud ülesanded võib vallavalitsus delegeerida ametiasutuse sotsiaalala ametnikele ja muudele sotsiaalteenust osutavatele isikutele või asutustele lepingu alusel.
§ 2. Sotsiaalhoolekandelise abi eesmärk, põhimõtted ja mõisted
(1) Sotsiaalhoolekandeline abi on sotsiaaltoetuste, sotsiaalteenuste, vältimatu abi ja muu abi andmine, mille eesmärk on toetada inimese iseseisvat toimetulekut ja töötamist ning aktiivset osalemist ühiskonnaelus, ennetades sealjuures sotsiaalsete probleemide tekkimist või süvenemist üksikisiku, perekonna ja ühiskonna tasandil.
(2) Isikul on esmane vastutus teda ohustavate sotsiaalsete riskidega toimetulekul.
(3) Toetuse või teenuse taotlemisel peab isik ise aitama igakülgselt kaasa eesmärgipärasele ja efektiivsele menetlusele
(4) Eelistatakse abimeetmeid, mis on suunatud võimaluste leidmisele ja isiku suutlikkuse suurendamisele korraldada oma elu võimalikult iseseisvalt
(5) Määruses kasutatakse mõisteid käesoleva paragrahvi lõikes 1 märgitud seaduste ja nende alusel antud riiklikes õigusaktides sätestatu tähenduses.
§ 3. Hindamiskohustus ja otsus abi andmise kohta
(1) Vallavalitsus selgitab välja abi saamiseks pöördunud isiku abivajaduse ja sellele vastava abi.
(3) Abi andmise otsustab vallavavalitsuse sotsiaaltööd tegev ametnik ettepanekul 10 tööpäeva jooksul pärast kõigi vajalike dokumentide esitamist.
(4) Toetus kantakse 30 kalendripäeva jooksul pärast toetuse andmise otsuse tegemist taotleja poolt taotluses näidatud pangakontole või makstakse välja sularahas.
(1) Sotsiaalhoolekandelist abi on õigustaotleda isikul, kelle elukoht Eesti rahvastikuregistri (edaspidi rahvastikuregister) andmetel on Kehtna vald;
(2) Isikule, kelle elukoht rahvastikuregistri andmetel ei ole Kehtna vallas, kuid kes tegelikult viibib või elab alaliselt Kehtna valla haldusterritooriumil, osutatakse vastavalt sotsiaalhoolekande seadusele vältimatut sotsiaalabi.
(1) Toetused jagunevad sissetulekust sõltuvateks ja sissetulekust mittesõltuvateks toetusteks.
1) lasteaia toidutoetus;
2) koolitoidutoetus;
3) toetus prilliklaaside maksumuse kompenseerimiseks;
4) toetus retseptiravimite ja abivahendite maksumuse kompenseerimiseks;
5) toetus haigla visiidi/või voodipäevatasu kompenseerimiseks;
6) toetus õpilaskodu ja ühiselamu kulude kompenseerimiseks;
7) toimetulekutoetust sotisaalhoolekande seadusega sätestatud korras;
8) toetus transpordikulude kompenseerimiseks eriarsti juurde.
4) puudega lapse hooldajatoetus;
(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud toetusi makstakse Kehtna Vallavolikogu kehtestatud korras.
§ 6. Sotsiaalteenuste liigid
Kehtna vallas osutatavad ja korraldatavad sotsiaalteenused on:
5) täisealise isiku hooldus;
14) muud vajaduspõhised sotsiaalteenused.
§ 7. Tasu sotsiaalteenuste eest
Sotsiaalteenuste osutamise eest võib vallavalitsus kui täitevorgan kehtestada tasu, mis sõltub hindamise tulemusena välja selgitatud teenuse mahust ning teenust saava isiku ja tema perekonna majanduslikust olukorrast.
§ 8. Koduteenuse eesmärk ja sisu
(1) Koduteenus on kohaliku omavalitsusüksuse korraldatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on täisealise isiku iseseisva ja turvalise toimetuleku tagamine kodustes tingimustes, säilitades ja parandades tema elukvaliteeti.
(2) Koduteenust osutatakse Kehtna Vallavolikogu kehtestatud korras.
§ 9. Sotsiaaltransporditeenuse eesmärk ja sisu
Sotsiaaltransporditeenust kasutama õigustatud isik on puudega isik, vanadus- ja töövõimetuspensionär ning laps koos saatjaga, kes erivajaduse või sotsiaalse olukorra tõttu ei saa kasutada ühistransporti või ei ole suuteline iseseisvalt sõitma ravi-, meditsiini-, rehabilitatsiooni-, hooldus-, haridusasutusse, töökohta või abivahendit väljastavasse asutusse, samuti asutustesse, milles teostatavate toimingute puhul on isiklik osalemine vajalik.
§ 10. Sotsiaaltransporditeenuse korraldamine
(1) Sotsiaaltransporditeenuse saamiseks peab isik esitama vallavalitsusele taotluse, kus on märgitud teenuse soovija isikuandmed, sõidu marsruut ning teenuse taotlemise põhjus.
(2) Sotsiaaltransporditeenuse saamiseks peab sotsiaaltransporti saama õigustatud isik esitama vallavalitsusele reeglina kümme (10) tööpäeva enne teenuse vajadust taotluse.
(3) Taotluse võib esitada mistahes viisil (suuliselt, kirjaga, e- postiga- edaspidi tellimus).
(4) Sotsiaaltransporditeenust osutatakse üldjuhul tööpäevadel ja Eesti Vabariigi territooriumil.
(5) Sotsiaaltööd tegev ametnik otsustab teenuse osutamise vajaduse ja korraldab teenuse osutamise võimalikult kliendi erivajadusi arvestades ning vajadusel kaasates teisi teenuse osutajaid.
(6) Sotsiaaltransporditeenuse hinna kehtestab vallavalitsus kui täitevorgan.
(2) Eluruumi tagamine on sotsiaaleluruumi teenus, mille osutamiseks üürib vallavalitsus isikule sotsiaaleluruumi;
(3) Sotsiaalkorter või sotsiaalpind (edaspidi sotsiaaleluruum) on sotsiaalteenust vajava isiku kasutusse antav munitsipaalomandis olev korter või muu eluruumile esitatavatele nõuetele vastav ruum või elamu.
(4) Eluruumi tagamise teenust korraldatakse Kehtna Vallavolikogu kehtestatud korras.
§ 12. Väljaspool kodu osutatav üldhooldusteenus
(1) Hooldamist hoolekandeasutuses pakutakse eakatele ja/või puudega isikutele, kes ei ole suutelised iseseisvalt elama ja kelle toimetulekut ei ole võimalik tagada teiste sotsiaalteenuste või muu abi osutamisega.
(2) Väljaspool kodu osutatavat üldhooldusteenust osutatakse Kehtna Vallavolikogu kehtestatud korras.
§ 13. Täisealise isiku hooldus
(2) Hooldus seatakse raske või sügava puudega isikule, kes vaimse või füüsilise puude tõttu vajab püsivalt kõrvalabi oma õiguste teostamiseks ja kohustuste täitmiseks ning isiku toimetulekut pole võimalik tagada muude täiendavate teenuste ja toetuste osutamisega. Raske või sügava puude määramise otsusest ei tulene vajadus hoolduse seadmiseks ja hooldaja määramiseks.
(3) Hooldajaks võib olla isik, kes ei ole hooldatava suhtes ülalpidamiskohustusega (abikaasa, vanem, täisealine laps, vanavanem, lapselaps) ning kellel ei ole rasket ega sügavat puuet. Erandkorras määratakse hooldajaks ülalpidamiskohustusega isik, kelle hooldatava hooldusvajadus on olnud pidev ja ööpäevaringne alates lapseeast ning jätkub täiskasvanuna.
§ 14. Hoolduse seadmise taotlemine ja hooldusvajaduse hindamine
(1) Hoolduse seadmiseks esitab abivajav isik kirjaliku vormikohase taotluse. Vallavalitsusel on vajadusel õigus nõuda täiendavaid dokumente.
(2) Vallavalitsuse sotsiaaltööd tegev ametnik viib läbi kodukülastuse ja hooldusvajaduse hindamise, vajadusel konsulteerib hinnangu saamiseks teiste eriala spetsialistidega. Hindamistulemuse alusel otsustatakse hooldus-ja abivajadus.
(3) Hooldust ei seata, kui hindamise tulemusel selgub, et isiku tegelik abivajadus kaetakse isikule muul viisil.
§ 15. Hoolduse seadmise ja hooldaja määramise tähtaeg
(2) Tähtajatult määratud puude korral seatakse hooldus tähtajatult.
§ 16. Hoolduse lõpetamine
Hooldus lõpetatakse hooldaja või hooldatava avalduse alusel või hoolduse seadmise aluste äralangemisel:
1) hooldatava paigutamine hoolekandeasutusse;
2) hooldaja või hooldatava elukoha vahetus teise omavalitsusse;
4) hooldatava või hooldaja surm;
5) hooldaja suutmatus hooldust korraldada.
§ 17. Hooldajatoetusemäär ja maksmise kord
(1) Hooldajatoetus on hooldajale makstav igakuine sotsiaaltoetus, mille maksmine määratakse kindlaks vallavalitsuse korraldusega kuni hoolduse lõppemiseni.
(2) Toetuse arvutamise aluseks on puuetega inimeste Riigikogu poolt kehtestatud sotsiaaltoetuste määr.
(3) Ühele täisealise isiku hooldajale määratakse toetust mitte rohkem kui kahe täisealise hooldatava eest.
(4) Toetus määratakse täisealise isiku hooldajale, kes on töövõimelises eas ja ei saa tööle asuda, järgmistes suurustes:
1) sügava puudega isiku pideva hooldusvajaduse korral 45 eurot;
2) raske puudega isiku pideva hooldusvajaduse korral 30 eurot;
3) sügava puudega isiku osalise hoolduskoormuse korral 30 eurot;
4) raske puudega isiku osalise hooldusvajaduse korral 20 eurot.
(5) Toetus määratakse täisealise isiku hooldajale, kes töötab osalise koormusega või kes on riikliku pensionikindlustuse seaduse alusel pensioni saaja, järgmistes suurustes:
1) sügava puudega isiku hooldusvajaduse korral 30 eurot;
2) raske puudega isiku hooldusvajaduse korral 20 eurot.
(6) Vallavalitsus otsustab taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise 10 tööpäeva jooksul
(7) Hooldajatoetust makstakse alates otsuse vastuvõtmisele järgnevast kalendrikuust jooksva kuu eest hiljemalt 10. kuupäevaks hooldaja pangakontole.
§ 18. Toetuse maksmise lõpetamine
1) Toetuse maksmine lõpetatakse hoolduse lõppemisel või lõpetamisel.
2) Hooldaja on kohustatud teavitama vallavalitsus 10 päeva jooksul hoolduse lõppemisest, hooldajatoetuse suuruse muutmise asjaoludest ja hooldaja eest sotsiaalmaksu tasumise kohustuse tekkimise või äralangemise.
§ 19. Tugiisikuteenuse eesmärk ja sisu
(2) Last kasvatavale isikule tugiisikuteenuse osutamisel on täiendav eesmärk lapse hooldamise ning turvalise ja toetava kasvukeskkonna tagamine koostöös last kasvatava isikuga.
(3) Lapsele tugiisikuteenuse eesmärk on koostöös last kasvatava isikuga lapse arengu toetamine, sealhulgas puudega lapse puhul hooldustoimingute sooritamine. Tugiisik abistab last arendavates tegevustes, juhendab ja motiveerib igapäevaelus toime tulema, abistab suhtlemisel perekonnaliikmetega või väljaspool kodu (k.a haridusasutustes, huvihariduses osalemisel)
(4) Tugiisikuteenus osutatakse isiku või pere juures kodus või muudes teenuse saaja vajadustest tulenevates ning teenuse osutamiseks kokkulepitud asukohtades.
1) motiveerimine, jõustamine ja juhendamine igapäevaeluks vajalike toimingute, oskuste ja harjumuste kujundamisel ja säilitamine;
2) juhendamine ja abistamine kodus ja väljaspool kodu asjaajamisel ja suhtlemisel ning probleemolukordade lahendamisel;
3) abistamine sotsiaalsete suhete loomisel ja säilitamisel;
4) vajadusel tugivõrgustiku nõustamine ja tagasiside andmine kliendi taastumise, toimetuleku toetamise ja võimalike teenuse osutamist takistavate tegurite kohta nii kliendile kui lastekaitsetöötajale;
5) vajadusel seostamine teiste vajalike sotsiaal-tervishoiu-või tööturuteenustega ja juhendamine nende kasutamisel;
(6) Tugisikuteenuse korraldamisel arvestatakse asjaoluga, et tugisikuteenust võib osutada isik, kes sobib tugiisiku ülesandeid täitma isikuomaduste poolest või kogemuste poolest, saavutab kliendiga vastastikku hea kontakti. Eelistatakse isikuid, kes on läbinud erialase koolituse. Tugiisikuteenus last kasvatavale isikule on korraldatud Kehtna vallas koduteenuse ühe osana.
(7) Tugiisikul on õigus keelduda kliendiga suhtlemisest, kui klient on alkoholi-või narkojoobes, agressiivne või muul viisil ohtlik, psüühilise haiguse ägedas staadiumis olev, ei tee koostööd tugiisikuga.
(8) Teenuse osutamiseks teeb vallavalitsus korralduse ning sõlmitakse abivajaja, tugiisiku ja vallavalitsuse vahel kolmepoolne leping. Lepingusse märgitakse teiste tingimuste kõrval abivajajale suunatud tegevuste loetelu, maht ja kestvus.
§ 20. Isikliku abistaja teenuse eesmärk ja sisu
(1) Isikliku abistaja teenuse eesmärk on suurendada „Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse“ § 2 lõike 1 tähenduses puude tõttu füüsilist kõrvalabi vajava täisealise isiku iseseisvat toimetulekut ja osalemist kõigis eluvaldkondades, vähendades teenust saava isiku seadusjärgsete hooldajate hoolduskoormust.
(2) Teenuse osutamisel abistatakse teenuse saajat igapäevaelu tegevustes, mille sooritamiseks vajab isik puude tõttu füüsilist kõrvalabi.
(3) Isikliku abistaja teenust taotlev isik esitab vallavalitsusele avalduse, milles põhjendab enda soovi kõrvalabi saada. Avaldusele tuleb lisada puude tuvastamise otsus ja isiku poolt valitud isikliku abistaja kirjalik nõusolek. Isiku soovil abistab vallavalitsus teenuse saajat teenust osutava isiku leidmisel.
(5) Isikliku abistaja teenus määratakse vallavalitsuse korraldusega.
(6) Isikliku abistaja teenuse eest võetava tasu kinnitab teenuse osutaja.
(7) Teenuse osutamise kohta sõlmitakse leping, määrates kindlaks kõrvalabi vajaduse määrast tulenevad toimingud ja teenuse saaja üldised juhised.
§ 21. Varjupaigateenuse eesmärk ja sisu
(2) Vallavalitsus võib halduslepinguga volitada varjupaigateenuse osutamise otsustamise eraõiguslikule juriidilisele või füüsilisele isikule, vallavalitsuse hallatavale asutusele või teise kohaliku omavalitsuse üksuse asutusele.
§ 22. Turvakoduteenuse eesmärk ja sisu
(1) Turvakoduteenus on kohaliku omavalitsuse üksuse korraldatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on tagada ajutine eluase, turvaline keskkond ja esmane abi lapsele, kes vajab abi tema hooldamises esinevate puuduste tõttu, mis ohustavad tema elu, tervist või arengut või täisealisele isikule, kes vajab turvalist keskkonda.
(3) Vallavalitsus võib halduslepinguga volitada turvakoduteenuse osutamise otsustamise eraõiguslikule juriidilisele või füüsilisele isikule, vallavalitsuse hallatavale asutusele või teise kohaliku omavalitsuse üksuse asutusele.
§ 23. Võlanõustamisteenuse eesmärk ja sisu
(1) Võlanõustamisteenus on vallavalitsuse korraldatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on abistada isikut tema varalise olukorra kindlakstegemisel, võlausaldajaga läbirääkimiste pidamisel ja nõuete rahuldamisel, et vältida uute võlgnevuste tekkimist toimetulekuvõime parandamise kaudu ning lahendada muid võlgnevusega seotud probleeme.
(2) Vallavalitsus võib halduslepinguga volitada võlanõustamisteenuse osutamise eraõiguslikule juriidilisele või füüsilisele isikule, vallavalitsuse hallatavale asutusele või teise kohaliku omavalitsuse üksuse asutusele.
(3) Võlanõustamisteenust taotlev isik esitab avalduse, milles põhjendab oma vajadust teenust saada.
(4) Võlanõustamisteenus hõlmab isiku nõustamist, juhendamist ja edasiste võlgade tekkimise ennetamist.
(5) Piiratud teovõimega isiku puhul osutatakse teenust isiku seaduslikule esindajale seadusliku esindaja taotluse alusel.
§ 24. Muud vajaduspõhised sotsiaalteenused
(1) Vallavalitsus osutab võimalusel ja lähtuvalt isiku abivajadusest muid toetavaid sotsiaalteenuseid, mis tulenevad seadusest ja isiku tegelikust vajadusest.
(2) Muude vajaduspõhiste sotsiaalteenuste osutamine toimub eelarveliste vahendite olemasolul. Teenusele suunatakse sotsiaalvaldkonna töötaja ettepanekul või isiku taotluse alusel.
(3) Muude vajaduspõhiste sotsiaalteenuste osutamise kohta koostatakse haldusakt või haldusleping määrates selles muu hulgas kindlaks teenuse kirjeldus üldised juhised ja finantseerimine.
(4) Muu vajaduspõhise sotsiaalteenuse tasu kinnitab teenuseosutaja.
Vallavalitsuse eelarvest rahastatava sotsiaaltoetuse, sotsiaalteenuse, vältimatu sotsiaalabi või muu abi ning toimetulekutoetuse otsusega mittenõustumise korral on taotlejal õigus esitada haldusmenetluse seaduses sätestatud korras vaie vallavalitsusele või kaebus halduskohtule halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud korras.
1) Kehtna Vallavolikogu 17.01.12 määrus nr 44 „Täisealisele isikule hoolduse seadmise ja hooldaja määramise kord“;
2) Kehtna Vallavolikogu 16.04.14 määrus nr 14 „Hooldajatoetuse määramise ja maksmise kord“.
3) Kehtna Vallavolikogu 20.03.12 määrus nr 50 „Tugiisiku teenuse osutamise kord“.
4) Kehtna Vallavolikogu 19.10.2016 määrus nr 58 „Pikaajaliste töötute sotsiaalse rehabilitatsiooni kord“.
Määrus jõustub 1. veebruarist 2019.


Tartu Ülikooli seaduse ja ülikooliseaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Tartu Ülikooli seaduse ja ülikooliseaduse muutmise seadus
22.02.2011 otsus nr 835
§ 1. Tartu Ülikooli seaduse muutmine
Tartu Ülikooli seaduses (RT I 1995, 23, 333; 2008, 34, 208) tehakse järgmised muudatused:
„(1) Tartu Ülikool (edaspidi ülikool), asutatud 1632. aastal, on Eesti Vabariigi rahvusülikool.
(5) Ülikool teeb koostööd teiste ülikoolide ja kogu ühiskonnaga, toetades Eesti ühiskonna arengut, luues ja arendades lõimitud õppe- ja teadustegevusel põhinevaid võimalusi rahvusvaheliseks koostööks ja elukestvaks õppeks ning kujundades üliõpilastest vastutustundlikke ja algatusvõimelisi kodanikke.”;
2) seadust täiendatakse §-dega 21–23 järgmises sõnastuses:
„§ 21. Ülikooli juhtorganid
(5) Senat annab oma pädevuse piires määrusi ja võtab vastu otsuseid. Senati määrused ja otsused jõustuvad allakirjutamisel, kui neis eneses ei ole sätestatud hilisemat tähtaega, välja arvatud põhikiri, mis jõustub kinnitamisel nõukogu poolt.”;
„(1) Rektor juhib ülikooli igapäevast tegevust, vastutab rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest ning teostab oma pädevuse piires ning lähtudes nõukogu ja senati otsustest kõrgeimat haldus- ja distsiplinaarvõimu.
(10) Rektori ametist vabastamisel enne lepingutähtaja möödumist sõlmib nõukogu esimees senati ettepanekul kuni üheks aastaks töölepingu rektori kohusetäitjaga.”;
„§ 4. Kultuuripärandi säilitamine ja avalike teenuste osutamine
Parandatud täheviga sõnas „hoonestust“. Alus: „Riigi Teataja seadus“ § 10 lõige 3 ja Riigikogu Kantselei 10.02.2012 kiri nr 4-14/12-7/1.
(2) Käesoleva seaduse § 2 lõigetest 3 ja 4 tulenevate avalike teenuste osutamiseks on ülikoolil raamatukogu, botaanikaaed, muuseumid ja teaduskool.”;
6) paragrahvi 7 lõigetes 2 ja 3 asendatakse sõnad „ülikooli nõukogu” sõnaga „senat”;
7) paragrahvi 9 lõiget 1 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
„4) vara, mille ülikool soetab oma tegevuse käigus.”;
8) paragrahvi 10 lõike 1 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Ülikoolile kuuluvat kinnisvara on õigus omandada, piiratud asjaõigusega koormata või võõrandada nõukogu kehtestatud põhimõtetest lähtudes.”;
9) paragrahvi 11 täiendatakse lõigetega 11 ja 12 järgmises sõnastuses:
„(11) Käesoleva seaduse § 2 lõikes 4 nimetatud ülesande täitmiseks loob ülikool Eesti kultuuri, eesti keele ja Eesti ajaloo õppe-, teadus- ja arendustegevusega tegelevad professuurid. Professuuride täpsem loetelu ja rahastamine lepitakse kokku ülikooliseaduse § 131 lõikest 2 tulenevas tulemuslepingus.
(12) Käesoleva paragrahvi lõikes 11 nimetatud professuuride aluseks olevates teadusvaldkondades sihtevalveeritakse Tartu Ülikooli teadus- ja arendustegevust teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse §-s 202 sätestatud korras vähemalt kord viie aasta jooksul.”;
„§ 141. Üleminek
(7) Tartu Ülikooli 2007. aasta 31. mail valitud rektori volitused kehtivad töölepingus sätestatud tähtaja saabumiseni või enne lepingutähtaja möödumist ametist vabastamiseni.”
§ 2. Ülikooliseaduse muutmine
Ülikooliseaduse (RT I, 8.11.2010, 4) § 3 lõike 1 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Käesolevat seadust kohaldatakse Tartu Ülikoolile niivõrd, kuivõrd Tartu Ülikooli seadus ei sätesta teisiti.”
Käesoleva seaduse § 1 punktid 2, 3, 6, 8 ja 9 ning § 2 jõustuvad 2012. aasta 1. jaanuaril.


text:
Rapla Vallavalitsuse töökord – Riigi Teataja
Rapla Vallavalitsuse töökord
Rapla Vallavalitsuse töökord - sisukord
§ 2 Nõuded istungile esitatavatele materjalidele
§ 3 Materjalide istungile esitamine ja kooskõlastamine
§ 4 Päevakord
§ 5 Istungi kokkukutsumine
§ 6 Istung
§ 8 Valitsuse õigusaktid
§ 9 Volikogu õigusakti eelnõu
RT IV, 03.05.2019, 22
RT IV, 07.04.2018, 20
jõustumine 10.04.2018
25.04.2019 RT IV, 03.05.2019, 5 06.05.2019, rakendatakse alates 03.05.2019
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahv 49 lõike 11 alusel.
(1) Rapla Vallavalitsuse kui täitevorgani (edaspidi valitsus) töökorras sätestatakse valitsuse istungile (edaspidi istung) esitatavate materjalide ja nende kooskõlastamise nõuded, päevakorra koostamine ja istungi kokkukutsumine, protokolli ja õigusaktide vormistamine ning volikogu õigusaktide eelnõude menetlusse esitamine.
(2) Valitsus lähtub oma tegevuses õigusaktidega või lepingutega pandud ülesannetest ja antud pädevusest.
(3) Valitsus täidab muuhulgas ülesandeid, mis on talle pannud vallavolikogu.
(4) Valitsus võtab vastu otsuseid istungile esitatud materjalide alusel.
§ 2. Nõuded istungile esitatavatele materjalidele
(1) Valitsusele arutamiseks esitatava õigusakti eelnõu, informatsiooni või ettepaneku koostab valitsuse liige, vastava valdkonna nõunik või spetsialist ja vajadusel valitsuse moodustatud komisjoni esimees.
(2) Valitsusele esitatavate materjalide komplektsuse ning nende õiguspärasuse ja normitehnilise korrektsuse eest vastutab materjalide esitaja.
(3) Õigusakti eelnõu peab:
1) olema kooskõlas põhiseaduse, teiste seaduste ja õigusaktidega, sealhulgas volikogu ja valitsuse õigusaktidega;
2) vastama Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud õigustloovate aktide normitehnilistele nõuetele, sealhulgas vorminõuetele;
3) sisaldama viidet volitusnormile (kehtestamise õigus või kohustus) ja teiste õigusaktide sätetele, mis on aluseks õigusakti kehtestamisel;
4) olema keeleliselt ja terminoloogiliselt korrektne ning üheselt arusaadav.
(4) Eelnõule lisatakse:
1) selle koostamise aluseks olevad dokumendid;
2) seletuskiri, mille eesmärk on põhjendada õigusakti vastuvõtmise vajalikkust, eelnõu vastavust volitusnormile, põhiseisukohti ja kaasnevaid muudatusi ning anda ülevaade rakendamisega kaasnevatest mõjudest, sealhulgas mõju vallaeelarvele, kohaliku omavalitsuse ülesannete täitmisele ja eesmärkide saavutamisele.
(5) Vallasekretäril või tema abil on õigus puudustega materjalid koos põhjendusega esitajale tagastada, kui eelnõu on vastuolus käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 sätestatud nõuetele või sisaldab ebatäpseid andmeid.
§ 3. Materjalide istungile esitamine ja kooskõlastamine
(1) Istungile esitatakse nõuetekohaselt vormistatud materjalid koos lisadega elektroonselt, laadides eelnõu või informatiivse materjali dokumendihaldussüsteemi (edaspidi DHS) hiljemalt kaks tööpäeva enne istungipäeva.
(2) Istungile esitatud materjalid läbivad hiljemalt üks tööpäev enne istungipäeva DHS-s kooskõlastusringi, kuhu kohustuslikult kuuluvad vallavanem, valitsuse liikmed, finantsjuht, vallasekretär ja jurist.
[RT IV, 03.05.2019, 5 - jõust. 06.05.2019, rakendatakse alates 03.05.2019]
(3) Kooskõlastamata jätmisel või eriarvamusele jäämisel märgitakse DHS-i motiveeritud põhjendus.
(4) Põhjendamatu kooskõlastamata jätmise korral loetakse kooskõlastus antuks.
(5) Kui istungile esitatud materjal ei ole saanud kooskõlastust või on eriarvamusega, vastab esitaja kommentaariga või teeb nõutud paranduse(d) ja esitab uuele kooskõlastusringile.
§ 4. Päevakord
(1) Päevakorra projekti koostamise aluseks on DHS-i tähtaegselt üles laaditud nõuetekohased ja kooskõlastusringi läbinud materjalid.
(2) Paragrahv 3 lõikes 1 nimetatud tähtajast hiljem esitatud materjalide lülitamine istungi päevakorda on võimalik vallasekretäri või tema asendaja nõusolekul.
(3) Päevakorra projekti koostab ja esitab vallavanemale vallasekretär või tema abi hiljemalt istungi päeval kella 10-ks.
(4) Päevakorra projekti muutmiseks esitatakse kuni päevakorra kinnitamiseni motiveeritud ettepanekud vahetult vallavanemale või tema asendajale.
(5) Päevakord kinnitatakse istungil valitsuse liikmete poolthäälteenamusega.
(6) Istungi juhataja võib päevakorra punktide arutamise järjekorras teha muudatusi.
§ 5. Istungi kokkukutsumine
(1) Istungi kutsub kokku vallavanem, tema äraolekul vallavanema asendaja.
(2) Korralised istungid toimuvad esmaspäeviti kell 13.30 vallamajas, kui valitsuse liikmed ei ole kokku leppinud teisiti. Korralisest istungist ette ei teatata ning päevakorra projekt tehakse kättesaadavaks DHS-s.
(3) Istungile võib kutsuda isikuid, kes on otseselt seotud arutatavate küsimustega või ametiasutuse töökorraldusega. Kutsutule teatatakse istungile ilmumise aeg ning tema kohalolekut eeldav päevakorrapunkt.
(4) Korralise istungi võib ära jätta, kui ei ole laekunud piisavalt materjale või muudel mõjuvatel põhjustel. Istungi ära jätmisest teavitab vallavanem või tema asendaja valitsuse liikmeid ja teisi istungile kutsutud asjaosalisi hiljemalt istungile eelneva tööpäeva lõpuks suuliselt või kirjalikku taasesitamist võimaldaval viisil.
(5) Erakorralise istungi on kohustatud vallavanem või tema asendaja kokku kutsuma kiiret otsustamist vajavate küsimuste arutamiseks, kui seda nõuab vähemalt pool vallavalitsuse liikmetest. Istung tuleb kokku kutsuda hiljemalt ühe tööpäeva jooksul vastava taotluse saamisest.
(6) Valitsuse liige on kohustatud istungil osalema. Kui valitsuse liige ei saa mõjuval põhjusel istungil osaleda, peab ta sellest hiljemalt istungile eelneva tööpäeva lõunaks teatama vallavanemale või tema asendajale.
§ 6. Istung
(1) Istungit juhatab vallavanem, tema äraolekul vallavanema asendaja. Vallavanem ei juhi istungit päevakorrapunktides, mis puudutavad teda isiklikult.
(2) Valituse liige, kellel on menetletava üksikakti suhtes huvide konflikt korruptsioonivastase seaduse kohaselt, esitab suulise avalduse enesetaandamise kohta. Enesetaanduse korral on kvoorum selle võrra väiksem.
(3) Istungist võtavad sõnaõigusega osa vallasekretär, tema äraolekul vallasekretäri asendaja ja finantsjuht.
(4) Istungid on kinnised, kui valitsuse liikmed ei otsusta teisiti. Istungi avalikuks kuulutamine otsustatakse valitsuse liikmete poolthäälteenamusega.
(5) Ühel tööpäeval ei tohi istung kesta üle nelja tunni. Istungis tehakse vaheaeg vähemalt 2-tunnise töö järel. Vajadusel jätkatakse istungit ühel järgmistest tööpäevadest.
(6) Valitsus on otsustusvõimeline, kui istungist võtab osa üle poole valitsuse koosseisust, sealhulgas vallavanem või tema asendaja. Kvoorumi puudumisel kutsutakse valitsus kokku uueks istungiks.
(7) Istungile esitatud ja päevakorda kantud materjalide menetlus toimub DHS-s ja ei kuulu avalikustamisele enne otsustuse vastuvõtmist ja lõplikku vormistamist.
(8) Istungi juhataja võib kindlaks määrata keerukate ja mahukate asjade arutamise korra, sealhulgas lugemiste arvu ja tähtajad.
(9) Arutelu päevakorrapunkti üle alustatakse, kui seda nõuab vähemalt kaks valitsuse liiget. Valitsus võtab vastu otsused valitsuse liikme või vallavanema ettepanekul ning loetakse vastuvõetuks:
1) ühehäälselt, kui ükski valitsuse liige eriarvamust otsuse kohta ei väljenda ja hääletamist ei nõua;
2) poolthäälteenamusega avalikul hääletusel, kui vähemalt üks valitsuse liige seda nõuab. Kui hääled jagunevad võrdselt, saab otsustavaks istungi juhataja hääl.
(10) Kui istungile esitatakse volikogu õigusakti eelnõu või informatsioon, mis ei nõua valitsuse õigusakti kehtestamist, vormistatakse valitsuse vastav otsustus märkena istungi protokollis. Kui valitsus eelnõu heaks ei kiida, teavitatakse sellest eelnõu koostajat, märkides ära ka põhjused, miks eelnõu ei toeta.
(11) Vallavanema, tema äraolekul vallavanema asendaja, otsusel võivad istungid toimuda elektrooniliselt sidevahendite kaudu (Skype konverents, videokõne jms).
(12) Istungil otsustatu kohta annab meediale informatsiooni vallavanem või tema volitatud isik(ud) ja avalike suhete spetsialist.
(13) Kui valitsuse istungist soovitakse teha raadio- või teleülekannet ning video- või helisalvestist, otsustatakse selle lubamine valitsuse liikmete poolthäälteenamusega.
(1) Vallavalitsuse istungid protokollitakse (edaspidi protokoll). Protokollimise korraldab vallasekretär.
1) istungi toimumise aeg, koht ja protokolli järjekorranumber;
2) osavõtjate nimed perenimede tähestikulises järjestuses;
3) arutlusel olnud küsimused, nende kohta esitatud ettepanekud ja vastuvõetud otsustused;
4) vastuvõetud määruste ja korralduste numbrid ja pealkirjad;
7) kohapeal algatatud küsimused;
8) informatsioonilise päevakorrapunkti olulised seisukohad.
(3) Kui vallavalitsuse liige saabub istungile hiljem või lahkub enne istungi lõppu, märgitakse vastavalt saabumise või lahkumise aeg protokolli.
(4) Protokoll vormistatakse viie tööpäeva jooksul istungi toimumisest arvates.
(5) Protokolli allkirjastavad istungi juhataja ja protokollija, kes vastutavad protokollis sisalduvate andmete õigsuse eest. Kui istungit juhatas mitu valitsuse liiget, allkirjastavad protokolli kõik istungi juhatajad ning protokolli märgitakse, kes milliste päevakorrapunktide arutamist juhatasid.
(6) Protokollid on kättesaadavad valla veebilehel DHS-i avaliku vaate kaudu. Kättesaadavaks ei tehta protokollides sisalduvaid andmeid, mille väljastamine on seadusega piiratud või on tunnistatud ametiasutuse siseseks kasutamiseks.
(7) Protokollid säilitatakse DHS-s.
§ 8. Valitsuse õigusaktid
(1) Kollegiaalset otsustamist nõudvates küsimustes võtab valitsus vastu üldaktidena määrusi ja üksikaktidena korraldusi.
(2) Valla õigusaktid kehtivad valla haldusterritooriumil ning vallale kuuluva vara osas, mis asub väljaspool valla territooriumi.
(3) Valitsuse õigusaktid vormistatakse digitaalselt nende vastuvõtmise kuupäevaga, milleks on istungi kuupäev ning laetakse allkirjastatult DHS-i viie tööpäeva jooksul vastuvõtmisest arvates.
(4) Valitsuse õigusaktid allkirjastavad vallavanem ja vallasekretär. Esimesena allkirjastab õigusakti vallasekretär.
(5) Valitsuse õigusaktid on kättesaadavad valla veebilehel DHS-i avaliku vaate kaudu. Kättesaadavaks ei tehta õigusaktides sisalduvaid andmeid, mille väljastamine on seadusega piiratud või on tunnistatud ametiasutuse siseseks kasutamiseks.
(6) Õigusaktide, millele on lisatud jaotuskava, ärakirjad väljastab eelnõu koostaja asjaosalistele viie tööpäeva jooksul DHS-i üleslaadimisest arvates.
§ 9. Volikogu õigusakti eelnõu
Valitsuse istungil heakskiidetud ja nõuetekohaselt vormistatud volikogu eelnõu esitatakse volikogu esimehele, komisjonide ja osavallakogude esimeestele viivitamata, kuid mitte hiljem kui valitsuse istungile järgneval päeval.

matches:
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 8
§ 9
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 8
§ 9


Kutseõppes kasutatav ühtne hindamissüsteem, õpiväljundite saavutatuse hindamise alused, hindamismeetodid ja -kriteeriumid ning hinnete kirjeldused – Riigi Teataja
Kutseõppes kasutatav ühtne hindamissüsteem, õpiväljundite saavutatuse hindamise alused, hindamismeetodid ja -kriteeriumid ning hinnete kirjeldused
Kutseõppes kasutatav ühtne hindamissüsteem, õpiväljundite saavutatuse hindamise alused, hindamismeetodid ja -kriteeriumid ning hinnete kirjeldused - sisukord
§ 2 Õpiväljundite saavutatuse hindamise alused
§ 3 Hindamismeetodid ja -kriteeriumid
§ 4 Eristava ja mitteeristava hindamise skaalad ja hinnete kirjeldused
§ 5 Hindamine varasemate õpingute ja varasema töökogemuse arvestamisel
RT I, 29.08.2013, 17
Vastu võetud 28.08.2013 nr 24
Määrus kehtestatakse kutseõppeasutuse seaduse § 31 lõike 2 alusel.
Käesolevas määruses kehtestatakse kutseõppe tasemeõppes kasutatav ühtne hindamissüsteem, sealhulgas õpiväljundite saavutatuse hindamise alused, hindamismeetodid ja -kriteeriumid ning hinnete kirjeldused.
§ 2. Õpiväljundite saavutatuse hindamise alused
(1) Hindamine, sealhulgas õpilase enesehindamine, on õppeprotsessi osa, mille käigus antakse kindlate hindamiskriteeriumide alusel õiglane ja erapooletu hinnang õpilase kompetentside taseme kohta vastavalt õpiväljunditele. Õpiväljundid on kirjeldatud õppekava ja mooduli läbimiseks vajaliku miinimumi tasemel (edaspidi lävendi tase).
(2) Hindamise eesmärk on õpilase arengu toetamine tagasiside abil ning usaldusväärse teabe andmine õpingute läbimise tulemuslikkuse kohta.
(3) Hindamisel eristatakse kahte peamist funktsiooni – kujundavat ja kokkuvõtvat.
(4) Kujundava hindamise käigus antakse õpilasele tagasisidet, mis toetab õpilase õpiväljundite saavutamist õppeprotsessi jooksul. Kujundavat hindamist väljendatakse üldjuhul sõnaliselt ja selle eesmärk on korrigeerida õppeprotsessi enne kokkuvõtvat hindamist.
(5) Kokkuvõtva hindamisega mõõdetakse õppekavas või moodulis kirjeldatud õpiväljundite saavutatust.
(6) Hindamine võib olla eristav või mitteeristav. Eristava hindamise puhul diferentseeritakse õpiväljundite saavutatust lävendit ületaval tasemel. Mitteeristava hindamise puhul mõõdetakse õpiväljundite saavutatust ainult lävendi tasemel.
§ 3. Hindamismeetodid ja -kriteeriumid
(1) Õpiväljundite saavutatuse hindamisel kasutatakse sobivaid ja usaldusväärseid hindamismeetodeid ja -kriteeriume, millest on õpilast eelnevalt teavitatud.
(2) Hindamismeetod on teadmiste, oskuste ja hoiakute omandatuse tõendamise viis, näiteks oskuste demonstratsioon, õpimapp, projekt, esitlus, simulatsioon, praktiline töö, essee, test, rühmatöö, diskussioon, aruanne jms.
(3) Hindamiskriteerium kirjeldab hindamismeetodiga tõendatavate teadmiste, oskuste ja hoiakute oodatavat taset ning ulatust. Hindamiskriteerium sõnastatakse õpiväljundite alusel, kuid oluliselt suurema detailsusega.
(4) Hindamiskriteeriumid sõnastatakse vastavalt hindamisskaalale.
§ 4. Eristava ja mitteeristava hindamise skaalad ja hinnete kirjeldused
(1) Eristava hindamise puhul on piisavaks tulemuseks õpiväljundite saavutamine lävendi tasemele vastaval või seda ületaval tasemel ja seda väljendatakse hinnetega „3”, „4” või „5” ning ebapiisavaks tulemuseks õpiväljundite saavutamine lävendi tasemest madalamal tasemel ja seda väljendatakse hindega „2”. Numbrilise hindega väljendatakse õpiväljundite saavutatuse taset järgmiselt:
1) hinne „5” – „väga hea” – õpilane on saavutanud õpiväljundid lävendit ületaval tasemel, mida iseloomustab väljundite iseseisev, eesmärgipärane ja loov kasutamine;
2) hinne „4” – „hea” – õpilane on saavutanud õpiväljundid lävendit ületaval tasemel, mida iseloomustab väljundite eesmärgipärane kasutamine;
3) hinne „3” – „rahuldav” – õpilane on saavutanud kõik õpiväljundid lävendi tasemel;
4) hinne „2” – „puudulik” – õpilane ei ole saavutanud kõiki õpiväljundeid lävendi tasemel.
(2) Mitteeristava hindamise puhul on piisavaks tulemuseks õpiväljundite saavutamine lävendi tasemele vastaval või seda ületaval tasemel ja seda väljendatakse sõnaga „arvestatud”. Ebapiisavaks tulemuseks on õpiväljundite saavutamine lävendi tasemest madalamal tasemel ning seda väljendatakse sõnaga „mittearvestatud”.
§ 5. Hindamine varasemate õpingute ja varasema töökogemuse arvestamisel
(1) Varem hindamata õpingute ja varasemast töökogemusest õpitu arvestamisel antakse mitteeristava hindamisega hinnang taotleja varem omandatud teadmiste ja oskuste vastavuse kohta mooduli õpiväljunditele.
(2) Varem hinnatud õpingute arvestamisel:
1) kantakse hinne üle, kui õpingud on varem hinnatud samas hindamissüsteemis või
2) arvutatakse võrreldava hindamissüsteemi hinnetele vasted kehtivas hindamissüsteemis või kasutatakse võrreldavas hindamissüsteemis antud hinnet või
3) kantakse hinded üle mitteeristava hindamisega, kui hindamissüsteeme ei ole võimalik võrrelda.
(3) Varasemate õpingute ja varasema töökogemuse hindamise ja arvestamise nõuded sätestatakse kooli õppekorralduseeskirjas.