text:
URANTIA RAAMAT, 176. Kiri. Teisipäeva õhtupoolik Õlimäel
URANTIA RAAMAT - 176. Kiri. Teisipäeva õhtupoolik Õlimäel
§ 1. Jeruusalemma hävitamine
§ 2. Meistri teine tulemine
§ 3. Edasine arutelu laagris
§ 4. Miikaeli tagasitulek
§ 1. The Destruction of Jerusalem
§ 2. The Master’s Second Coming
§ 3. Later Discussion at the Camp
§ 4. The Return of Michael
176. Kiri. Teisipäeva õhtupoolik Õlimäel
Paper 176 : Tuesday Evening on Mount Olivet
KUI Jeesus ja apostlid tol teisipäeva õhtupoolikul templist väljusid, et Ketsemani laagrisse minna, ütles Matteus templile tähelepanu juhtides: „Meister, vaata, kuidas need hooned on ehitatud. Vaata neid massiivseid kive ja ilusaid kaunistusi, kas tõesti need hooned hävitatakse?” Ja kui nad edasi Õlimäe poole läksid, ütles Jeesus: „Te näete neid kive ja seda massiivset templit; tõesti, tõesti, mina ütlen teile: peagi on käes päevad, mil seal ei jää kivi kivi peale. Nad kõik kistakse maha.” Püha templi hävingu kirjeldus tekitas Meistri kannul kõndivates apostlites uudishimu, sest nad ei osanud kujutleda ühtki sündmust peale maailma lõpu, mis võiks templi hävingut põhjustada.
Vältimaks mööda Kidroni orgu Ketsemani poole suunduvat rahvahulka, otsustasid Jeesus ja tema kaaslased ronida mööda Õlimäe läänenõlva veidi ülespoole ja minna siis piki jalgrada oma laagrisse Ketsemani lähedal, mis asus avalikust laagriplatsist veidi kõrgemal. Betaaniasse viivalt teelt kõrvale pöörates nägid nad loojuva päikese kiirte säras templit, veidi aega mäel peatudes aga linna tulesid süttimas; nad imetlesid valgustatud templit ning seal, täiskuu mahedas valguses, võttis Jeesus koos kaheteistkümne apostliga istet. Meister rääkis nendega ja peagi küsis Naatanael temalt: „Ütle meile, Meister, kuidas me teame, millal need sündmused algavad?”
1. Jeruusalemma hävitamine
Jeesus vastas Naatanaeli küsimusele: „Jah, ma räägin teile ajast, mil see rahvas on oma kurjusekarika täitnud ja õiglus laskub kiiresti selle meie isade linna peale. Mina lahkun teist peagi, ma lähen Isa juurde. Kui ma olen teie juurest lahkunud, jälgige, et ükski inimene teid ei petaks, sest neid on hulk, kes esinevad vabastajatena, et viia paljusid eksiteele. Kui kuulete jutte sõdadest, ärge muretsege, sest kuigi need saavad tõeks, pole Jeruusalemma lõpp veel käes. Ärge laske end häirida näljahädadest või maavärinatest. Samuti ärge muretsege, kui teid antakse riigivõimude kätte ja evangeeliumi pärast taga kiusatakse. Teid heidetakse sünagoogist välja ja vangistatakse minu pärast ja mõned teist surmatakse. Kui teid viiakse maavalitsejate ja valitsejate ette, peate tunnistama oma usku ja näitama oma ustavust taevariigi evangeeliumile. Ja kui te kohtunike ees seisate, ärge muretsege eelnevalt selle pärast, mida peaksite ütlema, sest vaim õpetab teid selsamal tunnil, mida te oma vastastele peaksite kostma. Neil vaevarikastel päevadel saadavad teid vangi ja surma isegi teie enda sugulased, keda juhivad need, kes on Inimese Poja tagasi lükanud. Mõnda aega vihkavad teid minu pärast kõik, kuid isegi nende tagakiusamiste ajal ei hülga ma teid, minu vaim ei jäta teid maha. Olge kannatlikud! Ärge kahelge, et taevariigi evangeelium võidutseb kõigi vaenlaste üle ja kord kuulutatakse seda kõigile rahvastele.”
Jeesus vaikis hetkeks, vaadates alla linna poole. Meister mõistis, et lükates tagasi vaimse arusaama messiast, viib juutide kangekaelne ja pime klammerdumine oodatud vabastaja ainelise missiooni külge nad peagi otsese kokkupõrkeni Rooma võimsa armeega ning et see võitlus võib lõppeda ainult juudi riigi lõpliku ja täieliku hävitamisega. Kui see rahvas lükkas tema vaimse annetumise tagasi ja keeldus nägemast taeva valgust, mis halastavalt nende peale paistis, kinnitas ta pitseriga enda kui sõltumatu, maa peal erilist vaimset missiooni täitva rahva hukku. Isegi juutide juhid said hiljem aru, et rahutusteni, mis lõpuks nende hävingu põhjustasid, oli viinud just see ilmalik messiaidee.
Kuna Jeruusalemmast pidi saama varase evangeeliumiliikumise häll, ei tahtnud Jeesus, et tema õpetajad ja jutlustajad hukkuksid juudi rahva kohutavas krahhis seoses Jeruusalemma hävitamisega: seepärast andiski ta oma poolehoidjatele neid nõuandeid. Jeesus oli väga mures, et mõni tema jünger võib lasta ennast kaasa tõmmata neisse peagi puhkevatesse mässudesse ja nii koos Jeruusalemma langemisega hukkuda.
Siis küsis Andreas: „Aga Meister, millal peaksime Jeruusalemmast lahkuma, kui Püha Linn ja tempel hävitatakse ning sind pole siin meid suunamas?” Jeesus ütles: „Kui ma olen lahkunud, võite jääda linna isegi neil vaevade ja kibedate tagakiusamiste aegadel, aga kui lõpuks näete pärast valeprohvetite mässu Rooma vägesid Jeruusalemma piiramas, siis teadke, et peagi algab selle laastamine — siis peate mägedesse põgenema. Ärgu jäägu keegi linna või selle ümbrusse midagi päästma ja ärge laske ka väljaspool olijaid sinna siseneda. See on raske katsumus, sest sellest saab paganate kättemaksu aeg. Kui te olete linnast lahkunud, langeb see sõnakuulmatu rahvas mõõgahoopide all ja viiakse kõigi rahvaste hulka vangi; nii trambivad paganad Jeruusalemma pihuks ja põrmuks. Samas hoiatan teid, et te ei laseks end petta, kui teie juurde tuleb keegi ja ütleb: „Ennäe, siin on Vabastaja,” või „Ennäe, see ta ongi,” ärge seda uskuge, sest esile kerkib hulk valeõpetajaid ja paljud satuvad eksiteele, aga teie ei tohiks end petta lasta, sest ma olen teile selle kõik juba ette ära rääkinud.”
Apostlid istusid üsna kaua vaikides kuuvalgel, kuni need Meistri hämmastavad ennustused nende jahmunud meelde jõudsid. Ning just seda hoiatust arvestades põgenes kogu uskujate ja jüngrite rühm Jeruusalemmast esimeste Rooma vägede kohale jõudes ning leidis ohutu pelgupaiga põhja pool Pellas.
Isegi pärast seda sõnaselget hoiatust tõlgendasid Jeesuse pooldajad neid ennustusi nii, nagu puudutaksid need muutusi, mis Jeruusalemmas kindlasti toimuvad, kui messia taasilmumise tulemusena rajatakse Uus Jeruusalemm ja linn kasvab maailma pealinnaks. Need juudid olid oma meeles kindlalt otsustanud seostada templi hävitamise „maailma lõpuga”. Nad uskusid, et see uus Jeruusalemm täidab kogu Palestiina ja et pärast maailma lõppu ilmub kohe „uus taevas ja uus maa”. Seepärast polnud midagi imestada, et Peetrus ütles: „Meister, me teame, et kui ilmub uus taevas ja uus maa, kaob kõik, aga kuidas me teame, millal sa tagasi tuled, et seda kõike korda saata?”
Seda kuuldes jäi Jeesus mõneks ajaks mõttesse ja ütles siis: „Te eksite alati sellepärast, et püüate seostada uut õpetust vanaga, te tahate kõigist mu õpetustest valesti aru saada, tahate tõlgendada evangeeliumi tingimata oma väljakujunenud uskumustest lähtudes. Hoolimata sellest püüan teid valgustada.”
2. Meistri teine tulemine
Jeesus oli mitu korda esinenud väidetega, mille põhjal ta kuulajad olid järeldanud, et ehkki ta kavatseb sellest maailmast peagi lahkuda, pöördub ta päris kindlasti tagasi taevariigi tööd lõpule viima. Kui Meistri pooldajates kasvas veendumus, et ta tõesti nende juurest lahkub, ja kui ta tegelikult sellest maailmast lahkus, klammerdusid kõik tema poolehoidjad loomulikult nende naasmislubaduste külge. Nii lülitati doktriin Kristuse teisest tulemisest varakult kristlaste õpetustesse ja peaaegu kõik jüngrite hilisemad põlvkonnad on seda tõde hardalt uskunud ja kindlas usus tema kunagist tulekut oodanud.
Sunnitud oma Meistrist ja Õpetajast lahkuma, haarasid need esimesed jüngrid ja apostlid seda tugevamini kinni tema lubadusest tagasi tulla ja kiirustasid ennustust Jeruusalemma hävingust seostama selle tõotatud teise tulekuga. Ja nad tõlgendasid tema sõnu ikka samal viisil hoolimata sellest, et Meister oli kogu õhtu Õlimäel õpetanud, et nad just seda viga ei teeks.
Jätkates vastamist Peetruse küsimusele, ütles Jeesus: „Miks ootate ikka veel, et Inimese Poeg istuks Taaveti troonile ja juutide ainelised unistused täituksid? Kas ma pole teile kõik need aastad rääkinud, et minu kuningriik pole sellest maailmast? See, mida praegu alla vaadates näete, hävib, kuid sellest saab uus algus, mis viib kuningriigi evangeeliumi kogu maailma ning see lunastus ulatub kõigi rahvasteni. Ja kui kuningriik on täiesti küps, olge kindlad, et taevane Isa ei jäta teile andmata avaramat tõeilmutust ja paremat tunnistust õiglusest, nagu ta on juba maailmale annetanud selle, kellest sai pimedusevürst, seejärel Aadama, Melkisedeki ja praegu neile järgnenud Inimese Poja. Nii avaldab minu Isa jätkuvalt oma halastust ja armastust isegi sellele pimedale ja kurjale maailmale. Ning pärast seda, kui mu Isa on minu kätte andnud kogu väe ja võimu, jälgin ka mina teie saatust ja juhin kuningriigi asju oma vaimu kaudu, mis peagi kogu liha peale välja valatakse. Kuigi ma olen vaimus teie juures, luban, et pöördun kunagi tagasi sellesse maailma, kus ma olen elanud lihalikku elu ja suutnud üheaegselt inimesele Jumalat ilmutada ja inimest Jumala juurde juhtida. Õige varsti pean ma teist lahkuma ja alustama tööd, mis Isa on mulle usaldanud, kuid olge vaprad, sest ma pöördun kord tagasi. Vahepeal on teile lohutajaks ja teejuhiks universumi Tõe Vaim.
Praegu näete te mind nõrga inimesena, aga tagasi tulen ma väes ja vaimus. Liha silm näeb lihalikku Inimese Poega, kuid vaimusilm näeb Inimese Poega Isa antud auhiilguses ja oma nime all maa peale ilmumas.
Ent Inimese Poja taasilmumise aeg on teada ainult Paradiisi nõukogudes: seda, millal see toimub, ei tea isegi taevainglid. Aga te peaksite aru saama, et kui seda taevariigi evangeeliumi on kuulutatud kogu maailmale kõigi rahvaste päästmiseks ja aeg saab täis, saadab Isa teile veel ühe usulis-elukorraldusliku annetumise või tuleb Inimese Poeg tagasi ajastu üle kohut mõistma.
Mis puudutab Jeruusalemma vaevadeaega, millest ma teile rääkisin, siis täituvad mu sõnad juba selle põlvkonna eluajal, kuid Inimese Poja taastuleku kohta ei söanda mitte keegi taevas ega maa peal midagi öelda. Te peaksite targasti jälgima ajastu küpsemist, peaksite hoolikalt uurima aja märke. Te teate, et kui viigipuule tekivad õrnad võrsed ja puu läheb lehte, siis on suvi tulemas. Samuti, kui maailm on läbinud materialismi pika talve ja te näete uue usulise elukorralduse vaimset kevadet saabumas, peaksite teadma, et tulekul on uue külastuse suvi.
Kuid mis tähtsus on sellel õpetusel Jumala Poegade tulekust? Kas te ei saa aru, et kui teid kutsutakse kord oma eluvõitlust lõpetama ja surma väravat läbima, järgneb kohe kohtumõistmine ja te olete silmitsi tõsiasjadega, mis on seotud lõpmatu Isa igavese plaani järgse teenistusega uue usulise elukorralduse tingimustes. Seda, mis ootab ees kogu maailma konkreetse faktina iga ajastu lõpus, peab teist igaüks kindlasti ka isiklikult kogema, kui jõuab oma maise elu lõppu ja astub sealt edasi Isa taevariigi igavese arengu järgmisesse avaldumisse sellele omaste tingimuste ja nõudmiste kohaselt.”
Ükski kõigist Meistri varem peetud jutlustest oma apostlitele polnud viinud neid nii suurde segadusse kui see, mille ta pidas tol teisipäevaõhtul Õlimäel Jeruusalemma hävingu ja tema enese teise tuleku teemadel. Seepärast oli Meistri tol erilisel õhtul öeldud sõnade hilisemates, mälestustele tuginevates ülestähendustes nii vähe ühist. Kuna suur osa tol teisipäeva õhtupoolikul öeldust jäi ürikutesse kirja panemata, tekkis palju pärimusi. Teise sajandi algul kopeeriti keiser Caligula õukonda kuulunud Selta üleskirjutus juudi apokalüpsisest messia kohta tervenisti Matteuse evangeeliumisse ja lisati hiljem (osaliselt) Markuse ja Luuka ürikutesse. Neis Selta ülestähendustes sisaldus mõistujutt kümnest neitsist. Ühtki evangeeliumi osa ei ole kunagi nii segadusttekitavalt tõlgendatud kui selleõhtust õpetust. Apostel Johannesel aga niisugust segadust ei tekkinud.
Kui need kolmteist meest jätkasid taas teed laagri poole, olid nad sõnatud ja suure emotsionaalse pinge all. Juudas oli lõplikult otsustanud kaaslastest lahku lüüa. Oli juba hiline tund, kui Taavet Sebedeus, Johannes Markus ja mitu juhtivat jüngrit Jeesust ja kahtteist apostlit laagris tervitasid, kuid apostlid ei tahtnud magada: nad soovisid Jeruusalemma hävingust, Meistri lahkumisest ja maailma lõpust veel rohkem teada saada.
3. Edasine arutelu laagris
Kui nad umbes kahekümnekesi laagritule ümber olid kogunenud, küsis Toomas: „Et sa tuled kord tagasi taevariigi tööd lõpetama, siis missuguse hoiaku peaksime me võtma sel ajal, kui sa Isa ülesannetega tegeled?” Jeesus vaatas neile kõigile tulevalgel otsa ja vastas:
„Ja isegi sina, Toomas, ei saanud sellest aru, mida ma teile rääkisin. Kas ma pole teile kogu aeg õpetanud, et teie suhe taevariigiga on vaimne ja isiklik ning puudutab üksnes omaenda, vaimus saadud kogemust, mis on tekkinud usu kaudu, tänu taipamisele, et sa oled Jumala poeg? Mida ma peaksin veel ütlema? Mis on rahvaste langusel, impeeriumide kokkuvarisemisel, uskmatute juutide hävingul, ajastu lõpul, isegi maailma lõpul tegemist sellega, kes usub evangeeliumisse ja on peitnud oma elu varjule igavese taevariigi kindlusesse? Teie, kes te tunnete Jumalat ja usute evangeeliumisse, olete juba saanud igavese elu kohta kinnitusi. Et te olete elanud oma elu vaimus ja Isa teenides, ei saa miski teile tõsist muret valmistada. Taevariigi ülesehitajaid, taevaste maailmade tunnustatud kodanikke ei tohiks häirida ajalikud murrangud ega maised kataklüsmid. Mis puudutab see teid, kes te usute sellesse taevariigi evangeeliumisse, kui rahvad hävitatakse, ajastu lõpeb või kõik nähtavad asjad kokku varisevad, sest te teate, et teie elu on Pojalt saadud kingitus ning et see on Isas igavesti kaitstud? Olles elanud ajalikku elu usus ning kandnud vaimuvilju oma kaaslasi armastavalt ja õiglaselt teenides, võite kindlustundega ja sama usuga ellujäämisesse, mis on kandnud teid Jumala pojana läbi esimese, maise avastusretke, oodata oma igavese elu järgmist etappi.
Iga uskujate põlvkond peaks tegema oma tööd Inimese Poja võimalikku tagasipöördumist silmas pidades täpselt nii, nagu iga uskuja teeb oma elutööd paratamatut ja alati eelolevat loomulikku surma silmas pidades. Kui te olete kord usu kaudu Jumala pojaks saanud, pole ellujäämiskindluse seisukohalt mitte miski muu enam oluline. Ent ärge tehke viga! Ellujäämisusk on elav usk ja selles avalduvad üha enam seda inimsüdant algselt innustanud vaimu viljad. See, et te olete kord taevariigis pojaseisuse vastu võtnud, ei päästa teid, kui te teadlikult ja järjekindlalt lükkate tagasi need tõed, mis puudutavad Jumala lihalike poegade edasiliikumist vaimuviljade kandmisel. Teie, kes te olete koos minuga maa peal Isa ülesandeid täitnud, võite ka nüüd veel taevariigi hüljata, kui leiate, et teile ei meeldi viis, kuidas Isa inimkonda teenib.
Kuulake üksikisikutena ja uskujate põlvkonnana järgmist mõistujuttu. Elas kord üks suur mees, kes enne asumist pikale teele võõrale maale kutsus oma ustavad teenrid enda juurde ja andis kogu oma vara nende kätte. Ühele andis ta viis talenti, teisele kaks ja kolmandale ühe. Ja talitanud nii kõigi austusväärsete teenritega, usaldades igaühele oma vara tema võimete kohaselt, asus ta teele. Kui isand oli lahkunud, hakkasid teenrid tööle, et neile usaldatud rikkustelt kasu saada. Need, kes olid saanud viis talenti, hakkasid kohe nendega kauplema, ja olid peagi veel viis talenti juurde teeninud. Samuti need, kes olid saanud kaks talenti, olid peagi kaks juurde saanud. Nii teenisid kõik teenrid oma isandale kasu, välja arvatud see, kes oli saanud ainult ühe talendi. Too teener läks üksi eemale, kaevas maasse augu ja peitis oma isanda raha sinna. Peagi pöördus nende teenrite isand ootamatult tagasi ja päris oma majapidajatelt aru. Ja kui nad kõik olid oma isanda ette kutsutud, astus see, kes oli saanud viis talenti, talle usaldatud rahaga ettepoole ja lisas veel viis talenti, öeldes: „Isand, sa andsid mulle tulu saamiseks viis talenti ja mul on hea meel ulatada sulle veel viis juurdeteenitud talenti.” Ja ta isand vastas talle: „Hästi tehtud, sa oled hea ja truu teener ning olnud ustav väikestes asjades, nüüd sean su paljude üle majapidajaks, jaga minuga mu rõõmu.” Siis astus ette see, kes oli saanud kaks talenti, öeldes: „Isand, sa andsid minu kätte kaks talenti, vaata, ma olen saanud juurde kaks talenti.” Ja isand vastas talle: „Hästi tehtud, sa oled hea ja truu teener ning olnud ustav väikestes asjades, nüüd sean su ametisse paljude üle, jaga minuga mu rõõmu.” Ja siis tuli aru andma see, kes oli saanud ühe talendi. See teener astus ette ja ütles: „Isand, ma tunnen sind ja sain aru, et sina kui kaval mees lootsid saada kasu, ilma et oleksid ise tööd teinud, seepärast kartsin riskida rahaga, mille sa minu kätte usaldasid. Peitsin sinu talendi kindlasse kohta maa sisse, siin see on: nüüd saad tagasi, mis sulle kuulub.” Kuid ta isand vastas: „Sa oled laisk ja lohakas majapidaja. Nagu sa ise tunnistasid, teadsid sa, et ma nõuan sinult sama mõistlikku kasumit nagu su usinad kaasteenijad mulle täna andsid. Seda teades oleksid pidanud andma mu raha vähemalt pankurite kätte, et ma oleksin naastes selle intressiga tagasi saanud.” Ja siis ütles isand peamajapidajale: „Võta see talent tollelt kasutult teenrilt ja anna sellele, kellel on kümme talenti.”
176:3.4 (1916.4) “As individuals, and as a generation of believers, hear me while I speak a parable: There was a certain great man who, before starting out on a long journey to another country, called all his trusted servants before him and delivered into their hands all his goods. To one he gave five talents, to another two, and to another one. And so on down through the entire group of honored stewards, to each he intrusted his goods according to their several abilities; and then he set out on his journey. When their lord had departed, his servants set themselves at work to gain profits from the wealth intrusted to them. Immediately he who had received five talents began to trade with them and very soon had made a profit of another five talents. In like manner he who had received two talents soon had gained two more. And so did all of these servants make gains for their master except him who received but one talent. He went away by himself and dug a hole in the earth where he hid his lord’s money. Presently the lord of those servants unexpectedly returned and called upon his stewards for a reckoning. And when they had all been called before their master, he who had received the five talents came forward with the money which had been intrusted to him and brought five additional talents, saying, ‘Lord, you gave me five talents to invest, and I am glad to present five other talents as my gain.’ And then his lord said to him: ‘Well done, good and faithful servant, you have been faithful over a few things; I will now set you as steward over many; enter forthwith into the joy of your lord.’ And then he who had received the two talents came forward, saying: ‘Lord, you delivered into my hands two talents; behold, I have gained these other two talents.’ And his lord then said to him: ‘Well done, good and faithful steward; you also have been faithful over a few things, and I will now set you over many; enter you into the joy of your lord.’ And then there came to the accounting he who had received the one talent. This servant came forward, saying, ‘Lord, I knew you and realized that you were a shrewd man in that you expected gains where you had not personally labored; therefore was I afraid to risk aught of that which was intrusted to me. I safely hid your talent in the earth; here it is; you now have what belongs to you.’ But his lord answered: ‘You are an indolent and slothful steward. By your own words you confess that you knew I would require of you an accounting with reasonable profit, such as your diligent fellow servants have this day rendered. Knowing this, you ought, therefore, to have at least put my money into the hands of the bankers that on my return I might have received my own with interest.’ And then to the chief steward this lord said: ‘Take away this one talent from this unprofitable servant and give it to him who has the ten talents.’
Sellele, kellel on, antakse juurde ja ta saab küllaga kõike; aga sellelt, kellel ei ole, võetakse ka see ära, mis tal on. Igaveses taevariigis ei tohi paigale jääda. Mu Isa nõuab kõigilt oma lastelt, et nad armus ja tõetundmises kasvaksid. Teie, kes te neid tõdesid teate, peate vaimuvilju rohkendama ja näitama üles kasvavat pühendumist oma kaasteenijate isetule teenimisele. Ja pidage meeles, et kui te teenite ka kõige vähemat minu vendadest, olete teinud sellega teene minule.
Ja nii peaksite te ka Isa tööd tegema, nüüd ja edaspidi ja isegi igavesti. Jätkake seda kuni minu tulekuni. Tehke ustavalt seda, mis teile on usaldatud, ja valmistuge sel viisil surmajärgseks arupärimiskutseks. Kui olete nii elanud Isa auks ja Poja rahulduseks, astute rõõmu ja ülimalt suure heameelega igikestva taevariigi igavesse teenistusse.”
Tõde on elav, Tõe Vaim juhib valguselapsi ikka uute vaimse reaalsuse ja jumaliku teenimise maailmade poole. Teile ei anta tõde mitte paikapandud, kindlatesse ja austatud vormidesse kristalliseerunult. Teie tõeilmutus peab teie isikliku kogemuse kaudu sedavõrd täiustuma, et kõigile, kes näevad teie vaimuvilju ja hakkavad tänu sellele ülistama taevast Isa, on nähtav nii uus ilu kui ka tegelik vaimne kasu. Vaid need ustavad teenijad, kes tõetundmises kasvavad ja arendavad selle kaudu oskust vaimseid reaalsusi jumalikult hinnata, võivad loota „jagada täielikult oma Issanda rõõmu”. Kurb oleks pilt, kui end Jeesuse järgijateks tunnistanute järgmised põlvkonnad ütleksid selle kohta, kuidas nad on jumaliku tõe eest hoolitsenud: „Siin, Meister, on tõde, mis sa meile sada või tuhat aastat tagasi andsid. Me pole midagi sellest kaotanud, oleme ustavalt alles hoidnud kõik, mis sa meile andsid; me pole lubanud selles, mis sa meile õpetasid, mingeid muudatusi teha: siin on see tõde, mille sa meile andsid.” Kuid see vaimse laiskuse valeõigustus ei aita viljatut tõehoidjat Meistri ees. Tõe Meister nõuab teilt teie kätte usaldatud tõe kohta aru.
Järgmises maailmas peate selles maailmas teile annetatud ja teie hoolde antud asjade kohta aru andma. Arupärimine on õiglane ja halastamatu, olenemata sellest, kas teil on vähe või palju loomupäraseid talente. Kui saadud talenti kasutatakse ainult isekatel eesmärkidel ega mõelda kõrgemale kohusele kanda suuremat vaimuviljasaaki, mis avaldub pidevalt avarduvas inimeste teenimises ja Jumala palveldamises, tuleb majapidajal oma tahtliku valiku tagajärgedega leppida.
Ja kui väga sarnanes see ühe talendiga truudusetu teener kõigi isekate surelikega, süüdistades oma lohakuses otseselt oma isandat. Kui väga kaldub inimene omaenda küündimatusega silmitsi seistes süüdistama teisi, sageli neid, kes kõige vähem süüdi on!
Kui nad tol õhtul puhkama läksid, ütles Jeesus: „Muidu olete saanud, seepärast peaksite muidu ka andma taevast tõde, ja andmise ning jagamisega see tõde rohkeneb ja ilmutab üha enam päästva armu valgust.”
4. Miikaeli tagasitulek
Ühestki teisest Meistri õpetuse osast pole nii valesti aru saadud kui tema tõotusest kunagi isiklikult siia maailma tagasi pöörduda. Pole sugugi üllatav, kui Miikael peaks tahtma kunagi tagasi pöörduda planeedile, kus ta koges oma seitsmendat ja viimast annetumist selle maailma surelikuna. On üsna loomulik arvata, et Jeesus Naatsaretlane, kes on praegu tohutu universumi suveräänne valitseja, on huvitatud sellest, et mitte üks, vaid isegi mitu korda tagasi pöörduda maailma, kus ta on elanud nii ainulaadset elu ja lõpuks võitnud endale Isalt piiramatu kõikse võimu ja volitused. Urantia jääb igavesti üheks Miikaeli sünnisfääriks universumi suveräänipositsiooni võitmisel.
176:4.1 (1918.4) Of all the Master’s teachings no one phase has been so misunderstood as his promise sometime to come back in person to this world. It is not strange that Michael should be interested in sometime returning to the planet whereon he experienced his seventh and last bestowal, as a mortal of the realm. It is only natural to believe that Jesus of Nazareth, now sovereign ruler of a vast universe, would be interested in coming back, not only once but even many times, to the world whereon he lived such a unique life and finally won for himself the Father’s unlimited bestowal of universe power and authority. Urantia will eternally be one of the seven nativity spheres of Michael in the winning of universe sovereignty.
Jeesus teatas arvukatel kordadel ja paljudele inimestele oma kavatsusest sellesse maailma tagasi pöörduda. Kui ta poolehoidjad lõpuks mõistsid, et nende Meistrist ei saa ilmalikku vabastajat, ja kuulasid tema ennustusi Jeruusalemma kukutamise ja juudi rahva languse kohta, hakkasid nad päris loomulikult tema tõotatud tagasitulekut nende katastroofiliste sündmustega seostama. Kui Rooma väed tegid Jeruusalemma müürid maatasa, hävitasid templi ja ajasid Juudamaa juudid laiali, aga Meister ei ilmunud ikka veel oma väe ja auhiilgusega, hakkas tema poolehoidjate seas kujunema uskumus, milles seostati Kristuse teist tulekut viimaks ajastu lõpuga, isegi maailma lõpuga.
Jeesus lubas pärast Isa juurde tõusmist, kui kogu võim taevas ja maa peal on tema kätte antud, teha kaht asja. Esiteks lubas ta saata siia maailma enda asemele teise õpetaja, Tõe Vaimu, ja seda tegi ta nelipüha ajal. Teiseks tõotas ta oma poolehoidjatele päris kindlalt, et pöördub veel kunagi isiklikult siia maailma tagasi. Aga ta ei öelnud, kuidas, kus ja millal külastab uuesti seda planeeti, kus tal oli lihalik annetumiskogemus. Ükskord vihjas ta, et ehkki sel ajal, kui ta elas siin inimesena, nähti teda lihalike silmadega, nähakse teda siis, kui ta tagasi pöördub (vähemalt ühel tema võimalikest külastustest), ainult vaimse usu silmaga.
Paljud meist kalduvad uskuma, et Jeesus tuleb eelolevatel ajastutel veel palju kordi Urantiale tagasi. Meile pole antud tema erilist lubadust mitmekordseks külastuseks, kuid näib väga tõenäoline, et see, kelle universumitiitlite hulgas on ka Urantia Planeedivürsti oma, külastab veel korduvalt maailma, mille võitmisel talle see ainulaadne tiitel anti.
Me usume päris kindlasti, et Miikael tuleb taas isiklikult Urantiale, kuid meil pole vähimatki aimu, millal või mil viisil ta võib otsustada seda teha. Kas ta teine tulek maa peale langeb kokku praeguse ajastu lõpus toimuva kohtumõistmisega, kas ta tuleb samaaegselt Kohtumõistja-Pojaga või ilma temata? Kas ta tuleb seoses mõne hilisema Urantia ajastu lõpuga? Kas ta tuleb ette teatamata ja omaette sündmusena? Me ei tea seda. Teame kindlalt vaid üht — kui ta tõesti tuleb, saab ilmselt kogu maailm sellest teada, sest ta peab tulema universumi kõrge valitsejana, mitte tundmatu Petlemma imikuna. Kui aga kõik silmad peavad teda nägema ja tema kohalolekut näevad ainult vaimusilmad, viibib tema tulek veel kaua.
Seepärast oleks teil parem lahutada Meistri isiklik tagasitulek maa peale kõigist seatud sündmustest ja määratud ajajärkudest. Me oleme kindlad vaid ühes: ta on lubanud tagasi tulla. Meil pole aimugi, millal või millega seoses ta selle tõotuse täidab. Niipalju kui meie teame, võib ta ilmuda maa peale ükskõik mis päeval, aga võib tulla ka alles siis, kui on möödunud ajastu ajastu järel ja tema kaaslased, Paradiisikorpusesse kuuluvad Pojad, on korrakohaselt kohut mõistnud.
Miikaeli teine tulemine maa peale on nii keskteelistele kui ka inimestele määratu tundeväärtusega sündmus, aga muidu ei ole sel ei otsest mõju keskteelistele ega suuremat tähtsust inimolenditele kui tavalisel loomulikul surmal, mis tõukab sureliku inimese nii äkki nende järjestikuste universumisündmuste vahetusse haardesse, mis viivad otse sellesama Jeesuse, meie universumi suveräänse valitseja juurde. Kõigil valguselastel on määratud teda näha ja pole eriti vahet, kas me läheme tema juurde või juhtub tema enne meie juurde tulema. Seepärast olge alati valmis teda maa peal tervitama, nii nagu tema on valmis teid taevas tervitama. Ootame kindlustundega tema ilmumist auhiilguses, isegi korduvaid tulekuid, kuid me ei tea mitte midagi sellest, kuidas, millal või millega seoses tal on kavatsus ilmuda.

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4


text:
võlgniku vanne
3-2-1-26-00 Riigikohus 27.03.2000
Kohus võib PankrS § 35 lg 2 alusel ärikeeldu kohaldada istungit pidamata. Ärikeelu kohaldamise määruses tuleb ära märkida keelu kohaldamise alused ja põhjused. Ärikeelu kohaldamise määruse peale esitatud erikaebuse läbivaatamine ringkonnakohtus peab toimuma kohtuistungil, kui kaebuse esitaja pole avaldanud, et ta ei soovi asja arutamist kohtuistungil.
3-2-1-70-00 Riigikohus 09.05.2000
Ärikeelu kohaldamise määruse peale esitatud erikaebuse läbivaatamine ringkonnakohtus peab toimuma kohtuistungil, kui kaebuse esitaja pole avaldanud, et ta ei soovi asja arutamist kohtuistungil. Määruses tuleb märkida ärikeelu kohaldamise alused ning põhjendada ärikeelu kohaldamise vajadust.
3-2-1-14-01 Riigikohus 07.02.2001
Põhjendamatu on kassaatori väide, et maakohus pidanuks aktsepteerima tema seaduslikku takistust kohtuistungile mitteilmumisel. Kassaator oli teadlik kohtuistungi toimumisest ning tema puudumine ei takistanud PankrS § 27^1 lg 5 kohaselt asja läbivaatmist.
Ringkonnakohus leides, et kassaatori esindajal ei ole õigust kohtus volikirja alusel juriidilist isikut esindada, ei andnud kassaatorile TsMS § 88 lg 7 järgi võimalust võtta asjas uus esindaja. Selline protsessiõiguse normi oluline rikkumine on kohtuotsuse tühistamise aluseks.
Kuigi TsMS § 88 ei sätesta otseselt, et isik, kelle suhtes on kohaldatud ärikeeldu, ei tohi olla kohtus juriidilise isiku esindaja, keelas kohus õigesti vastava isiku poolt juriidilise isiku esindamise kohtus tõlgendades PankrS § 35 ja lähtudes ÄS § 16 lg 1 tulenevast analoogiast. Kolleegium leiab, et TsMS §-st 87 tulenevaid õigusi esindada kohtus juriidilist isikut saab võrrelda majandustegevusega seotud õigustoimingutega ÄS § 16 mõttes. Arvestades ärikeelu mõtet ja eesmärki, tuleb lugeda ärikeeldu esindamisõiguse keeluks tingimusel, et tegemist on ettevõtja majandustegevusega seotud vaidlusega kohtus.
3-2-1-76-02 Riigikohus 20.06.2002
Pankrotihaldur omandab seadusest tulenevad õigused ja kohustused kohtu poolt nimetamisega. See kehtib ka PankrS § 29 lg 5 alusel nimetatava teise halduri suhtes.
Pankrotiseadus jätab reguleerimata, kas ärikeeldu saab kohaldada PankrS §-s 12 lg 4 esimeses lauses loetletud isikutele ka siis, kui nad on oma kohustustest juba vabastatud. Selles osas kuulub kohaldamisele säte, mis reguleerib ärikeeluga võimalikult sarnast suhet - elukohast lahkumise keeldu arvestades ärikeelu ja elukohast lahkumise keelu kohaldamise eesmärkide erisusi. Tulenevalt eeltoodust, kui PankrS §-s 12 lg 4 esimeses lauses nimetatud isik (selles asjas nõukogu liige) on vabastatud oma kohustustest ühe aasta jooksul enne pankrotimenetluse algatamist, siis sellekohaste aluste olemasolul saab tema suhtes ärikeeldu kohaldada. Halduril on õigus edasi kaevata kohtumäärusele, millega jäeti taotlus ärikeelu kohaldamiseks rahuldamata. PankrS § 35 lg 4 alusel tehtud lahendiga otsustab kohus ärikeelu kohaldamise sisuliselt ning PankrS ei sätesta erandit, mille kohaselt haldur ei saa edasi kaevata ärikeelu kohaldamata jätmise määrusele.
3-2-1-124-09 Riigikohus 22.02.2010
PankrS § 91 lg 2
PS § 29
KarS § 373
PankrS § 91 lg 4 esimese lause järgi saab isik, kellele ärikeeldu kohaldati, esitada selle määruse peale määruskaebuse. Muudele isikutele määruse peale kaebamise õigust ette nähtud ei ole. (Enam ei ole asjakohane Riigikohtu varasem seisukoht, mille järgi oli ka halduril ja pankrotivõlgnikul ärikeelu määramise menetluses kaebeõigus, vt nt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahend nr 3-2-1-76-02). Menetlusosaliseks mittelugemine ei takista kohtul aga haldurit (võlgnikku) vajadusel ära kuulata, kuid ka see ei tee temast TsMS § 198 lg 3 kolmanda lause järgi veel menetlusosalist.
PankrS § 91 lg 2 järgse ärikeelu põhiliseks eesmärgiks on olla preventiivne sunnivahend. PankrS § 91 lg 2 alusel saab ärikeeldu kohaldada üksnes isiku suhtes, kes on pannud pankrotistunud juriidilist isikut juhtides suure tõenäosusega toime kuriteo, kuid keda ei ole selle eest veel süüdi tunnistatud (põhjendatud kuriteokahtlus) ning kelle puhul on tõsine oht, et ta võib ärikeelu kohaldamata jätmisel toime panna uusi sarnaseid kuritegusid. Ärikeelu kohaldamiseks ei piisa väärteokahtlusest või üksnes võimalikust kahju tekitamisest. Samas ei ole isiku vastu algatatud kriminaalmenetluse tagamine iseenesest ärikeelu eesmärk. Karistuslikul eesmärgil saab isikult võtta õiguse tegeleda ettevõtlusega või kuuluda juriidilise isiku teatud organitesse üksnes KarS § 49 või § 491 alusel. PankrS § 91 lg 2 eesmärgina ei saa olla õigusriiklikult aktsepteeritav isiku karistamine pankrotistunud juriidilist isikut juhtides oletatavasti toime pandud, st nõuetekohaselt tuvastamata süüteo (süütegude) eest. Ärikeelu kohaldamine ei või olla üldine, ärikeelu kohaldades peab kohus märkima "millise ettevõtluse või muu majandustegevusega ei või füüsiline isik tegelda". Isikul ei või keelata abstraktselt olla ettevõtja. Ärikeelu jõustumine ei katkesta n-ö iseenesest isiku olekut kolmanda juriidilise isiku juhatuses või nõukogus või nt tema ametiseisundit kohtumääruse alusel määratud likvideerijana. Samuti ei mõjuta kohtulahendiga likvideerijaks või juhatuse liikmeks määratud isikule ärikeelu kohaldamine tema määramise kohtulahendi kehtivust. Samamoodi ei mõjuta ettevõtjaks olemise keeld ärikeelu aluse isiku tehtud tehingute kehtivust ega tema omandatud õigusi ega kohustusi. Isik, kelle suhtes on alustatud ärikeelu seadmise menetlust, tuleb enne ärikeelu määramist maakohtus üldjuhul ära kuulata. Minimaalselt tuleb isikule teatada tema suhtes ärikeelu kohaldamise kavatsusest, edastades talle nt menetluse algatamise määruse, ja küsida tema seisukohta. (Enam ei ole asjakohased Riigikohtu varasemad seisukohad, mille järgi võis ärikeelu määrata isikule teda ära kuulamata ja põhimõte, et ärikeelu määruse peale esitatud kaebus tuleb ringkonnakohtus läbi vaadata kohtuistungil, vt nt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahend nr 3-2-1-26-00 ja 3-2-1-70-00.) Kohtul tuleb PankrS § 91 lg 2 kohaldamisel esmalt näidata põhjendatud kuriteokahtlus. Kuriteokahtlus peab tuginema konkreetsetele andmetele. Kuna preventiivse sunnivahendi kohaldamise keskseks kriteeriumiks on isiku ohtlikkus, tuleb ka seda ärikeelu määruses põhjendada. Ärikeelu määruse resolutsioonis ei piisa üksnes PankrS § 91 lg 2 loetelu kordamisest. Isikul peab olema võimalik ärikeelu määrusest järeldada, millised võimalused talle sissetuleku teenimiseks jäävad. Pankrotimenetluse lõppemisega lõpeb ärikeeld PankrS § 91 lg 2 järgi automaatselt. Ärikeeld lõpeb muu hulgas pankroti raugemisega, aga ka pankrotimääruse tühistamisel. Ärikeelu lõpetamiseks ei pea kohus sellisel juhul tegema eraldi määrust ärikeelu lõpetamise kohta. PankrS § 91 lg 4 esimese lause järgi saab isik, kellele ärikeeldu kohaldati, esitada selle määruse peale määruskaebuse. Muudele isikutele määruse peale kaebamise õigust ette nähtud ei ole. (Enam ei ole asjakohane Riigikohtu varasem seisukoht, mille järgi oli ka halduril ja pankrotivõlgnikul ärikeelu määramise menetluses kaebeõigus, vt nt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahend nr 3-2-1-76-02). Menetlusosaliseks mittelugemine ei takista kohtul aga haldurit (võlgnikku) vajadusel ära kuulata, kuid ka see ei tee temast TsMS § 198 lg 3 kolmanda lause järgi veel menetlusosalist.

matches:
Riigikohus
Kohus
§ 35
Riigikohus
Riigikohus
§ 27
§ 88
§ 88
kohus
§ 35
§ 16
§ 16
Riigikohus
§ 29
§ 35
kohus
Riigikohus
§ 91
§ 29
§ 373
§ 91
§ 198
§ 91
§ 91
§ 49
§ 491
§ 91
kohus
§ 91
§ 91
§ 91
kohus
§ 91
§ 198


text:
05. november 2018 10:39
Maksuekspert Tõnis Elling käsitleb filiaali sisendkäibemaksu
Teatud tingimustel on maksukohustuslasel võimalik välisriigist tagasi küsida seal soetatud kaupadelt ja saadud teenustelt tasutud käibemaks. Kui isik on teise liikmesriigi maksukohustuslane, saab ta maha arvata selles riigis ettevõtlusega seotud sisendkäibemaksu.
Euroopa Kohus on korduvalt öelnud[1], et kuna käibemaksu mahaarvamise õiguse piiramine mõjutab maksukoormuse tasakaalu, siis peab mahaarvamisõigus kohalduma kõikides liikmesriikides ühtemoodi ja liikmesriigid võivad käibemaksu mahaarvamise õigust piirata üksnes kuuendas direktiivis (praegu direktiiv 112/2006/EÜ) sõnaselgelt sätestatud juhtudel. Lisaks on Euroopa Kohus leidnud[2], et liikmesriikide poolt maksu täpseks kogumiseks ja pettuste vältimiseks kasutusele võetud meetmed peavad olema direktiiviga kooskõlas ning ei või minna kaugemale nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust ega seada kahtluse alla käibemaksu neutraalsust.
Maksustatava käibe ja kogukäibe proportsioon
Käibemaksuseaduse (KMS) § 29 lõikes 3 on sätestatud sisendkäibemaksu mõiste. Sisendkäibemaksu mahaarvamise põhimõte on lisandunud väärtuse maksu üks aluspõhimõtetest. See tähendab, et maksukohustuslasel ei teki maksukohustust kogu oma käibelt, vaid maksukohustuse arvestamisel arvatakse maksustatavalt käibelt arvestatud käibemaksusummast maha kaupade soetamisel või teenuste saamisel makstud sisendkäibemaks. Sisendkäibemaksu mahaarvamisega välditakse käibemaksu kumuleerumist ehk käibemaksu käibemaksustamist.
Maksuvaba käibena käsitatavate teenuste ja kaupade puhul ei saa sisendkäibemaksu maha arvata. Siin on aga ka erand: finantsteenused, kindlustusteenus ja väärtpaberid (KMS § 16 lõike 2 punktides 1 ja 6 ning lõikes 2¹ nimetatud teenused). Nende teenuste osutamisel ühendusevälise riigi isikule saab sisendkäibemaksu maha arvata. Selle sätte mõte on vältida käibemaksu võimalikku kumuleerumist. Tegemist on ikkagi sisuliselt maksuvaba käibega, see tähendab, et isik ei pea hakkama rakendama maksustatava käibe ja kogukäibe proportsiooni, kui kogu ülejäänud tegevus on maksustatav käive.
Maksukohustuslane, kellel on nii maksustatav kui ka maksuvaba käive, peab sisendkäibemaksu mahaarvamisel rakendama maksustatava käibe ja kogukäibe proportsiooni.
Proportsiooni leidmisel võetakse lisaks maksukohustuslase Eestis tekkivale käibele arvesse ka tema sellist käivet välisriigis, mille osas maksukohustuslasel on sisendkäibemaksu mahaarvamise õigus KMS-i § 29 lõike 1 kohaselt. Proportsiooni arvestatakse ka siis, kui maksukohustuslane kasutab kaupu nii ettevõtluses kui ka ettevõtlusega mitteseotud otstarbel.
Praktikas on probleeme tekitanud maksustatava ja maksuvaba käibe proportsiooni leidmine juhtudel, kui maksumaksjal on äritegevus ka teises riigis ning ta tegutseb seal oma filiaali või püsiva tegevuskoha kaudu. Euroopa Kohus on mitu korda selle kohta oma seisukohti avaldanud. Kuna kõige uuem selleteemaline vaidlus on alles pooleli ja selle kohta on seni oma arvamust avaldanud ainult kohtujurist, siis kõige värskema kohtupraktika analüüs peab veel mõned nädalad ootama. Küll aga saab ülevaate anda lahendist[3], kus Euroopa Kohus juba väljendas oma seisukohta, kas ja kuidas mõjutavad maksumaksja sisendkäibemaksu mahaarvamist teises riigis asuvad filiaalid.
Küsimused Euroopa Kohtule
Kaasuse asjaolud olid järgmised. Prantsusmaa pangal olid filiaalid teistes liikmesriikides ja ka kolmandates riikides. Prantsusmaa maksuhaldur ei olnud nõus sellega, et pank luges maksustatava ja maksuvaba käibe arvestuse hulka oma teises riigis asuvate filiaalide kaudu saadud laenude intressi. Pank väitis, et filiaal ja peakontor on tegelikult üks ja sama juriidiline isik. Prantsusmaa kõrgeim kohus peatas riigisisese menetluse ja esitas Euroopa Kohtule neli küsimust.
Kas äriühing võib sisendkäibemaksu maha arvatava osa kindlaks määramisel võtta arvesse oma teises liikmesriigis asuva filiaali käivet?
Kas äriühing võib sisendkäibemaksu maha arvatava osa määramisel võtta arvesse kolmandas riigis asuva filiaali käivet?
Kas äriühing võib otsearvestuse ja segameetodi rakendamisel võtta valdkondade määramise aluseks filiaalide asukoha?
Kui kahe esimese küsimuse vastus on jaatav, siis kas peamise tegevuskoha kulude mahaarvamist tuleks piirata filiaali tehtud kulutuste osas (mõte on selles, et kui filiaal arvab juba sisendkäibemaksu maha ja seda võetakse arvesse peamises tegevuskohas, siis samade kulude maha arvestamine peamises tegevuskohas annaks topelt mahaarvamise õiguse)?
Küsimuste analüüsis tõi Euroopa Kohus välja, et kuuenda direktiivi artikli 17 lõigete 2 ja 5 ning artikli 19 lõike 1 sõnastus ei võimalda võtta seisukohta, kas liikmesriigis asuvale äriühingule kohaldatava mahaarvatava osa kindlakstegemisel võib see äriühing võtta arvesse teises liikmesriigis asuva filiaali käivet. Mahaarvamissüsteemi eesmärk on vabastada ettevõtja täielikult kogu tema majandustegevuse raames tasumisele kuuluva või tasutud käibemaksu koormast. Ühine käibemaksusüsteem kindlustab selle tagajärjel kogu majandustegevuse täielikult neutraalse maksustamise, sõltumata selle eesmärkidest või tulemitest, tingimusel et see tegevus ise on põhimõtteliselt käibemaksuga maksustatud[4].
Euroopa Kohus rõhutas, et käibemaks tagastatakse, kas mahaarvamise või tagasimakse teel, üksnes lähtudes maksukohustuslase tegevuskohast[5]. Mõiste „tegevuskoht” ei hõlma mitte ainult maksukohustuslase asukohta, vaid ka teenuse osutamise asukohta, mis võib olla teises liikmesriigis. Seega tuleb äriühingul, kelle asukoht on ühes liikmesriigis ja kellel on tegevuskoht ka teises liikmesriigis, pidada teist liikmesriiki seal teises riigis tehtud tehingute osas eraldi asukohaks ja ta ei saa taotleda mujal tasutud käibemaksu tagastamist esimeses liikmesriigis. Teises liikmesriigis asuval tegevuskohal tuleb tasutud käibemaksu mahaarvamist taotleda teise liikmesriigi maksuhaldurilt seal toimunud ostutehingutelt ja seal kehtivate reeglite alusel[6]. Eri liikmesriikides on erinevad reeglid.
Kuna Euroopa Kohus on leidnud, et teenuse osutamise asukoht, mis asub ühes liikmesriigis (kuuenda direktiivi tähenduses) ja peamine tegevuskoht, mis asub teises liikmesriigis, kujutavad endast ühte ja sama käibemaksukohustuslast[7], siis kohaldub maksukohustuslasele suhtes lisaks tema asukohaliikmesriigis kehtivale maksustamiskorrale nii mitu riigisisest mahaarvamise korda, nagu on liikmesriike, kus ta teenuseid osutab.
Euroopa Kohtu vastused
Kohus viitas asja lahendamisel arvamuse avaldanud kohtujuristi ettepanekule ja lisas, et seoses käibemaksu neutraalsuse põhimõttega tuleb märkida seda, et kui maksukohustuslasel lubataks ühes liikmesriigis asuvale peamisele tegevuskohale kohaldatava mahaarvatava osa arvutamisel võtta arvesse tema teistes liikmesriikides asuvate tegevuskohtade käivet, ei pruugi olla tagatud täpsem tulemus võrreldes sellega, kui maksukohustuslane peab sisendkäibemaksu mahaarvatava osa arvutama igas liikmesriigis eraldi. Lisaks rõhutas kohus, et teises liikmesriigis mahaarvatava käibe liitmine asukohamaa käibega moonutaks mahaarvatava osa suurust, sest arvesse võetaks ka kulutused, mis ei ole asukohamaaga kuidagi seotud.
Kõiki eelnevaid kaalutlusi arvesse võttes vastas kohus esimesele küsimusele, et kuuenda direktiivi artikli 17 lõikeid 2 ja 5 ning artikli 19 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et kohaldatava käibemaksu mahaarvatava osa kindlakstegemisel ei või äriühing, mille asukoht on ühes liikmesriigis, võtta arvesse käivet, mis tekkis tema teistes liikmesriikides asuvates filiaalides.
Teise küsimusega soovis eelotsuse saatnud kohus teada, kas sisendkäibemaksu mahaarvamist asukohamaal mõjutab kolmandas riigis asuva filiaali käive. Seda küsimust kommenteerides rõhutas Euroopa Kohus samuti, et mahaarvamissüsteem põhineb kohaldamisele kuuluvate õigusaktide territoriaalsuse põhimõttel. Kui maksukohustuslasel on püsiv tegevuskoht muus riigis kui tema asukohariik, siis peetakse teises riigis tegevuse teostamist toimunuks läbi tema teise riigi püsiva tegevuskoha. Seega vastus teisele küsimusele on sama, mis esimesele küsimusele. Maksukohustuslane ei või kolmandas riigis asuva filiaali käivet mahaarvamisel arvesse võtta.
Kolmanda küsimusega soovis eelotsusetaotluse esitanud kohus teada, kas otsearvestuse ja segameetodi rakendamise korral lubab direktiiv arvesse võtta teises liikmesriigis või kolmandas riigis asuvate filiaalide käivet. Teiste sõnadega: kas otsearvestust saab pidada filiaalide lõikes? Sellele küsimusele vastates rõhutas Euroopa Kohus, et kuuenda direktiivi artikli 17 lõike 5 kolmandas lõigus viidatud mõistet „tegevusvaldkonnad” ei saa tõlgendada nii, et see tähendab geograafilisi piirkondi. Termini „tegevus” tähendus tuleneb kuuenda direktiivi artikli 4 lõigetest 1 ja 2, mis tähendab erinevaid majandustegevuse liike, nagu tootjate, ettevõtjate ja teenuseid osutavate isikute tegevus, mitte geograafilisi piirkondi. Seega ei lubanud kohus ka otsearvestuse ja segameetodi kohaldamisel arvesse võtta teiste riikide filiaalide käivet.
Neljandale küsimusele Euroopa Kohus vastama ei pidanud, sest vastus kahele esimesele küsimusele oli eitav.
Kokkuvõetult võib öelda, et mitmes riigis tegutsev ettevõtja peab sisendkäibemaksu arvestust pidama riikide lõikes eraldi ja tegevusvaldkondade lõikes otsearvestuse rakendamisel ei saa otsearvestust teha geograafilise liigituse põhjal, vaid see peab toimuma ikkagi tegevusvaldkondade kaupa.
[1] C-50/87.
[2] C-146/05.
[3] C-388/11.
[4]C-488/07, Royal Bank of Scotland, punkt 15 ja seal viidatud kohtupraktika.
[5]C-244/08, komisjon vs. Itaalia, punktid 25 ja 33.
[6]C-244/08, komisjon vs. Itaalia, punktid 33 ja 35.
[7]C-244/08, komisjon vs. Itaalia, punkt 38.
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2018/11/05/filiaali-kaibe-arvestamine-sisendkaibemaksu-mahaarvamisel

matches:
Kohus
Kohus
§ 29
§ 16
§ 29
Kohus
Kohus
kohus
Kohus
Kohus
Kohus
Kohus
kohus
kohus
Kohus
kohus
kohus
Kohus


text:
Koduteenuste loetelu ning nende osutamise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Koduteenuste loetelu ning nende osutamise tingimused ja kord - sisukord
§ 3 Teenusele õigustatud isikud
§ 4 Koduteenuste loetletu ja maht
§ 6 Taotluse menetlemine ja koduteenuste määramine või määramata jätmine
§ 7 Lepingu sõlmimine ja lõpetamine
RT IV, 25.02.2016, 44
Vastu võetud 04.06.2015 nr 55
RT IV, 09.06.2015, 20
(1) Käesolev määrus sätestab koduteenustele õigustatud isikute ringi, koduteenuste loetelu ning nende osutamise tingimused ja korra Jõhvi vallas.
(2) Koduteenuste osutamise eesmärk on abistada õigustatud isikuid kodu ja isikliku eluga seotud igapäevaeluks vajalike toimingute sooritamisel ja asjaajamisel, et aidata kaasa isiku elukvaliteedi säilitamisele ja parandamisele harjumuspärases keskkonnas ja väljaspool kodu.
(3) Koduteenused on tasuta või tasulised. Tasuliste teenuste hinnakirja kehtestab Jõhvi Vallavalitsus (edaspidi valitsus) korraldusega.
1) koduteenused – isikule kodustes tingimustes osutatavad teenused, mis aitavad tal harjumuspärases keskkonnas iseseisvalt toime tulla;
2) koduabitöötaja – vallavalitsuse (kui ametiasutuse) töötaja, kes osutab töölepingu alusel koduteenuseid;
3) põhiteenused – teenused, mis on hädavajalikud isiku toimetulekuks kodus ning aitavad tal harjumuspärases keskkonnas toime tulla;
4) tugiteenused – täiendavad teenused isiku toimetuleku soodustamiseks kodus ja väljaspool kodu;
5) hindamisakt – hindamisvahend koduteenuse vajaduse väljaselgitamiseks;
6) ülalpidamiskohustusega isik (edaspidi seadusjärgne ülalpidaja) – perekonnaseaduse mõistes abikaasa, täiskasvanud lapsed, täiskasvanud lapselapsed, vanemad.
§ 3. Teenusele õigustatud isikud
(1) Koduteenuseid on õigus saada rahvastikuregistri andmetel Jõhvi vallas elukohta omavatel isikutel, kellel tulenevalt tervislikust seisundist, funktsioonihäirest ja/või elukeskkonnast on vajadus kõrvalisele abile igapäevastes majapidamistoimingutes ja eneseteeninduses.
(2) Koduteenust on õigustatud saama isik:
1) kellel puuduvad seadusjärgsed ülalpidajad ja isiku enda rahalised võimalused ei ole piisavad iseseisvaks toimetulekuks ja vajaliku hoolduse kindlustamiseks;
2) kellel on seadusjärgsed ülalpidajad, kuid isiku enda ja seadusjärgsete ülalpidajate rahalised võimalused ei ole piisavad isiku toimetulekuks ning vajaliku hoolduse kindlustamiseks, kahjustamata enda tavalist ülalpidamist;
3) kellel on seadusjärgsed ülalpidajad, kes on nõus tasuma koduteenuste eest vastavalt vallavalitsuse poolt kehtestatud hinnakirjale;
4) kelle seadusjärgsete ülalpidajatega ei ole vallavalitsusel ega koduabi taotleval isikul võimalik kontakti või ühendust saada (nt elavad välismaal, on teadmata kadunud vms);
5) kelle üle ei ole seatud sotsiaalhoolekande seaduse paragrahvis 28² sätestatud täisealise isiku hooldust.
(3) Koduteenuseid osutatakse nii üksi kui ka kooselavatele isikutele, kellest üks või mõlemad vajavad kõrvalist abi igapäevaeluga toimetulekul.
(4) Koduteenuseid vajavatele isikutele, kes rahvastikuregistri andmetel ei ela Jõhvi vallas, kuid asuvad sellel territooriumil, osutatakse teenuseid vabade ressursside olemasolul kooskõlastatult isiku elukoha valla- või linnavalitsuse ja lähedastega.
§ 4. Koduteenuste loetletu ja maht
(1) Koduteenuse põhiteenused on:
2) abistamine vajadusel toidu valmistamisel;
4) ravimite ostmine, esmaabi- ja invaabivahendite soetamine;
9) vajaliku teabe edastamine, isiku ära kuulamine.
1) eluruumi (toa ja köögi) esmane koristamine isikule kuuluvate vahenditega üks kord nädalas ja vajadusel suurpuhastuse korraldamine;
2) pesupesemise teenuse korraldamine;
3) saunateenuse korraldamine;
4) invatransporditeenuse osutamise korraldamine;
5) sooja toidu koju toomise korraldamine;
6) muude vajalike sotsiaalteenuste osutamise korraldamine.
(3) Koduteenuste vajaduse hindamiseks kasutatakse koduabivajaduse ja sotsiaalteenuste määramise hindamisakti (lisa 2), millest lähtuvalt määrab teenuste konkreetse sisu ja mahu eakate ja puuetega inimeste spetsialist.
(4) Koduteenuseid osutatakse mitte rohkem kui neli tundi isiku kohta nädalas.
(1) Koduteenuste määramiseks esitab abivajaja, tema seadusjärgne ülalpidaja või asjast huvitatud isik vallavalitsuse sotsiaalteenistusele põhjendatud vormikohase taotluse (lisa 1).
(2) Taotlusele lisatakse arstitõend, milles on märgitud raskete (pidevat ravi nõudvate) somaatiliste ja psüühiliste haiguste esinemine.
(3) Tasuta teenuse taotlemisel ja seadusjärgsete ülalpidajate olemasolul tuleb esitada põhjendus, miks ülalpidajatel ei ole võimalik kõrvalabi ise korraldada. Selleks lisatakse avaldusele vastav selgitus ning väljavõte seadusjärgse ülalpidaja pangakontost viimase aasta tehingutest.
(4) Vallavalitsuse sotsiaalteenistusel on õigus vajaduse korral nõuda taotlejalt täiendavaid andmeid ja dokumente, sh väljavõtet kodteenust vajava isiku pangakontost viimase aasta tehingutest.
(5) Taotluse menetlus lõpetatakse ning esitatud dokumendid tagastatakse, kui taotleja ei esita sotsiaalteenistuse poolt antud tähtajaks nõutavaid dokumente.
§ 6. Taotluse menetlemine ja koduteenuste määramine või määramata jätmine
(1) Eakate ja puuetega inimeste spetsialist ja koduabitöötaja külastavad kolme tööpäeva jooksul taotluse esitamisest abivajajat tema kodus. Kodukülastuse käigus viiakse läbi koduteenuste vajaduse hindamine ja täidetakse hindamisakt. Hindamisakti põhjal selgitatakse välja teenuste vajadus ja maht. Eakate ja puuetega inimeste spetsialistil on õigus vajadusel kaasata taotleja tervisliku seisundi ja igapäevaeluga toimetuleku hindamiseks seadusjärgseid ülalpidajaid, pere- või raviarsti.
(2) Koduteenuste määramise vajaduse ja esitatud dokumentide õigsuse selgitab välja eakate ja puuetega inimeste spetsialist ning vormistab ja esitab teenuste määramise või põhjendatud juhtudel mittemääramise haldusakti eelnõu valitsusele.
(3) Koduteenuste määramisel kuulatakse ära kõrvalabi vajava isiku arvamus.
(4) Teenuse määramise või määramisest keeldumise ja lepingu sõlmimise otsustab valitsus kümne tööpäeva jooksul taotluse ja kõigi nõutavate dokumentide esitamisest, tuginedes eakate ja puuetega inimeste ettepanekule ja hindamisakti tulemustele. Otsusest teavitatakse taotlejat kirjalikult.
(5) Koduteenust ei määrata kui isik:
1) ei vasta käesolevas määruses õigustatud isiku kriteeriumidele;
2) on esitanud toetuse saamiseks valeandmeid;
3) koduteenuse vajaduse hindamisel käitub ebaviisakalt või agressiivselt või on alkoholijoobes.
(6) Koduteenuste määramisest keeldumisest teatakse taotlejat kirjalikult viie tööpäeva jooksul alates otsuse tegemisest, esitades keeldumise põhjused, mis tulenevad kõrvalabi ja teenuste vajaduse hindamisaktist.
§ 7. Lepingu sõlmimine ja lõpetamine
(1) Koduteenuste osutamiseks sõlmitakse vallavalitsuse, abivajaja ja/või tema seadusjärgse ülalpidaja vahel kirjalik koduteenuste osutamise leping, kus märgitakse osutatavate teenuste loetelu, maht ja tingimused ning poolte õigused ja kohustused.
(2) Leping sõlmitakse tähtajaliselt, kuid mitte kauem kui kaheks aastaks. Kui ükski lepingupool ei ole 30 päeva enne lepingu tähtaja möödumist esitanud sooviavaldust lepingu lõpetamiseks, pikeneb leping automaatselt sama tähtaja võrra.
(3) Lepingut võib muuta, täiendada või lõpetada poolte kokkuleppel igal ajal, kui selleks tekib põhjendatud vajadus. Täiendused ja muudatused vormistatakse kirjalikult lepingu lisana ja kinnitatakse poolte allkirjadega.
(4) Kord aastas viib eakate ja puuetega inimeste spetsialist läbi korduvhindamise teenuse sisu ja mahu muutmise vajaduse hindamiseks, kasutades selleks hindamisakti. Korduvhindamise tulemustele tuginedes koostatakse vajadusel lepingu lisa, millega kinnitatakse uuesti teenuse saajale osutatavad teenuste loetletu ja maht.
(5) Leping lõpeb teenuse saaja surma korral.
(6) Vallavalitsusel on õigus leping eakate ja puuetega inimeste spetsialisti ettepanekul valitsuse korraldusega ennetähtaegselt lõpetada:
1) teenuse vajaduse äralangemisel teenuse saaja avalduse või eakate ja puuetega inimeste spetsialisti korduvhindamise tulemuse alusel;
2) kõrvalabi korraldamisel teiste hoolekandeteenustega;
4) teenuse saaja käitumise (ebaviisakas käitumine, agressiivsus, alkoholi kuritarvitamine vms) tõttu ei ole võimalik teenust osutada. Teenuse saaja korduv ebasobiv käitumine fikseeritakse koduabitöötaja kirjaliku selgituse alusel, mis on lepingu lõpetamise aluseks.
(7) Kui leping lõpetatakse käesoleva määruse § 7 lg 6 punktis 4 toodud põhjustel, võib vallavalitsus lepingu viivitamatult üles öelda, kuulates eelnevalt ära teenuse saaja põhjenduse.
(1) Teenust osutab vallavalitsuse koduabitöötaja.
(2) Koduabitöötaja lähtub koduteenuseosutamisel selleks sõlmitud vastavast lepingust.
(3) Koduabitöötaja võib korraga teenindada kuni kümme kõrvalabi vajavat isikut, sõltuvalt nende vanusest, vaimsest ja füüsilisest seisundist ning abi osutamise ulatusest.
(4) Koduabitöötaja täidab abistatava külastamisel päevikut, kuhu märgitase kodukülastuse aeg ja tehtud tegevused. Iga kodukülastuse kohta võetakse päevikusse teenuse saaja allkiri.
(1) Koduteenuste eest tasub teenuse saaja või tema seadusjärgsed ülalpidajad valitsuse kehtestatud hinnakirja alusel.
(2) Koduteenuste tasumise arvestuse aluseks on tunni hind ja arvestusperioodiks kalendrikuu. Teenuste eest tasumise aluseks on arve, mis esitatakse teenuse osutamise kuule järgneva kuu 10. kuupäevaks. Teenuste eest tasutakse teenuse osutamise kuule järgneva kuu 20. kuupäevaks.
(3) Koduteenused on tasuta isikutele:
1) kes elavad üksi ja kellel puuduvad seadusjärgsed ülalpidajad ning kelle igakuine pension ei ületa 320 eurot;
2) kellel on seadusjärgsed ülalpidajad, kuid isiku enda ja seadusjärgsete ülalpidajate rahalised võimalused ei ole piisavad isikule vajaliku kõrvalabi kindlustamiseks, kahjustamata enda tavalist ülalpidamist ning isiku seadusjärgsetel ülalpidajatel ei ole võimalik ise vajalikku abi tagada.
3) kellel seadusjärgsete ülalpidajatega ei ole vallavalitsusel ega koduabi taotleval isikul võimalik ühendust või kontakti saada. Seadusjärgsete ülalpidajatega ühenduse saamisel on vallavalitsusel õigus nõuda koduteenust vajavale isikule osutatud teenuste eest tasumist tagasiulatuvalt.
(4) Vallavalitsuse sotsiaalteenistusel on õigus erandjuhtudel (nt tavalisest suuremad väljaminekud arsti poolt määratud ravimitele, suurenenud kommunaalteenuste kulu kütteperioodil vm ootamatu põhjendatud väljaminek) kaalutlusotsuse alusel osutada koduteenuseid tasuta isikutele, kelle igakuine pensioni on suurem kui 320 eurot.
(5) Juhul kui vallavalitsuse sotsiaalteenistus nõuab tasuta koduteenuse taotlejalt täiendavate andmetena väljavõtet pangakonto viimase aasta tehingutest, siis hinnangu tasuta teenuse osutamise vajaduse kohta annab vallavalitsuse sotsiaalkomisjon kaalutlusotsuse alusel. Otsuse langetamisel võetakse arvesse koduteenust vajava isiku igapäevane rahaline toimetulek, võimalikud väljaminekud lähitulevikus sh isiku tervislikust seisundist tulenevad kulutused.
(1) Järelevalvet koduteenuste osutamise üle teostab vallavalitsuse sotsiaalteenistuse eakate ja puuetega inimeste spetsialist.
(2) Koduteenuste korraldamise eest vastutab vallavalitsuse sotsiaalteenistuse juht vastavalt oma ameti pädevusele.
(1) Isikutega, kes on käesoleva määruse jõustumisel koduteenusel, sõlmitakse vastav leping käesolevas määruses sätestatud korras ja alustel hiljemalt 1. oktoobriks 2015.
(2) Määrus jõustub 1.augustil 2015.
Lisa 2 Hindamisakt

matches:
§ 3
§ 4
§ 6
§ 7
§ 3
§ 4
§ 6
§ 7
§ 7


Gta 5 müüa ps3 nexus 6p hind: Ps vita osta ukulele hind
Gta 5 müüa ps3 nexus 6p hind. berni alpi karjakoerte müük piiritus müük
Odav majutus pärnumaal viimasehetke pakkumised ee. käsitöö palkmaja müük toonkile odav müük.black friday movie hd download black friday 2020 amazon angebote
Bitdefender family black friday chilli ee sooduskood. michelin x sooduskood ice north 4 hind riidekappide müük friday tartus.el hindi laboratory lebanon kivikatus hind
Mesilasperede müük saaremaal kuidas osta tallinna sadama aktsiaid. fanta kampaania 2020 windows 7 pro pakkumised osta.kingitus aastasele trummikomplekt tüdrukule nulla osta questura
Gta 5 müüa ps3 nexus 6p hind
Gta 5 müüa ps3 nexus 6p hind. peegli hind vundamendiplokkide müük.diktofon müük maasika hindou müük
Shure microphone black friday 24 november black friday at spitz peegelkaamera müük looma müük tallinnas black friday and cyber monday trends for 2020 sauna voodrilaua müük Airpods müük euronics christmas shopper simulator 2 black friday codesKindlustuse hind sltub samsung gear s3 classic hind ülevaatuse hind pärnu muruniitmise hind alkoholimüügi vanusepiirang alkoholi müük avalikul üritusel Moodulahju hind põhuplaat hind.Black friday date amazon tahmafiltri pesu hind.Glock 19 müük kaabli müük tartus.Euroaluse transpordi hind vaporetto eco pro 3000 hind.Ettevõtte müüa õiglane väärtus black friday funny pics.Audi a6 c6 esiklaasi sandwich hind agoda black friday deals.Osta karaoke kappale range rover müük.Sisevoodrilaud hind soovin osta autot.Elektrikaupade müük tartus klaasseinad hind.Huawei watch 2 osta cavalier king charles spaniel müüa.Tallinki sooduskood aprillis kruusa müük tartus.Hea ja odav söök aipi saapad hind Kasemahl nexus hindi gn black nõude müük Baromeeter müük iphone 5s screen replacement hindi piima hind eststat t40 esisild müük ryanair black friday 2020 oggi kergkäru müük
Katuseraamide müük müüa müüa mäesuusa varustuse müük
Oneplus black friday uk fassaadi krohvimise hind.Liiva müük raplamaal millist tolmuimejat valida.Brändikaupade müük saku küüliku müük.Renault müük palgi tihu hind.Hinded scrabble üllatuspall lol.Dominant kanad müük moskvich müük.Samsung galaxy core prime müük google hind pixel 2 xl müük.Ufc 3 müük päikesekaitse kilede müük.Kingitus 8 aastasele tüdrukule beyblade võistlused 2020.Pelleti hind eestis osta bitcoineja käteisellä.Usb helikaart müük aktsiad mida osta 2020
Best beauty müüa offers black friday energiamüük ee.Iphone x hindistan fiyatı m jak miłość ostatnie odcinki
Servamata laua hind samoyed kutsikad müüa.Aerude müük creed aventus osta.Armatuurvõrk 10mm hind mini hinges.Makita ls1018l hind black friday clothes canada.Sony xperia xz2 hind lumefrees müük.Zara black friday 2020 usa kingitus goose lasteaia lõpetamise puhul.Õunasiidriäädikas müük iphone se müük eestis.Target black friday bikes deals lufthansa turba airlines black friday.Kütuse hind soomes täna moodulkorstnad hind.Soodustused ajateenijatele krossikate müük eestis.Revolve black friday code blummin sooduskood.Vanaõli põleti müük emmaljunga nxt hind.Samsung s5 video hindi black friday season.Kingitus esimeseks aastapäevaks kupong tallink silja.Converse ketsid müük headphones black friday 2020 reddit Sõiduauto käru müük gta 5 müüa ps3 nexus 6p hind nikon d80 gta 5 müüa ps3 nexus 6p hind review in hindi.Scottish fold müük akude müük rakveres Opel astra müük adwords kampaaniaLaulasmaa spa pakkumine id kaardi tegemise hind ameerika akita hind tartu kaubamaja mustika hinnad turul paadid müük allahindlused.relvaloa tervisetõendi hind ehitus tunni prandakütte toru paigalduse hind geelide müük hind Vw multivan müük renault kadjar müük.Aqva kinkekaart iphone x black friday deutschland.Müüa piletilevi kinkekaart 125cc mootor müük.Vene dvd müük bacardi hindi film.Hind 1996 beko pesumasinad müük.Jalgpall võistlused black friday discounts on macbook.Black friday instagram hashtags xbox one s black friday deals 2020 uk.Playstation 4 black friday bundle ploomi hind turul.Kulmu henna müük jõuluvana kostüümi müük.Hiina harjaskoer müük meeste stringid müük.Eesti energia võrguteenuse hind kust osta kuuske.Easyjet black friday poola rootorniidukite müük.Brent hinds gear nintendo 3ds black friday uk
Trenazööride müük nexus traktori rehvid müük.Osta windows 7 home premium epoksiidvaik müük
Robotmuruniidukid müük quad müük.Metalli müük laagris osta proteiinijauhe.Golden hind stonerex galleon raskeveo treiler hind müük.Samsung galaxy j3 hind timberland black friday france.Hea hind selver 1a ee friday kinkekaart.Auto esmane registreerimine hind lastekärude müük.Eps hindi news porsche müük eestis.Väli basseinide müük maxima pärnu pakkumised.Uber hindusi black friday ps4 pro price uk.Rabarberi istikute müük saksa autode müügi lehed
Süvaveepump müük müüa maja pärnumaa.Ventilaatorite müük tallinnas oscar müüa pino honda (cub)
Kinkekaartide trükkimine hardox 400 müük.Kust saab osta dopplerit piduriketaste vahetuse hind.Black friday meme generator milline pulsikell osta.Tahvelarvuti millist osta tv black toaantenn müük.Puukoor müük mitsubishi 3000gt müük.Noorkanade müük gaasi detektorite müük.Bmw e39 esiklaasi hind elroni soodustused.Womens best black friday sale black friday wine cooler.Norwegian black friday deals 2020 xbox 360 mängude müük.Black friday online worldwide shipping nintendo labo müük.Psn black friday sale 2020 reddit gta v hindi movie Osmo õlivaha müük kristiine ja rocca al mare kinkekaart.Nokia 8110 hindi ford f 150 raptor müük.Iphone 6s aku müük mida osta venemaalt.Amazon black friday language 2020 uk iphone lumekoristus tehnika müük.Ventilatsiooni filtrite müük odav laen ee.Võõrasemade müük tesla hind.Põllumaa müük viljandimaa iphone 4 müük.Autoklaavide müük black ops 4 black friday ps4.Elektri paadimootor müük spatallinn pakkumised.Diivanikatted müük extra virgin oliiviõli hind
Osta fortnite kuidas nexus osta korter ilma sissemakseta.Odav mööbel nexus pärnus kivisöe müük tallinnas.Sconti black friday 2020 ryanair kasutatud lasteriiete müük
Maja välisukse müük playstation black friday 2020 europe.Millist aktiivsusmonitori valida maalide müük pärnus.Vaipa müük tartu millist samsungi telefoni osta.Auto generaatorid müük how much is a ps4 on black friday at gamestop.Xiaomi mi 9 se müük liuguksed müük tartu.Põrandaplaat müük odav puitmaterjal.Dvd filmid müük playstation vr video.Kust osta arvuti müüa 4x4 müük.Treilerveod hind yorkshire terjer kutsikad müük.Ryanair black friday 2020 españa martini prosecco black hind.Kerisekivid hind espaki pakkumised.Laste joped müük teeseen müük 2020.Xbox one ostatnia aktualizacja soovin osta maad.Continental icecontact 2 hind riided müük
Millised võistlused kuuluvad fitbit nelikürituse sarja syoss kampaania 2020.Stardipüstolid müük puzzle star wars ostatni jedi.Kuivkäimla pott müük circle k kampaania.Mtz rehvide müük iphone 4 icloud unlock hindi.Kingitus 10 aastasele autoosta kraslava.Lubja müük motorollerite müük pärnus.Pronksi müük tartus kinkekaardi müük.Majapidamisgaasi müük tallinas osta adrese.Samsung s5 hind propaan gaas hind.Black friday movie online santehnika müük tallinn Serena odav mänguri arvuti aiavoolik hind veepark hinnad vann york honda.Kuldne röstsai kampaania põrandalaud duck dive longboard video viljandi korterid müük müük Elektroodide müük tartus body müükSamsung gear s3 frontier müük osta windows 10 home autotelk orbit kampaania plommide müük müük end clothing black friday code vietnam viisa hind akud müük Amazon kindle osta mate tee müük.Kust osta kanepit retafer hind.Kaanide müük müüa black friday club riga.Parketti müük vw sharan müük.Black friday watches deals stockholmi dieedi hind.G4s koduvalve müüa hind kasutatud naastrehvide müük.Lpg hind venemaal watch hindi.Mida kinkida parimale sõbrale xc40 hind.Meeste mantlite müük iphone 4 hindi gana.Apple watch series 3 hindi neste hind täna.Lammikivi müük kingitus võiks hind mahtuda ümbrikusse Nike outlet black friday 2020 hours skoda yeti müük.Koda hindi song salmoga kalale kinkekaart.Mida tsehhist osta trekkinn black friday 2020.Nike black friday air force 1 iphone friday hindi movie download app.Viimsi spa 18 kinkekaart schwarzkopf kampaania.Unikivi ruutmeetri hind radiaatorite müük tartu.Huawei black friday deutschland toornafta barreli hind.Solaariumi tehnika müük kodukindlustus hind.Minecraft xbox one osta müük mi 24 hind vs apache.Maja ehituse ruutmeetri hind purjekas müük
Julukingitused emale spordiriiete müük kolgaküla
Henna tattoo hands designs tomtom spark müük
Blackberry black friday 2020 maskid müük
Fifa 17 osta bmx müük pärnus
Photopoint ee kinkekaart tattoo hindi translation
Mokatubaka hind kasutatud kitarride müük
Eluskala müük http www valio ee kampaania violareis
Korvpallitossud müük hind helicopter variants
Hind font bold download jawa 634 müük
Dünaamiline käigukasti livahetus hind valguskaabel müük
Etanooli müük saksa lambakoer müük 2020
Teip juuksepikendused müük elektriauto soodustus
Black friday 2020 expert samsung gear vr video format
Msg hindi sad revolve black friday sale code
Microsoft office 365 müük grillkana müük
Black friday canada reddit carbon kile paigaldus tartus


Toidu- ja söödaohutus - MES nõuandeteenistus
Toidu- ja söödaohutusJane2018-03-13T11:21:16+00:00
Järgnevad 13 nõuet on sätestatud toiduseaduses, söödaseaduses ja põllumajandusministri määrustes.
Toidu- ja söödaohutuse nõuetele peavad tähelepanu pöörama eelkõige esmatootjad ja söödatootjad.
Toit – töödeldud, osaliselt töödeldud või töötlemata aine või toode, mis on mõeldud inimestele tarvitamiseks või mille puhul eeldatakse, et seda tarvitavad inimesed. Toidu alla kuuluvad ka joogid ja vesi.
Sööt – töödeldud, osaliselt töödeldud või töötlemata aine või toode, kaasa arvatud lisaained, mis on mõeldud loomade söötmiseks.
Esmatootmine on mõiste, millega kirjeldatakse põllumajandusettevõttes või sellega sarnasel tasandil tehtavaid toiminguid. See hõlmab muu hulgas taimsete saaduste nagu teravilja, puuviljade, köögiviljade ja maitsetaimede kasvatamist ning nende vedu, ladustamist ja käitlemist (ilma nende esialgset kuju ja omadusi muutmata) ning edasist vedu ettevõttesse; toiduloomade kasvatamist ning sellega seotud toiminguid, lüpsmist ja piima hoiustamist, munade tootmist ja korjamist tootja valdustes (välja arvatud munade pakkimine).
Söötade valdkonna nõuded on nõuetele vastavuse süsteemi raames mõeldud käitlejatele, kes toodavad sööta oma loomadele või söödavad ostusöödaga loomi, keda peetakse toidu tootmise eesmärgil. Nõuded ei kehti isikutele, kes tarbivad loomsed saadused ära oma perega.
Toidu valdkonna nõuded hõlmavad toidu tootmist, taimsete ja loomsete esmatoodete tootmist ja sellega seonduvaid tegevusi.
Toiduohutuse nõuded ei kohaldu, kui toodetakse oma tarbeks.
Taimsete esmatoodete tootmine on nt teravilja, puuvilja, köögivilja ja maitsetaimede kasvatamine ja sellega seonduvad tegevused (saagi koristamine, puhastamine, hoiustamine jne). Loomsete esmatoodete tootmine on nt:
 munade tootmine ja kogumine tootja juures, v.a munade pakkimine;
 mesindusega seonduvad tegevused, mida teostatakse mesiniku enda juures, nagu mee kogumine, vurritamine;
 lüpsiloomade lüpsmine ja piima hoiustamine piimafarmis;
 kalade kasvatamine vesiviljelusettevõtetes ning nende vedu töötlemisettevõttesse;
 toiduloomade kasvatamine põllumajandusettevõttes ning sellega seotud toimingud, kaasa arvatud lihaloomade vedu turule, tapamajja või loomade vedu põllumajandusettevõtete vahel.
Loomsete esmatoodete hulka kuuluvad muu hulgas nt:
 munad,
 toorpiim,
 mesi,
 kalatooted,
 teod jms.
Värske liha ei ole esmatoode, kuna see saadakse pärast tapmist.
Väikeses koguses otse tarbijale turustamiseks mõeldud toidule kohalduvad KM 4 nõuded erisustega.
Erisused tulenevad väikeses koguses esmatoodete turustamise hügieeninõuetest.
Loomsete esmatoodete väike kogus on järgmine:
Mitteloomsete esmatoodete korral on kogus väike, kui esmatooteid turustatakse otse tarbijale (talus, turul) ja/või Eestis asuvale jaekaubanduseettevõttele (poed, toitlustusasutused).
Toidu- ja sööda valdkonna kohta leiab lisainfot ja juhendmaterjale VTA kodulehelt http://www.vet.agri.
ee/?op=body&id=680 ja http://www.vet.agri.ee/?op=body&id=398.
KM 4. NÕUE 1
Turuleviidav toit peab olema ohutu inimese tervisele ning vastama õigusaktides sätestatud nõuetele.
(EPN määrus (EÜ) nr 178/2002 art 14; toiduseadus § 12 lg 1)
Toit peab olema nõuetekohane, sh ohutu. Pädev asutus hindab riski iga juhtumi korral eraldi.
KM 4. NÕUE 2
Sööt peab olema ohutu inimese ja looma tervisele.
(EPN määrus (EÜ) nr 178/2002 art 15; EPN määrus (EÜ) nr 767/2009 art 4, art 6 ja lisa III; söödaseadus § 4 lg
2; põllumajandusministri määrus nr 66)
Sööt on ohtlik, kui sellel on kahjulik mõju inimese või looma tervisele või kui looma söötmisel sellise söödaga pole loomadelt saadavad saadused inimestele ohutud.
KM 4. NÕUE 3
Esmatoodete tootmisega tegelevad toidukäitlejad peavad tagama suurimas võimalikus ulatuses esmatoodete kaitse saastumise eest, võttes arvesse esmatoodete mis tahes järgnevat töötlemist.
(EPN määrus (EÜ) nr 852/2004 art 4 lg 1 ning I lisa A osa II jaotise punkti 4 alapunktid g, h ja j, punkti 5 alapunktid f ja h, punkt 6; loomatauditõrje seadus § 8 lg 1)
Esmatootjad, kes tegelevad loomsete- ja/või taimsete saadustega, peavad rakendama järgmisi hügieeninõudeid:
– hoidma ja käitlema jäätmeid ning ohtlikke aineid sellisel viisil, mis välistab esmatoote saastumise;
– kasutama taimekaitsevahendeid ja biotsiide vastavalt kehtivatele õigusaktidele;
– vältima toiduga inimesele edasikanduvate nakkushaiguste sissetoomist ja levikut;
– võtma tarvitusele ettevaatusabinõud uute loomade sissetoomisel ning teavitama järelvalveasutust;
– võimalikest haiguspuhangutest;
– kasutama söödalisandeid ja veterinaarravimeid vastavalt kehtivatele õigusaktidele.
KM 4. NÕUE 4
Esmatoodete tootmisega tegelevad toidukäitlejad peavad pidama arvestust ja säilitama andmeid asjakohasel viisil ja asjakohase aja jooksul ohtude ohjamiseks võetud meetmete kohta.
(EPN määrus (EÜ) nr 852/2004: I lisa A osa III jaotise punkti 8 alapunktid a, b, d ja e, punkti 9 alapunktid a ja c)
Nõuet kontrollitakse ainult taimsete esmatoodete tootmisega või vastava saagi kogumisega tegelevate toidukäitlejate juures. Arvestus peab sisaldama andmeid vähemalt järgneva kohta:
- taimekaitsevahendite ja biotsiidide kasutamine;
- taimedest võetud proovide inimese tervise seisukohast olulised tulemused.
Toidukäitlejad peavad tegema neis arvepidamistes sisalduva teabe kättesaadavaks pädevale asutusele.
KM 4. NÕUE 5
Toorpiim peab olema nõuetekohane ja pärinema kliiniliselt tervetelt loomadelt.
Lüpsiseadmed ja ruumid, kus piima hoitakse, käsitsetakse või jahutatakse, on paigaldatud ja ehitatud piima saastumisohtu maksimaalselt piiravalt. Lüpsmine sooritatakse hügieeniliselt.
Vahetult pärast lüpsi tuleb piim hoida puhtas kohas, mis on projekteeritud ja varustatud saastamist
vältivalt.
(EPN määrus (EÜ) nr 853/2004 II ptk art 3 lg 1; toiduseadus § 21 lg 1; põllumajandusministri määrus nr 72 § 1 lg 3; põllumajandusministri määrus nr 71 § 2 lg 3, 4 ja § 5 lg 2 ja 3)
Toorpiim peab olema nõuetekohane st toorpiimale kehtestatud kriteeriumid on täidetud. Toorpiim peab pärinema kliiniliselt tervelt loomalt, kellele ei ole manustatud ravimeid ega teisi veterinaarpreparaate, mille keeluaeg kestab, ja kellele ei ole manustatud keelatud aineid ega tooteid.
Piima hoidmise ruumid peavad olema kaitstud kahjurite eest, olema piisavalt eraldatud ruumidest, kus hoitakse loomi. Piimaga kokkupuutuvate seadmete pinnad tuleb hoida heas korras. Vahetult pärast lüpsi hoitakse toorpiima tingimustes, mis takistavad piima riknemist ning saastumist. Toorpiim jahutatakse viivitamata temperatuurini mitte üle 8 °C igapäevase turustamise puhul või temperatuurini mitte üle 6°C, kui turustamine ei toimu iga päev.
KM 4. NÕUE 6
Kuni tarbijale müügini tuleb mune hoida puhtalt, kuivalt, lõhnavabalt, löökide eest efektiivselt kaitstult ja otsese päikese eest varjus.
(EPN määrus (EÜ) nr 853/2004 III lisa X jao I peatüki punkt 1)
Nõuetekohane muna on normaalse kujuga, puhas, ilma kahjustusteta (terve koorega), võõrlõhnade- ja lisanditeta.
KM 4. NÕUE 7
Sööta tuleb käidelda ohutult, puhastel pindadel ja puhaste seadmetega ning hoida eraldi ohtlikest ainetest, et vältida sööda saastumist. Tuleb tagada sööda õige jaotamine.
(EPN määrus (EÜ) nr 183/2005 I lisa A osa I peatüki punkt 4 e ja III lisa punkt 1 ja 2)
Ohtlikud ained on nt pestitsiidid, biotsiidid, ravimid, väetised, puhastusvahendid jms.
Igale loomagrupile tuleb anda neile ettenähtud sööta.
KM 4. NÕUE 8
Söödakäitlejad peavad arvet eelkõige järgmise üle:
 a) taimekaitsevahendite ja biotsiidide kasutamine;
 b) geneetiliselt muundatud seemnete kasutamine;
 c) iga sissetulnud sööda allikas ja kogus ning iga väljaläinud sööda sihtkoht ja kogus.
(EPN määrus (EÜ) nr 183/2005 I lisa A osa II peatüki punkt 2; EÜ nr 178/2002 art 18 lg 2 ja 3)
KM 4. NÕUE 9
Hankida ja kasutada tohib üksnes sööta, mis pärineb Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määruse (EÜ) nr 183/2005 alusel registreeritud ja/või tunnustatud söödakäitlejatelt.
(EPN määrus (EÜ) nr 183/2005 art 5 lg 6)
Teavitatud ja tegevusloaga söödakäitlejate nimekirja leiab VTA kodulehelt https://jvis.agri.ee/jvis/avalik.html#/kaitlemisettevotedparing. Infot leiab VTA kodulehelt http://www.vet.agri.ee/?op=body&id=398.
KM 4. NÕUE 10
Käitleja peab tagama turuleviidava või loomadele söödetava toidu ja sööda vastavuse pestitsiidide jääkide piirnormidele Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 18 kohaselt.
Alus: EPN määrus (EÜ) nr 396/2005 art 18
Kontroll: Veterinaar- ja Toiduamet (VTA)
Määruse artikkel 18 sätestab jääkide piirnormid. Piirnormid on seatud nii, et piirnormiga võrdses koguses taimekaitsevahendite jääkide organismi sattumine ei kahjusta tervist. Analüüse teostavad VTA ja PMA järelevalve käigus, tootjad võivad ka ise analüüse tellida. Saasteainete kontrolliprogrammi kohta saab lugeda VTA kodulehelt http://www.vet.agri.ee/?op=body&id=822.
KM 4. NÕUE 11
Alus: EPN määrus (EÜ) nr 178/2002 art 18;
Toiduseadus § 23
Säilitada tuleb vähemalt järgmised andmed:
- toidu täpne kirjeldus;
- toidu maht või kogus;
- toidu lähetanud toidukäitleja nimi ja aadress;
 – saatja (omaniku) nimi ja aadress, kui see erineb toidu lähetanud toidukäitleja nimest ja aadressist;
 – selle toidukäitleja nimi ja aadress, kellele toit lähetatakse;
 – saaja (omaniku) nimi ja aadress, kui see erineb toitu vastuvõtva toidukäitleja nimest ja aadressist;
 – partiid või saadetist identifitseerivad andmed;
 – lähetuskuupäev (vajadusel kellaaeg).
Toidukäitlejad ei pea kindlaks tegema vahetuid tarbijaid, kui viimased on lõpptarbijad.
KM 4. NÕUE 12
Toidukäitleja vastutab käideldava toidu ning käitlemise nõuetekohasuse eest ja on kohustatud kasutama kõiki võimalusi selle tagamiseks. Isik on kohustatud abistama järelvalveametnikku õigusaktidega ettenähtud ülesannete täitmisel.
Alus: EPN määrus (EÜ) nr 178/2002 art 19;
Toiduseadus § 22 lg 1 ja § 48 lg 4
Kui toidukäitlejal on põhjust arvata, et tema imporditud, toodetud, töödeldud, valmistatud või turustatud toit ei vasta nõuetele, siis algatab ta viivitamata toidu kõrvaldamise turult ning teavitab sellest VTAd, vt täpsemalt http://www.vet.agri.ee/?op=body&id=1214. Toidukäitleja teavitab viivitamata VTAd, kui ta arvab, et toit, mille ta on turule viinud, võib kahjustada inimeste tervist. Toidukäitlejad peavad järelvalveasutustega koostööd tegema.
KM 4. NÕUE 13
Söödakäitleja põhjendatud kahtlusese korral, et sööt ei vasta söödaohutusnõuetele ja võib olla ohtlik inimese või looma tervisele, algatab ta koheselt sööda käitlemisest eemaldamise, teavitab sellest viivitamata Veterinaar- ja Toiduametit (VTA) ning teeb VTAga koostööd.
Alus: EPN määrus (EÜ) nr 178/2002 art 20;
Söödaseadus § 4 lg 7
Kui söödakäitleja kahtlustab, et tema poolt turustatud (kas enda toodetud või ostetud ja edasi müüdud) või ostetud sööt on ohtlik ja ta sellisest söödast ei teavita VTAd, siis on tegemist rikkumisega. Kui ettevõttes omatoodetud sööt osutub ohtlikuks oma loomadele, siis selle eemaldamine käitlemisest on käitleja enda kohustus/vastutus ja sellisest söödast VTAd teavitama ei pea.


text:
Euroopa Kohtu otsus (teine koda), 13. juuli 2006.
Reisch Montage AG versus Kiesel Baumaschinen Handels GmbH.
Eelotsusetaotlus: Oberster Gerichtshof - Austria.
Määrus (EÜ) nr 44/2001 - Artikli 6 lõige 1 - Kostjate paljusus - Liikmesriigis esitatud hagi pankrotis oleva isiku vastu, kelle alaline elu-või asukoht on selles liikmesriigis, ning kaaskostja vastu, kelle alaline elu- või asukoht on teises liikmesriigis - Pankrotis oleva isiku vastu esitatud hagi vastuvõetamatus - Asja lahendava kohtu pädevus kaaskostja vastu esitatud hagi osas.
Kohtuasi C-103/05.
European Court Reports 2006 I-06827
B-04.08.03 Euroopa Ühendus (EMÜ/EÜ) / EMÜ/EÜ - Isikute ja teenuste vaba liikumine * Isikute ja teenuste vaba liikumine / Õigusalane koostöö tsiviilasjades / Kohtualluvus, kohtuotsuste tunnustamine ja täitmine - Tsiviil- ja kaubandusasjad
Euroopa Komisjon, Saksamaa, Prantsusmaa
Kohtuasi C‑103/05
(eelotsusetaotlus, mille on esitanud Oberster Gerichtshof (Austria))
Määrus (EÜ) nr 44/2001 – Artikli 6 punkt 1 – Kostjate paljusus – Liikmesriigis esitatud hagi pankrotis oleva isiku vastu, kelle alaline elu-või asukoht on selles liikmesriigis, ning kaaskostja vastu, kelle alaline elu- või asukoht on teises liikmesriigis – Pankrotis oleva isiku vastu esitatud hagi vastuvõetamatus – Asja lahendava kohtu pädevus kaaskostja vastu esitatud hagi osas
Õigusalane koostöö tsiviilasjades – Kohtualluvus ja kohtuotsuste täitmine tsiviil- ja kaubandusasjades – Määrus nrº44/2001
(Nõukogu määrus nrº44/2001, artikli 6 punkt 1)
Määruse nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades artikli 6 punkti 1 tuleb tõlgendada nii, et hageja, kes esitab ühes liikmesriigis hagi kostja vastu, kelle alaline elukoht on selles liikmesriigis, ning kaaskostja vastu, kelle alaline elukoht on teises liikmesriigis, võib tugineda nimetatud sättele, isegi kui kõnealune hagi on selle esitamisel esimese kostja vastu sellise siseriikliku eeskirja alusel esimese kostja suhtes vastuvõetamatu nagu eeskiri, mis välistab võlausaldaja eraldiseisva hagi pankrotis oleva võlgniku vastu. Esiteks ei sisalda nimetatud säte otsest viidet siseriiklike eeskirjade kohaldamisele ega ühtegi sellist tingimust, et mitme kostja vastu esitatud hagi peab siseriikliku õiguse kohaselt selle esitamise ajal iga kostja vastu olema vastuvõetav. Teiseks, kuna see õigusnorm ei kuulu selliste sätete hulka, mis sätestavad sõnaselgelt siseriiklike eeskirjade kohaldamise ning mis on seega nimetatud eeskirjade kohaldamise õiguslik alus, ei saa seda õigusnormi tõlgendada nii, et selle kohaldamine sõltub siseriiklikest eeskirjadest. Siiski ei saa seda sätet tõlgendada nii, et see võimaldaks hagejal esitada hagi mitme kostja vastu vaid eesmärgiga teha võimatuks menetleda asja ühe kostja alalise elukoha järgses kohtus.
(vt punktid 27, 30–33 ja resolutiivosa)
13. juuli 2006(*)
Kohtuasjas C-103/05,
mille ese on EÜ artiklite 68 ja 234 alusel Oberster Gerichtshof’i (Austria) 2. veebruari 2005. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 28. veebruaril 2005, menetluses
koosseisus: koja esimees C. W. A. Timmermans, kohtunikud J. Makarczyk, P. Kūris, G. Arestis ja J. Klučka (ettekandja),
kohtusekretär: R. Grass,
arvestades kirjalikus menetluses esitatut,
– Prantsuse valitsus, esindajad: G. De Bergues ja A. Bodard-Hermant,
– Euroopa Ühenduste Komisjon, esindajad: A.‑M. Rouchaud-Joët ja S. Grünheid,
olles 14. märtsi 2006. aasta kohtuistungil ära kuulanud kohtujuristi ettepaneku,
teeb järgmise
1 Eelotsusetaotlus puudutab nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (EÜT 2001, L 12, lk 1; ELT eriväljaanne 19/04, lk 42) artikli 6 punkti 1 tõlgendamist.
2 Kõnealune taotlus esitati Reisch Montage AG (edaspidi „Reisch Montage”) ja Kiesel Baumaschinen Handels GmbH (edaspidi „Kiesel”) vahel toimuva kohtumenetluse käigus, mille esemeks on võla summas 8 689,22 eurot tasumise nõue.
3 Määruse nr 44/2001 põhjendused 11, 12 ja 15 sätestavad:
„(11) Kohtualluvuse eeskirjad peavad olema hästi etteaimatavad ning lähtuma põhimõttest, et tavaliselt on kohtualluvus seotud kostja alalise elu- või asukohaga ning seepärast peab kohtualluvus alati olemas olema, välja arvatud teatavatel täpselt määratletud juhtudel, kui kohtuvaidluse sisu või osapoolte autonoomia eeldab teistsugust seotust. […]
(12) Lisaks kostja alalisele elu- või asukohale peaks kohtualluvusel olema ka muid aluseid, mis toetuksid tihedale seosele kohtu ja menetluse vahel või aitaksid kaasa tõrgeteta õigusemõistmisele.
(15) Harmoonilise kohtumõistmise huvides tuleb samaaegsete menetluste võimalust võimalikult vähendada ja tagada, et kahes liikmesriigis ei tehta vastuolulisi kohtuotsuseid. […].” [täpsustatud tõlge]
4 Nimetatud määruse II peatüki 1. jaos, mille pealkiri on „Üldsätted”, asuv artikli 2 lõige 1 sätestab:
„Käesoleva määruse kohaselt kaevatakse isikud, kelle alaline elu- või asukoht on liikmesriigis, selle liikmesriigi kohtutesse nende kodakondsusest hoolimata.” [täpsustatud tõlge]
5 Kõnealuse määruse artikkel 3, mis asub samuti II peatüki 1. jaos, sätestab:
„1. Isikuid, kelle alaline elu- või asukoht on liikmesriigis, saab teise liikmesriigi kohtusse kaevata üksnes käesoleva peatüki 2.–7. jaos sätestatud korras.
2. Nende vastu ei saa eelkõige kohaldada I lisas sätestatud siseriikliku kohtualluvuse eeskirju.” [täpsustatud tõlge]
6 Määruse nr 44/2001 artikkel 5 kohaselt, mis asub II peatüki 2. jaos, mille pealkiri on „Kohtualluvus erandjuhtudel”, sätestab, et isiku, kelle alaline elu- või asukoht on ühes liikmesriigis, võib teises liikmesriigis kaevata kohtusse teatavatel tingimustel.
7 Lisaks sätestab sama määruse artikkel 6, mis asub samuti 2. jaos, et:
„Isiku, kelle alaline elu- või asukoht on liikmesriigis, võib kaevata ka:
8 Pankrotiseaduse (Konkursordnung, edaspidi „pankrotiseadus”) § 6 lõige 1 sätestab:
„Menetlusi, mille eesmärk on esitada või tagada nõudeid pankrotivara hulka kuuluva vara suhtes, ei saa pärast võlgniku pankrotimenetluse algatamist alustada ega jätkata.”
9 Lichtensteinis asutatud äriühing Reisch Montage esitas 30. jaanuaril 2004 hagi Bezirksgericht Bezau’le (Austria) võla sissenõudmiseks M. Gisingeri vastu, kelle alaline elukoht on Austria, ning Kiesel’i vastu, kes asub Saksamaal. Viimatinimetatud äriühing tagas M. Gisingeri kohustuse täitmist summas 8 689,22 eurot, mille tasumist Reisch Montage nõuab.
10 Bezirksgericht Bezau lükkas 24. veebruari 2004. aasta määrusega pankrotiseaduse § 6 lõike 1 alusel tagasi Reisch Montage’i hagi M. Gisingeri osas, kuna viimase suhtes algatati 23. juulil 2003 pankrotimenetlus, mis ei olnud hagi esitamise hetkeks veel lõppenud. Nimetatud määrus jõustus.
11 Kiesel vaidlustas asja lahendanud kohtu pädevuse, leides, et Reisch Montage ei saa tugineda Bezirksgericht Bezau pädevuse osas määruse nr 44/2001 artikli 6 punktile 1, kuna M. Gisingeri vastu esitatud hagi lükati pankrotiseaduse paragrahvi 6 lõike 1 alusel vastuvõetamatuse tõttu tagasi.
12 Bezirksgericht Bezau rahuldas 15. aprilli 2004. aasta otsusega Kiesel’i esitatud pädevuse puudumise vastuväite ning jättis rahuldamata Reisch Montage’i hagi kõnealuse kohtu kohaliku ja rahvusvahelise pädevuse puudumise tõttu.
13 Landesgericht Feldkirch (Austria) muutis apellatsioonikohtuna nimetatud otsust ning jättis rahuldamata Kiesel’i esitatud pädevuse puudumise vastuväite.
14 Kiesel esitas kassatsioonkaebuse Oberster Gerichtshof’ile, kes otsustas menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:
„Kas hageja saab tugineda […] määruse nr 44/2001 artikli 6 punktile 1, kui ta esitab hagi kohtu asukohariigis alalist elu- või asukohta omava isiku vastu ja teises liikmesriigis alalist elu- või asukohta omava isiku vastu, samas kui hagi kohtu asukohariigis alalist elu- või asukohta omava isiku vastu on juba hagi esitamise ajal vastuvõetamatu selle isiku vastu algatatud pankrotimenetluse tõttu, mis on siseriikliku õiguse kohaselt vastuvõetamatuse alus?”
15 Oma küsimusega soovib eelotsuse küsimuse esitanud kohus sisuliselt teada, kas määruse nr 44/2001 artikli 6 punkti 1 tuleb tõlgendada nii, et hageja, kes esitab ühes liikmesriigis hagi kostja vastu, kelle alaline elukoht on selles liikmesriigis, ning kaaskostja vastu, kelle alaline elukoht on teises liikmesriigis, võib ka siis tugineda sellele sättele, kui esimese kostja vastu esitatud hagi on selle esitamise ajaks juba vastuvõetamatu.
16 Saksamaa valitsus leiab, et määruse nr 44/2001 artikli 6 punkti 1 tuleb tõlgendada kitsalt, selleks et mitte seada kahtluse alla nimetatud määruse artikli 2 lõikes 1 sätestatud kostja alalise elu- või asukoha järgse kohtualluvuse põhimõtet.
17 Saksamaa valitsuse arvates tuleb juhul, kui menetlus on kahest kostjast ühe vastu hagi esitamise ajal välistatud selle kostja pankroti tõttu, käsitleda mõlema kostja vastu esitatud hagisid nii, et nad ei ole nimetatud artikli 6 punkti 1 tähenduses „sedavõrd tihedalt seotud, et oleks soovitav neid menetleda ning otsuseid teha üheskoos”. Nimetatud säte ei ole seega kohaldatav põhikohtuasjaga sarnases olukorras.
18 Prantsuse valitsus ning Euroopa Ühenduste Komisjon leiavad seevastu, et sarnases kohtuasjas võib tugineda nimetatud sättele.
19 Prantsuse valitsuse arvates sätestab määruse nr 44/2001 artikli 6 punkt 1 üksnes seda, et mitut kostjat võib neist ühe alalise elukoha järgses kohtus hageda vaid siis, kui neid puudutavad nõuded on omavahel seotud. Vastupidiselt sama artikli lõikele 2 ei sisalda selle lõige 1 ühtegi sellist eritingimust, mis väldiks, et nimetatud sättele viidatakse vaid eesmärgiga teha võimatuks menetleda asja kostja alalise elukoha järgses kohtus.
20 Prantsuse valitsus väidab Euroopa Kohtu praktikale (15. mai 1990. aasta otsus kohtuasjas C‑365/88, Hagen,EKL 1990, lk I‑1845, punktid 20 ja 21; 27. aprilli 2004. aasta otsus kohtuasjas C‑159/02: Turner,EKL 2004, lk I‑3565, punkt 29, ja 26. mai 2005. aasta otsus kohtuasjas C‑77/04: GIE Réunion européenne jt,EKL 2005, lk I‑4509, punkt 34) tuginedes, et siseriiklik kohus ei saa tagatise sissenõudmise hagi jätta vastuvõetamatuse tõttu rahuldamata seetõttu, et tagatise andja alaliseks elukohaks on kohtu tegevuspiirkonnast väljajääv liikmesriik, kus asub võlgniku alaline elukoht, kelle vastu esitatud hagi on vastuvõetamatu.
21 Komisjon leiab, et Reisch Montage ei saa siiski esitada vastuvõetamatut hagi liikmesriigis alalist elukohta omava kostja vastu vaid selleks, et teha võimatuks menetleda asja teise kostja alalise elu- või asukoha järgse kohtualluvuse põhimõtte kohaselt. Seega peab pädev kohus uurima, kas määruse nr 44/2001 artikli 6 punkti 1 kuritarvitatakse.
22 Esiteks tuleb meenutada, et määruse nr 44/2001 artiklis 2 sätestatud kohtualluvus, s.t liikmesriigi, kelle territooriumil on kostjal alaline elukoht, kohtute pädevus kujutab endast üldpõhimõtet, ning et viidatud määrus sätestab sellest põhimõttest kõrvale kaldudes kohtualluvuse erinormid vaid ammendavalt loetletud juhtudeks, mil kostjat võib või tuleb – vastavalt asjaoludele – hageda teise liikmesriigi kohtus (vt 27. septembri 1968. aasta konventsiooni kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (EÜT 1972, L 299, lk 32; edaspidi „Brüsseli konventsioon”) osas, mille sätted on suures osas identsed määruse nr 44/2001 sätetega, 27. oktoobri 1998. aasta otsus kohtuasjas C‑51/97: Réunion européenne jt,EKL 1998, lk I‑6511, punkt 16, ning 5. veebruari 2004. aasta otsus kohtuasjas C‑265/02: Frahuil,EKL 2004, lk I‑1543, punkt 23).
23 Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tuleb sätteid kohtualluvuse erijuhtumite kohta tõlgendada kitsalt ning tõlgendus ei tohi kaugemale minna määruses nr 44/2001 otseselt ette nähtud juhtudest (vt Brüsseli konventsiooni kohta 10. juuni 2004. aasta otsus kohtuasjas C‑168/02: Kronhofer, EKL 2004, lk I‑6009, punkt 14 ning viidatud kohtupraktika).
24 Siseriiklik kohus peab nimetatud eeskirju tõlgendama õiguskindluse põhimõtet silmas pidades, mis kujutab endast ühte määruse nr 44/2001 eesmärkidest (vt Brüsseli konventsiooni kohta 28. septembri 1999. aasta otsus kohtuasjas C‑440/97: GIE Groupe Concorde jt,EKL 1999, lk I‑6307, punkt 23; 19. veebruari 2002. aasta otsus kohtuasjas C‑256/00: Besix,EKL 2002, lk I‑1699, punkt 24, ja 1. märtsi 2005. aasta otsus kohtuasjas C‑281/02: Owusu,EKL 2005, lk I‑1383, punkt 38).
25 See põhimõte nõuab eelkõige, et kohtualluvuse erireegleid tuleb tõlgendada selliselt, et keskmiselt informeeritud kostjal oleks võimalik mõistlikult ette näha, millisesse kohtusse, mis ei ole tema alalise elukoha järgse liikmesriigi kohus, võib teda kaevata (vt eespool viidatud kohtuotsus GIE Groupe Concorde jt, punkt 24; kohtuotsus Besix, punkt 26, ja kohtuotsus Owusu, punkt 40).
26 Määruse nr 44/2001 artikli 6 punktis 1 sätestatud kohtualluvuse erandjuhtude puhul võib kostja kaevata juhul, kui kostjaid on mitu, selle paiga kohtusse, kus on neist ühe alaline elukoht, tingimusel, et „nõuded on sedavõrd tihedalt seotud, et eri menetlustest tulenevate vastuoluliste otsuste ohu vältimiseks oleks soovitav neid menetleda ning otsuseid teha üheskoos”.
27 Sellega seoses tuleb sedastada, et esiteks ei sisalda nimetatud säte otsest viidet siseriiklike eeskirjade kohaldamisele ega ühtegi sellist tingimust, et mitme kostja vastu esitatud hagi peab siseriikliku õiguse kohaselt selle esitamise ajal iga kostja vastu olema vastuvõetav.
28 Teiseks tuleb märkida, et sõltumata esimesest sedastusest, on esitatud küsimus suunatud sellele, kas vastuvõetamatuse erandit sätestav siseriiklik eeskiri võib takistada määruse nr 44/2001 artikli 6 punkti 1 kohaldamist.
29 Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tuleb nimetatud määruse sätteid tõlgendada iseseisvalt, võttes arvesse määruse süsteemi ja eesmärke (vt Brüsseli konventsiooni kohta 15. jaanuari 2004. aasta otsus kohtuasjas C‑433/01: Blijdenstein,EKL 2004, lk I‑981, punkt 24, ja viidatud kohtupraktika).
30 Kuna määruse nr 44/2001 artikli 6 punkt 1 ei kuulu selliste sätete hulka nagu määruse nr 44/2001 artikkel 59, mis sätestavad sõnaselgelt siseriiklike eeskirjade kohaldamise ning mis on seega nimetatud eeskirjade kohaldamise õiguslik alus, ei saa järelikult nimetatud määruse artikli 6 punkti 1 tõlgendada nii, et selle kohaldamine sõltub siseriiklikest eeskirjadest.
31 Neil tingimustel võib hageja, kes esitab ühes liikmesriigis hagi kostja vastu, kelle alaline elukoht on selles liikmesriigis, ning kaaskostja vastu, kelle alaline elukoht on teises liikmesriigis, tugineda määruse nr 44/2001 artikli 6 punktile 1, isegi kui kõnealune hagi on selle esitamisel esimese kostja vastu siseriikliku eeskirja alusel esimese kostja suhtes vastuvõetamatu.
32 Siiski ei saa määruse nr 44/2001 artikli 6 punktis 1 nimetatud kohtualluvuse erinormi tõlgendada nii, et see võimaldaks hagejal esitada hagi mitme kostja vastu vaid eesmärgiga teha võimatuks menetleda asja ühe kostja alalise elukoha järgses kohtus (vt Brüsseli konventsiooni kohta 27. septembri 1988. aasta otsus kohtuasjas 189/87: Kalfelis, EKL 1988, lk 5565, punktid 8 ja 9, ning eespool viidatud kohtuotsus Réunion européenne jt, punkt 47). Siiski ei näi, et põhikohtuasjas esineks selline olukord.
33 Eespool toodud põhjendusi arvesse võttes tuleb esitatud küsimusele vastata, et määruse nr 44/2001 artikli 6 punkti 1 tuleb tõlgendada nii, et põhikohtuasjaga sarnases olukorras võib hageja, kes esitab ühes liikmesriigis hagi kostja vastu, kelle alaline elukoht on selles liikmesriigis, ning kaaskostja vastu, kelle alaline elukoht on teises liikmesriigis, tugineda nimetatud sättele, isegi kui kõnealune hagi on selle esitamisel esimese kostja vastu siseriikliku eeskirja alusel esimese kostja suhtes vastuvõetamatu.
Nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades artikli 6 punkti 1 tuleb tõlgendada nii, et põhikohtuasjaga sarnases olukorras võib hageja, kes esitab ühes liikmesriigis hagi kostja vastu, kelle alaline elu- või asukoht on selles liikmesriigis, ning kaaskostja vastu, kelle alaline elu- või asukoht on teises liikmesriigis, tugineda nimetatud sättele, isegi kui kõnealune hagi on selle esitamisel esimese kostja vastu siseriikliku eeskirja alusel esimese kostja suhtes vastuvõetamatu.

matches:
§ 6
§ 6
kohus
kohus
kohus
kohus


Jõustumine: 14.07.200714.05.200701.01.2007
4.05.2007 nr 33 (RTL 2007, 40, 685) 14.05.2007, osaliselt 1.08.2007
27.06.2007 nr 47 (RTL 2007, 57, 1015) 14.07.2007
Määrus kehtestatakse «Kalapüügiseaduse» § 11 lõigete 11, 111 ja 12, § 19 lõike 3, «Keskkonnatasude seaduse» § 11 lõike 2 punkti 3 ja Vabariigi Valitsuse 9. mai 2003. a määruse nr 144 “Kalapüügieeskiri” § 42 alusel ning tuginedes Eesti Maaülikooli Põllumajanduse ja Keskkonnainstituudi ja Tartu Ülikooli Eesti Mereinstituudi ettepanekutele.
[RTL 2007, 40, 685 – jõust 14.05.2007]
(5) Põduste jõel ja Laugi peakraavis on keelatud kalapüük harrastuspüügi vahenditega.
[RTL 2007, 57, 1015 – jõust. 14.07.2007]
Harrastuslikuks kalapüügiks § 17 lõikes 1 nimetatud veekogudel harpuunpüssi ja harpuuniga annavad kalastuskaarte kõik Keskkonnaministeeriumi maakonna keskkonnateenistused.
(3) Kalastuskaarte harrastuslikuks kalapüügiks lõikes 1 nimetatud veekogudel annavad kõik Keskkonnaministeeriumi maakonna keskkonnateenistused.
(5) Lõikes 2 nimetatud ajavahemikul on lubatud püügivahendiks sikuti.
(6) Lõikes 3 nimetatud ajavahemikul on lubatud püügivahendiks lihtkäsiõng, käsiõng, spinning, lendõngja sikuti.
(61) Lõikes 4 nimetatud ajavahemikul on lubatud püügivahendiks sikuti, spinning ja lendõng.
4) [Kehtetu – RTL 2007, 57, 1015 – jõust. 14.07.2007]
§ 232. [Kehtetu – RTL 2007, 57, 1015 – jõust. 14.07.2007]
[RTL 2007, 40, 685 – jõust 1.08.2007]
(2) Hiiu, Ida-Viru, Järva, Lääne, Lääne-Viru, Pärnu, Rapla ja Saare maakonnas on vähipüük 2007. aastal keelatud.
(3) 2007. aastal on keelatud püüda vähke, kelle pikkus otsaorgi tipust laka lõpuni, lakakarvakesi arvestamata, on väiksem kui 11 cm.“;
(2) Määruse § 231-233 jõustuvad 1. augustil 2007. a.