text:
Riigikohtu lahendid korteriühistute asjades 2017. aastal by Eesti Korteriühistute Liit - Issuu
RIIGIKOHTU LAHENDID KORTERIÜHISTUTE ASJADES 2017. AASTAL Käsiraamat korteriühistule
RIIGIKOHTU LAHENDID KORTERIÜHISTUTE ASJADES 2017. AASTAL Käsiraamat korteriühistule Väljaandja: Eesti Korteriühistute Liit Koostajad: Margus Saulep (1. osa „Korteriühistu“), Urmas Mardi (2. osa „Korteriomand“) Kujundus: Ortwil
Käsiraamatu koostamist toetas Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium © Eesti Korteriühistute Liit, 2017 www.ekyl.ee
Sisukord Õigusaktide lühendid.......................................................... 4 Hea lugeja!............................................................................. 5 1.	KORTERIÜHISTU..................................................... 6 1.1.	Korteriühistu liikme õigused ja kohustused............ 6 1.2.	Korteriühistu üldkoosolek ja juhatus....................... 8 2.	KORTERIOMAND................................................... 10 2.1.	Korteriomandi maksud, koormatised,
kulutused ja vili......................................................... 10
2.2.	Korteriomandi omanike omavahelised suhted..... 11
Karistusseadustik Kohaliku omavalitsuse korralduse seadus Korrakaitseseadus Korteriomandiseadus Tsiviilseadustiku üldosa seadus
KarS KOKS KorS KOS TsÜS
Hea lugeja! Teie ees on Eesti Korteriühistute Liidu poolt koostatud käsiraamatu “Riigikohtu lahendid korteriühistute asjades” kuues osa. Käesolev 2017. aastal valminud käsiraamat on järg aastatel 2012 kuni 2016 valminud trükistele. 2012. aastal valmis I osa, milles olid kajastatud Riigikohtu lahendid aastatest 1999 kuni 2012. Käesolev käsiraamat on koostatud 2017. aasta Riigikohtu lahendite baasil. Eesmärk on juhtida ühistujuhtide ja ka ühistuliikmete tähelepanu õigusvaidlustele, milles on Riigikohus teinud kohtulahendid, lootes seeläbi isikute õiguskuulekuse kasvule, vältimaks tarbetuid ja pikki kohtuvaidlusi. Raamatus on ära toodud Riigikohtu otsused ja määrused tsiviilasjades, milles tehtud kohtulahenditel on põhimõtteline tähendus õiguskindluse tagamiseks ja ühtse kohtupraktika kujundamiseks või õiguse edasiarendamiseks. Käsiraamatul on kaks suurt teemat: korteriühistu ja korteriomand. Just nendes valdkondades kerkib ühistutel enim probleeme ja küsimusi. Põhilised ühistute probleemid (märksõnad), mis on aktuaalsed ja millele käsiraamatu lugemine vastused annab: Töövõtulepingust tulenevaid nõudeid saab esitada ühistu, mitte korteriomanik Elamu katuselt lume ja jää eemaldamine Hea usu põhimõte otsuste täitmisel Juhatuse asendusliikme määramine kohtu kaudu Heakorraeeskirjast tulenevate kohustuste laiendamine ühistu juhatuse liikmetele Renoveerimistööde käigus tekkinud korteri siseviimistluskahjustuste likvideerimine Kas ühisuses saab üks korteriomanik sõlmida koristuslepingu, millest tulenev tasumiskohustus laieneks ka teistele korteriomanikele? Kas kinnistu koosseisus olevas ühes hoones on vajalik kõigi korteriomanike nõusolek restorani pidamiseks? Ehitusluba või muu avalik-õiguslik dokument ei asenda kaasomaniku nõusolekut kaasomandi kasutamiseks ja käsutamiseks
Loodan, et käsiraamatu lugemine annab Teile õiguskindlust ja julgust langetada mõistlikke otsuseid, vältimaks pikki ja keerukaid õigusvaidlusi. Kasulikku lugemist soovides,
Kasulikku lugemist soovides, Urmas Mardi Eesti Korteriühistute Liidu õigusosakonna juhataja
1.	KORTERIÜHISTU 1.1.	Korteriühistu liikme õigused ja kohustused Töövõtulepingust tulenevaid nõudeid saab esitada ühistu, mitte korteriomanik Elamu katuselt lume ja jää eemaldamine
Töövõtulepingu sõlmivad korteriühistu ja töövõtja. Lepingust tulenevaid nõudeid, sh ebakvaliteetsest tööst tulenevaid nõudeid saab töövõtja vastu esitada ühistu kui tööde tellija, mitte aga korteriomanikud iseseisvalt. Seadustest ei tulene, et sellised nõuded saaksid seaduse alusel üle minna lepinguvälisele isikule, korteriomanikule. Olukorras, kus tänavaäärse ehitise katusel paiknev jää või lumi tekitab vahetu ohu kõnniteel liiklevate inimeste elule ja tervisele, nagu Tallinna Munitsipaalpolitsei Amet praegusel juhul leidis, on korrakaitseorgani kõige olulisem ülesanne kindlustada selle ohu tõrjumine. Tavaliselt on kõnealuses situatsioonis tegemist kõrgendatud vahetu ohuga avalikule korrale korrakaitseseaduse (KorS) § 5 lg-te 4 ja 5 mõttes. Esmaselt on ohu tõrjumine KorS § 2 lg 2 järgi avaliku korra eest vastutava isiku (KorS § 15) ülesanne. Ehitise katusel olevast jääst ja lumest tingitud ohu puhul on avaliku korra eest vastutavaks isikuks eeskätt kinnisasja omanik või omanikud, korteriomanditeks jagatud kinnisasja puhul seega korteriomanikud. Omanikul lasub ohtliku jää ja lume katuselt eemaldamise kohustus nii tulenevalt ehitusseadustiku § 19 lg 1 p-st 4 ja § 16 lg-st 1 kui ka lähtuvalt üldisest käibekohustusest. Heakorraeeskirja § 5 lg 1 p 9 koostoimeS § 2 lg-ga 1 võimaldab käsitada korterelamu katusel olevatest jääpurikatest ja lumest tingitud ohu puhul avaliku korra eest vastutava isikuna aga lisaks ka näiteks korterelamut haldavat korteriühistut. Kui on alust arvata, et avaliku korra eest vastutav isik on suuteline ehitisel olevast jääst ja lumest lähtuva ohu piisavalt kiiresti ise tõrjuma, võib korrakaitseorgan esmalt piirduda isiku teavitamisega ohust KorS § 26 lg 1 järgi või teha talle KorS § 28 lg 1 alusel ohu tõrjumiseks kohustava ettekirjutuse koos hoiatusega haldussunnivahendite kohaldamise kohta. Olukorras, kus ehitise katusel olev jää ja lumi seavad vahetult ohtu inimeste elu ja tervise, peab korrakaitseorgan olema teavituse või ettekirjutuse tegemisel siiski veendunud, et see on avaliku korra tagamiseks piisav, s.t et avaliku korra eest vastutav isik tõrjub teavituse või ettekirjutuse järel ohu viivitamata. Kui avaliku korra eest vastutav isik ei täida tähtajaks ohu tõrjumiseks tehtud ettekirjutust, võib selle KorS § 28 lg 2 esimese lause kohaselt täita asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud vahenditega ja korras. Kui ehitise katusel olev jää ja lumi ohustavad vahetult inimeste elu ja tervist, võib korrakaitseorgani kaalutlusõigus ohu tõrjumisele asumise üle otsustamisel redutseeruda nullini. See tähendab, et kõiki asjaolusid arvestades on korrakaitseorgan lausa kohustatud astuma vahetuid samme inimeste elu ja tervist ähvardava vahetu ohu reaalseks tõrjumiseks, mis kõnealusel juhul saab seisneda eeskätt jää ja lume ehitise katuselt eemaldamises.
22.03.2017 3-2-1-6-17
08.03.2017 3-1-1-84-16
14.02.2017 3-2-1-156-16
Erandlikel asjaoludel võib üldkoosoleku otsuse täitmine olla otsuse vastu hääletanud omaniku suhtes vastuolus hea usu põhimõttega.
Hea usu põhimõte otsuste täitmisel
1.2. Korteriühistu üldkoosolek ja juhatus 07.06.2017 3-2-1-42-17
Ühistu liikmel on mõjuval põhjusel õigus esitada kohtule avaldus ühistu juhatuse asendusliikme määramiseks. Mõjuv põhjus juhatuse asendusliikme määramiseks võib esineda ka juhul, kui juhatuse liikmete ametiaeg on möödunud ja pikema aja jooksul ei ole õnnestunud uusi juhatuse liikmeid valida. Kohus võib määrata juriidilisele isikule juhtorgani asendusliikme sõltumata juriidilise isiku põhikirja võimalikest piirangutest. Muu hulgas ei ole kohus juhatuse asendusliikme määramisel seotud juriidilise isiku põhikirjas sätestatud juhatuse liikmete miinimum- ega maksimumarvuga. Asjaolu, et juhatuse liikmete valimise otsuse tühisus ei ole jõustunud kohtulahendiga kindlaks tehtud, ei õigusta juhatuse asendusliikme määramata jätmist. Õiguslik ebakindlus tuleb kõrvaldada. Maakohus karistas ühistut kokkuvõtlikult selle eest, et korteriühistu kui elamu haldaja jättis täitmata heakorraeeskirja § 2 lg-st 1 ja § 5 lg 1 p-st 9 tuleneva kohustuse kõrvaldada elamult lumi ja jääpurikad. Seega heidetakse menetlusalusele isikule ette süüteo toimepanemist tegevusetusega. Järelikult vajab selgitamist, kas T. J-i tegevusetus, mis seisnes korteriühistu juhatuse liikmena elamult lume ja jääpurikate kõrvaldamise korraldamata jätmises, täidab kohaliku omavalituse korralduse seaduse § 662 lg-s 1 ette nähtud süüteokoosseisu. Väärteoprotokollis on märgitud, et korteriühistu juhatuse liikmel T. J-il lasus tegutsemiskohustus tagada kõnniteel ohutu liiklemine ja hoone katuselt lume ning jääpurikate koristamine. Ka maakohus leidis, et T. J-il kui ühistu juhatuse liikmel oli kõnealuses olukorras tegutsemiskohustus. Samas pole väärteoprotokollis, kohtuvälise menetleja otsuses ega maakohtu otsuses viidatud ühelegi normile, millest tulenevalt laienes heakorraeeskirjas sätestatud lume ja jääpurikate ehitiselt kõrvaldamise kohustus ka T. J-ile kui ehitist haldava korteriühistu juhatuse liikmele. Kolleegiumi hinnangul sellist normi ka ei ole. Erinevalt korteriomanditeks jagatud kinnisasja haldavast korteriühistust ei ole selle juhatuse liikmel endal ühestki normist tulenevaid ülesandeid, mis võimaldaksid teda käsitada kinnisasja haldaja või mõne muu heakorraeeskirja § 2 lg-s 1 nimetatud subjektina. Juriidilise isiku juhatuse liikmeks olek on olemuselt käsunduslepingu-sarnane võlaõiguslik suhe juriidilise isiku ja juhatuse liikme vahel. Seega ei laiene korteriühistu juhatuse liikmele heakorraeeskirja § 2 lg 1 alusel kinnisasja omaniku heakorra-alased kohustused, sh § 5 lg 1 p-s 9 ette nähtud kohustus, mille sisuks on korteriühistu hallatava ehitise katuselt lume ja jääpurikate kõrvaldamine.
Juhatuse asendusliikme määramine kohtu kaudu
Heakorra-eeskirjast tulenevate kohustuste laiendamine ühistu juhatuse liikmetele
Renoveerimis-tööde käigus tekkinud korteri siseviimistluskahjustuste likvideerimine
Heakorraeeskirjast tulenevat ühistu tegutsemiskohustust pole võimalik eraldi õigusliku aluseta laiendada ühistu juhatuse liikme(te)le. Üldjuhul ei tähenda juriidilise isiku poolt avalik-õigusliku tegutsemiskohustuse täitmata jätmine aga seda, et sama kohustust oleksid isiklikult rikkunud ka selle juriidilise isiku juhatuse liikmed. Juhatuse liikmel võib juriidilise isiku sisemisest tööjaotusest või selle puudumisest tulenevalt olla juriidilise isiku siseselt kohustus korraldada juriidilise isiku mingi tegutsemiskohustuse täitmine. Märgitust ei saa aga veel järeldada, et kõnealune tegutsemiskohustus laieneb juhatuse liikmele ka välissuhtes ja et ta vastutab selle kohustuse rikkumise korral koos juriidilise isikuga. Juhatuse liikme selline vastutus nõuab eraldi õiguslikku alust, mis paneks tegutsemiskohustuse juriidilise isiku kõrval ka juhatuse liikmele isiklikult. Kuna T. J-il kui KÜ juhatuse liikmel ei olnud heakorraeeskirjast tulenevat kohustust tagada ehitiselt lume ja jääpurikate kõrvaldamist, ei vasta tema tegevusetus väärteoprotokollis kirjeldatud kujul ka KOKS § 662 lg-s 1 sätestatud väärteokoosseisu tunnustele. Järelikult puudub füüsilise isiku koosseisupärane tegu, mida oleks võimalik KarS § 14 lg 1 alusel KÜ-le omistada. Elamut haldava korteriühistu vastutuse aluseks saab olla mh tema tegevusetus, sh tehnosüsteemide korrasoleku kontrollimise või parandustööde korraldamata jätmine. Renoveerimistöödega kaasnevad võimalikud korterisisesed parandustööd tuleb ühistul korraldada kompleksselt, sh ette näha remondijärgsete võimalike viimistlustööde kohustatud subjekt (kas korteriomanikud ise omal kulul või töövõtja kõikide korteriomanike maksete arvel) ning muude remondi käigus väidetavalt tekkivate puuduste kõrvaldamise ja sellega seotud kulude katmise korraldus.
2.	KORTERIOMAND 2.1. Korteriomandi maksud, koormatised, kulutused ja vili 20.12.2017 2-14-25115/48
Kas ühisuses saab üks korteriomanik sõlmida koristuslepingu, millest tulenev tasumiskohustus laieneks ka teistele korteriomanikele?
2.2. Korteriomandi omanike omavahelised suhted 09.11.2017 2-16-6354
Avalduse kohaselt on Tallinnas asuv kinnistu jagatud korteriomanditeks. Kinnistul asub kolm hoonet, A-B milles asuvad avaldajate korteriomandite reaalosadeks olevad korterid, ja hoone C, milles asuvad puudutatud isiku korteriomandite reaalosadeks olevad korterid. Maatükk, millel hooned A-C asuvad, ja hoonete muud osad peale korteriomandite reaalosade on korteriomanike kaasomandis ja -kasutuses. Kinnistul olevate korteriomandite eseme osaks olevate ehitiste ja maatüki mõtteliste osade ühiseks majandamiseks on moodustatud korteriühistu. Puudutatud isik kavatseb avada hoones C restorani, kuigi ta korteriomandeid omandades teadis, et hoonesse võib rajada büroohoone. Ehitusloas on märgitud hoone C kasutamise otstarbeks büroohoone, ehitisregistris üksikelamu. Korteriühistu 11. jaanuaril 2016 toimunud koosolekul lubas puudutatud isik esitada korteriomanikele tutvumiseks lõpliku kooskõlastatud ehitusprojekti, kuid ei teinud seda. Puudutatud isik alustas 2015. a detsembris ehitustegevust, mis jätkub ja rikub avaldajate omandiõigust, kuna korteriomanik on kohustatud kaasomandi eset kasutades hoiduma tegevustest, mille toime teistele korteriomanikele ületab omandi tavakasutusest tekkivad mõjud.
Kas kinnistu koosseisus olevas ühes hoones on vajalik kõigi korteriomanike nõusolek restorani pidamiseks?
Ehitusluba või muu avalik-õiguslik dokument ei asenda kaasomaniku nõusolekut kaasomandi kasutamiseks ja käsutamiseks.
Ümberehitused, mille eesmärgiks on avada restoran, väljuvad tavakasutusest tekkivate mõjude alt olukorras, kus hoone C kasutusotstarve on üksikelamu. Hoone C ümberehituseks ja restorani avamiseks on vaja kõikide korteriomanike nõusolekut. Puudutatud isiku õigusvastane ehitustegevus tekitab avaldajatele nende vara väärtuse vähenemises ja muudes kahjulikes mõjutustes seisnevat kahju. Planeeritava restorani tõttu väheneb avaldajate turvalisus ja privaatsus. Kinnistul hakkavad viibima võõrad inimesed, kellel on suveterrassilt hea vaade sisehoovi ja kaasomanike kodude akendesse. Lisaks kaasneb restorani tööga müra, suurem liikluskoormus, suurem tuleoht ning vähemaks jääb ka parkimiskohti. Korteriomanikel on õigus eeldada, et hoone C kasutusotstarbeks saab büroohoone. Toitlustusasutuse pidamise plaan ja selleks vajalike ehitustööde tegemine on käsitatav asja majandusliku otstarbe muutmisena, milleks peab olema kõigi kaasomanike kokkulepe. Puudutatud isik vaidles avaldusele vastu ning leidis, et restorani rajamine ei riku teiste kaasomanike omandiõigust ja selleks ei ole nõutav kõigi kaasomanike kokkulepe, kuivõrd restorani rajamisel hoone C kasutamise otstarvet oluliselt ei muudeta. Restorani rajamisel järgitakse detailplaneeringu kohast kasutusotstarvet, mille järgi on hoone C liigilt toitlustushoone ja kasutatav äripinnana, ega ületata tavakasutuse mõjusid. Detailplaneeringu järgne hoone C kasutamise otstarve oli avaldajatele teada korterite omandamisel. Restorani rajamine on heaks kiidetud detailplaneeringu kehtestamise ajal 2006. aastal, mil avaldajate ja puudutatud isiku korteriomandid kuulusid ühele omanikule. Restorani rajamine on heaks kiidetud ka korteriühistu ehk kaasomanike 9. märtsi 2016. a üldkoosoleku otsusega. Alternatiivselt on viidatud otsus kaasomanike enamuse otsus. Korteriomanikega peetud läbirääkimiste tulemusena on 15. augustil 2016 eraldi sõlmitud enamiku korteriomanikega ja ühises asjas enamuse moodustava osa omanikega kokkulepe, millega on määratud kindlaks täpsemad restorani opereerimise tingimused. Erandlikel asjaoludel võib üldkoosoleku otsuse täitmine olla otsuse vastu hääletanud omaniku suhtes vastuolus hea usu põhimõttega.
Eesti KorteriÃ¼histute Liit Sakala 23A 10141 TALLINN tel. 627 5740 ekyl@ekyl.ee www.ekyl.ee
Riigikohtu lahendid korteriühistute asjades 2017. aastal

matches:
Riigikohus
§ 5
§ 2
§ 15
§ 19
§ 16
§ 5
§ 2
§ 26
§ 28
§ 28
Kohus
kohus
§ 2
§ 5
§ 662
§ 2
§ 2
§ 5
§ 662
§ 14


text:
Virgo Kruve võit Riigikohtus | Eesti e-valimised faktide ja piltidega
Posted on 13. juuni 2019 14. juuni 2019 by Virgo KruveLeave a Comment on Virgo Kruve võit Riigikohtus
Riigikohus tegi e-valimistega seoses 12.06.2019 otsuse 5-19-31, millega rahuldas Virgo Kruve kaebuse. Kaebust e-valimise kohta saab nüüd esitada kuni 5 päeva.
Tegemist on olulise otsusega, mis muutis kaebuse esitamise tähtaega Vabariigi Valimiskomisjonile sõltuvalt sellest, kas see lõppeb tööpäeval või puhkepäeval. “Kaebetähtaeg pikeneb siis, kui tähtpäev satub puhkepäevale, muudel juhtudel arvatakse puhkepäevad kaebetähtaja sisse.” Kaebus on Vabariigi Valimiskomisjonile esitatav nõuetekohaselt vormistatud taotlus tunnistada seadusvastaseks valimiste korraldaja toiming ja seaduses sätestatud korras Riigikohtule esitatav kaebus Vabariigi Valimiskomisjoni otsuse või toimingu peale. Järelikult pikenes kuni 5 päevani nii e-valimise kui jaoskonnas valimise toimingu peale kaebuse esitamise tähtaeg.
Kolmapäeval lõppenud elektrooniline hääletus tähendas varem kaebuse esitamist laupäeval kell 24.00 aga praeguse otsusega pikeneb see esmaspäeval 24.00-ni.
Katkend kohtu otsusest, mis selgitab Riigikohtu sellist seisukohta.
14. Kuna elektroonilise hääletamise toimingu peale kaebuse esitamise tähtaeg langes puhkepäevale (25. mai 2019), lõppes kaebetähtaeg esmaspäeval, 27. mail 2019. Seega oli V. Kruve 26. mai 2019. a kaebus tähtaegne ning Vabariigi Valimiskomisjon jättis kaebuse õigusvastaselt läbi vaatamata. Sellest lähtudes ja PSJKS § 46 lõike 1 punktile 1 tuginedes tühistab kolleegium Vabariigi Valimiskomisjoni 26. mai 2019. a otsuse nr 106 ning saadab asja Vabariigi Valimiskomisjonile uueks otsustamiseks. Kolleegium rahuldab V. Kruve 30. mai 2019. a kaebuse.
Allikas: Riigikohtu otsus 5-19-31/2:| Virgo Kruve kaebus Vabariigi Valimiskomisjoni 26.05.2019. a otsuse nr 106 peale.
Elektrooniline hääletamine lõppeb 4. päeval enne valimispäeva ehk kolmapäeval. Praktikas tuli kaebus esitada laupäeva õhtul 24.00 seisuga. Minu kaebusel oli allkiri 23.58 aga see saabus valimiste korraldaja serverisse kell 00.04 pühapäeval. Selle alusel oli Vabariigi Valimiskomisjon teinud sellel samal päeval otsuse, et kaebus ei olnud esitatud tähtaegselt.
2. EPVS § 70 lõige 1 sätestab, et kaebus esitatakse Vabariigi Valimiskomisjonile kolme päeva jooksul arvates vaidlustatava toimingu tegemisest. EPVS sätestab tähtajad kaebuste esitamisel päevades ja tähtajad kaebuse läbivaatamiseks tööpäevades. Seega hakkas kaebuse esitamise tähtaeg kulgema 23.05.2019 ja lõppes 25.05.2019 kell 24.00. Euroopa Parlamendi valimistel ei kohaldu TsÜS § 136 lõige 8, mille kohaselt juhul kui tähtpäev satub puhkepäevale, loetakse tähtpäev saabunuks puhkepäevale järgneval esimesel tööpäeval. V. Kruve esitas kaebuse Vabariigi Valimiskomisjonile elektrooniliselt 26.05.2019 kell 00.04, st neljandal päeval pärast elektroonilise hääletamise lõppu. Seega on kaebus esitatud kaebetähtaega mööda lastes. Lähtudes EPVS § 70 lõikest 1 on määrav mitte kaebuse allkirjastamise aeg (25.05.2019 kell 23.58), vaid kaebuse Vabariigi Valimiskomisjonile esitamise aeg.
3. Kaebaja ei ole välja toonud ühtegi põhjust, miks kaebetähtaeg on mööda lastud ega taotlenud tähtaja ennistamist vastavalt EPVS § 69 lõike 1 punktile 7.
4. EPVS § 69 lõige 3 sätestab, et kui kaebus on esitatud EPVS § 70 lõikes 1 ettenähtud korda rikkudes, võib Vabariigi Valimiskomisjon jätta kaebuse läbi vaatamata.
Allikas: Vabariigi Valimiskomisjoni 26. mai otsus nr 106 Virgo Kruve kaebuse kohta.
Oma kaebuses Riigikohtule tõin välja, et Vabariigi Valimiskomisjon võis tähtaja ületanud kaebuse jätta läbi vaatamata (EPVS § 71 lg 3.) aga tal ei olnud selleks kohustust. Tehtud otsus näitab valikut, et sisulisi vastuseid probleemile ei soovita anda.
Teiseks ei olnud valimiste toimingute tähtajad võrdselt arvestatud. Valimiste korraldajad on oma tegevusega pikendanud üle tähtaja elektroonilist hääletamist. EPVS § 37 lõike 2 punkti 3 järgi pidi elektrooniline hääletamine lõppema kell 18.00 aga need hääletajad, kes olid selleks ajaks alustanud, said hääle digitaalselt allkirjastada ka näiteks 18.25. Selle kohta oli minu teine kaebus, kus selline tähtaegade erinev tõlgendamine tuligi välja.
4. Vabariigi Valimiskomisjon selgitab täiendavalt, et elektroonilise hääletamise viimasel päeval said pärast kella 18.00 valijarakenduses elektrooniliselt hääletada vaid need valijad, kes olid hääletamist alustanud enne kella 18.00. Vabariigi Valimiskomisjon käsitleb seda kui tähtaegselt alustatud toimingu lõpule viimist.
Allikas: Vabariigi Valimiskomisjoni 26.05.2019 otsus 105 Virgo Kruve kaebuse kohta.
Ma olin oma kaebuses Riigikohtule selle kohta kirjutanud: “Sama analoogiat kasutades, olin digitaalse hääle vormistanud 17.58 ehk 2 minutit enne seaduses toodud tähtaega aga minule kirjutas valimiste korraldaja, et tähtaegselt alustamine ei lugenud, sest nende serveri meelest viidi see lõpule 4 minutit pärast tähtaega. EPVS tähtajad on võrdsed nii elektroonilise hääletuse lõpetamise kui kaebuse esitamise suhtes aga praktikas käitutakse erinevalt.”
Tähtaegade arvutamine ei olnud võrdne ja minu puhul loeti tähtaja ületamiseks 4 minutit nende serveri järgi(äkki oli nende serveris probleem, mingi kontroll kirjale). Mina olin allkirjastanud dokumendi enne tähtaega, e-hääletaja saab allkirja anda 25 minutit pärast tähtaega. Lisaks ei teinud ametnikud selle kaebusega midagi järgneva 8 ja poole tunni jooksul, sest nad kogunesid alles kell 8.30. Kaebuste läbivaatamine toimus isegi kell 17.
Probleem on valimiste korraldaja serveris ka tagasiside puudumine ehk see asutus ei saada kinnitust kirja saabumise kohta. Teie saadate kirja ära aga selle kohta tagasisidet ei tule. Näiteks võisite olla kirja saatmisel serveris, mis oli blokeeritud. Isegi Eesti suurtel teenusepakkujatel esineb serverite blokeerimist, sest palju kasutajaid samas serveris võib kaotada kirjade saatmise õiguse kui ainult 1 kasutaja on teinud pahatahtlikult masspostituse(mida blokeeritakse IP aadresside põhiselt mustade nimekirjade järgi).
Kaebuse esitamise tähtaeg on 5 päeva
Tegemist on olulise otsusega, mis muutis kaebuse esitamise tähtaega sõltuvalt sellest, kas see lõppeb tööpäeval või puhkepäeval. “Kaebetähtaeg pikeneb siis, kui tähtpäev satub puhkepäevale, muudel juhtudel arvatakse puhkepäevad kaebetähtaja sisse.”
Nii Riigikogu, kohaliku omavalitsuse volikogu kui Euroopa Parlamendi valimiste toimingute kohta saab kaebuse esitada 3 päeva jooksul. Seaduses ei ole eristatud töö- või puhkepäeva. Riigikohus selgitas analoogiate järgi, et kohtumenetluses arvestatakse tähtaega tööpäevade järgi ehk selle langemisel puhkepäevale, lükkub see edasi esimesele tööpäevale.
11. Euroopa Parlamendi valimise seadus ei sätesta täpsemaid reegleid kaebetähtaja arvutamiseks. EPVS § 70 lõige 1 nõuab üksnes, et kaebus tuleb Vabariigi Valimiskomisjonile esitada kolme päeva jooksul (vaidlustatava toimingu tegemisest või avalduse läbivaatamisest arvates). Ka Riigikohtule tuleb kaebus esitada kolme päeva jooksul (EPVS § 701 lõige 3). Riigikohtule esitatud kaebuse puhul tuleb arvestada PSJKS § 48 lõiget 1, mille kohaselt lähtutakse tähtaegade arvutamisel tsiviilkohtumenetluses sätestatud korrast. Tsiviilkohtumenetluse seadustiku (TsMS) § 62 lõige 1 viitab omakorda tsiviilseadustiku üldosa seadusele ning TsÜS § 136 lõige 8 näeb ette, et juhul, kui tahteavalduse tegemise tähtaja lõpp (tähtpäev) langeb puhkepäevale, lõpeb tähtaeg järgmisel tööpäeval. Seega lõpeb täpselt samas sõnastuses normi puhul kaebetähtaeg Riigikohtule kaebuse esitamisel alati tööpäeval.
12. Sarnaselt on kaebetähtaja lõppemine sätestatud ka teistes kohtumenetluse harudes ning haldusmenetluse seaduses (HMS). Euroopa Parlamendi valimise seadusest ei leia vastust küsimusele, miks peaks kaebetähtaja arvutamine Vabariigi Valimiskomisjonile esitatava kaebuse puhul oluliselt eristuma teistest menetlustest. Seega võib tegu olla seaduse lüngaga, mida on võimalik täita analoogia korras. Kuigi Euroopa Parlamendi valimise seadus, samuti Riigikogu valimise seadus või kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seadus ei viita haldusmenetluse seadusele, on Riigikohus leidnud, et analoogia korras saab valimiskomisjonide tegevuse suhtes kohaldada haldusmenetluse seadust (vt Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 8. novembri 2005. a otsus asjas nr 3-4-1-24-05, punkt 11; 27. novembri 2005. a otsus asjas nr 3-4-1-27-05, punkt 9; 2. aprilli 2009. a otsus asjas nr 3-4-1-5-09, punkt 16 jj ja 26. novembri 2009. a otsus asjas nr 3-4-1-29-09, punkt 10 jj). Kolleegium leiab, et EPVS § 70 lõikes 1 nimetatud kaebuse tähtaja arvutamisel tuleb kohaldada HMS § 33 lõiget 3, mille järgi lõpeb juhul, kui menetlustähtaja lõpp ei lange tööpäevale, tähtaeg esimesel tähtpäevale järgneval tööpäeval.
13. Selline tõlgendus ei muuda sisutühjaks Euroopa Parlamendi valimise seaduses erinevate tähtaegade määramist päevades või tööpäevades, samuti ei pikenda ebamõistlikult kaebuse lahendamise menetlust Vabariigi Valimiskomisjonis. Kaebetähtaeg pikeneb siis, kui tähtpäev satub puhkepäevale, muudel juhtudel arvatakse puhkepäevad kaebetähtaja sisse. Täpsemalt pikenevad eelkõige kaebetähtajad, mille arvutamine algab neljapäeval või reedel (esimesel juhul pikeneb tähtaeg viie päevani ja teisel juhul nelja päevani). Kui seadusandja siiski leiab, et Vabariigi Valimiskomisjonile esitatava kaebuse kaebetähtaega tuleb arvutada erinevalt teistes menetlustes kaebetähtaja arvutamise korrast, tuleks erisus sõnaselgelt seaduses sätestada.
Seega leidis Riigikohus, et Vabariigi Valimiskomisjon oli oma otsust põhjendanud valesti: “Euroopa Parlamendi valimistel ei kohaldu TsÜS § 136 lõige 8, mille kohaselt juhul kui tähtpäev satub puhkepäevale, loetakse tähtpäev saabunuks puhkepäevale järgneval esimesel tööpäeval.”
Tegelikus elus tähendab see kaebuse esitamise pikenemist kuni 5 päevani, laupäevane tähtaeg on nüüd esmaspäeva õhtu. Peamine mõju on just elektroonilise hääletusele, mille läbiviimine lõppeb kolmapäeval ja varasem kaebuse esitamise tähtaeg laupäeva asemel saab olema esmaspäev. Minevikus on tehtud mitmeid läbi vaatamata jätmise otsuseid just selle põhjendusega, et kaebus ei olnud esitatud tähtaegselt. Kordan üle kaebuse mõiste: Kaebus on Vabariigi Valimiskomisjonile esitatav nõuetekohaselt vormistatud taotlus tunnistada seadusvastaseks valimiste korraldaja toiming ja seaduses sätestatud korras Riigikohtule esitatav kaebus Vabariigi Valimiskomisjoni otsuse või toimingu peale.
Olen elektroonilise hääletuse kohta alates 2015. aastast esitanud igal valimisel kaebuse ja kokku oli 4 valimise jooksul 9 kaebust. Need on Vabariigi Valimiskomisjon jätnud rahuldamata või läbi vaatamata. Ainult viimase puhul saavutasin Riigikohtus tulemuse, et Vabariigi Valimiskomisjoni tehtud otsus tühistati ja neid kohustati selle kaebuse kohta uus otsus tegema.
Ma tean üsna kindlalt, et minu algne kaebus jäetakse uuesti rahuldamata või halvemal juhul läbi vaatamata aga ometigi on see võit, sest valimiste korraldaja toimingut(näiteks e-valimisi) saab nüüd vaidlustada kuni 5 päeva jooksul. Elektroonilise hääletuse korral tuli varem kaebus esitada laupäeval 24.00 ja nüüd esmaspäeval 24.00.
Kokkuvõte. Selle Riigikohtu otsusega pikenes kaebuse (taotlus tunnistada seadusvastaseks valimiste korraldaja toiming) esitamise tähtaeg kuni 5 päevani tingimusel, et tähtpäev satub puhkepäevale. Kui kaebuse tähtaeg oleks olnud tööpäeval, siis ei oma tähtsust kaebuse allkirjastamine enne tähtaega, vaid selle jõudmine valimiste korraldaja kätte. Minu 2 kaebust märtsis lükati tagasi just sellise põhjendusega, et allkirjastamine sai tehniliste probleemide pärast lõpetatud 2 minutit pärast tähtaega(tööpäeval). Otsus mõjutab nii elektroonilise hääletuse kui jaoskonnas paberil hääletamise toiminguid ning samuti Vabariigi Valimiskomisjoni otsuste edasikaebamist Riigikohtusse, mille tähtaeg võib nüüd samuti pikeneda sõltuvalt kaebetähtajast tööpäeval või puhkepäeval.
Kahjuks pean lõpuks kirjutama, et elektroonilise hääletuse probleemide kõrvaldamist ei ole oodata, sest Riigikohtu otsuse lõpus vihjatakse vastupidist. “15. Riigikohus on varem juba lahendanud V. Kruve sarnase sisuga kaebuse ega pidanud elektroonilise hääletamise regulatsiooni põhiseadusvastaseks (vt Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 24. oktoobri 2017. a otsus asjas nr 5-17-32/2). Kolleegiumi hinnangul ei nähtu praegusest kaebusest asjaolusid, mis võiksid tingida Riigikohtu varasema seisukoha muutmise.”
Posted in: 2019. EP e-valimised
E-valimised algavad 15. mail kell 9
Parandamist vajavad augud e-valimise seaduses
2019. EP e-valimised
2019. RK e-valimised
Copyright 2020 Eesti e-valimised faktide ja piltidega. All rights reserved. Powered by WordPress. Theme: Suffice by ThemeGrill.

matches:
Riigikohus
§ 46
§ 70
§ 136
§ 70
§ 69
§ 69
§ 70
§ 71
§ 37
Riigikohus
§ 70
§ 701
§ 48
§ 62
§ 136
Riigikohus
§ 70
§ 33
§ 136
Riigikohus


Kadrina valla põhimäärus – Riigi Teataja
Kadrina valla põhimäärus
Kadrina valla põhimäärus - sisukord
§ 2 Kadrina valla sümbolid ja nende kasutamine
§ 3 Kadrina valla tunnustusavaldused
§ 4 Kadrina valla tunnustusavalduste kandidaatide esitamine
§ 17 Volikogu õigusaktide avalikustamineja jõustumine
§ 18 Õigusaktide täitmise kontroll
§ 19 Volikogu poolt valitud isikute sotsiaalsed garantiid
§ 20 Vallavalitsus ja vallavanem
§ 23 Vallavalitsuse istung ja õigusaktid
§ 24 Vallavalitsuse komisjon
§ 25 Valla ametnike ja töötajate sotsiaalsed garantiid
4 VALLA ARENGUKAVA JA EELARVE
§ 26 Valla arengukava koostamise põhimõtted
§ 27 Arengukava, eelarvestrateegia ja eelarve vahelised seosed
§ 28 Arengukava ja eelarvestrateegia koostamine, menetlemine, vastuvõtmine ja avalikustamine
§ 29 Finantsjuhtimise põhimõtted
§ 30 Eelarve koostamine ja vastuvõtmine
§ 31 Lisaeelarve
§ 32 Majandusaasta sh eelarve täitmise aruande kinnitamine
§ 33 Ametiasutused ja nende moodustamine
§ 34 Rahvusvaheline koostöö
§ 35 Valla esindamine
RT IV, 29.12.2017, 177
Vastu võetud 16.09.2015 nr 36
RT IV, 18.09.2015, 10
jõustumine 21.09.2015
19.12.2017 RT IV, 29.12.2017, 49 01.01.2018
Kadrina valla põhimääruses (edaspidi põhimäärus) sätestatakse:
1) Kadrina valla sümbolid ja nende kasutamise kord;
2) Kadrina valla tunnustusavaldused ja tunnustamise kord;
3) vallavolikogu esimehe ja aseesimehe valimise kord, vallavolikogu komisjonide moodustamise kord, õigused ja kohustused ning komisjonide esimeeste ja aseesimeeste valimise kord;
4) vallavolikogu töökord;
5) vallavalitsuse moodustamise kord, vallavanema valimise kord ja vallavalitsuse pädevus;
6) valla õigusaktide vastuvõtmise, avalikustamise ja jõustumise üksikasjalikum kord;
9) valla esindamise ja välissuhtlemise alused.
§ 2. Kadrina valla sümbolid ja nende kasutamine
(1) Kadrina valla sümboliteks on lipp ja vapp.
(2) Valla vapil on kujutatud hõbedase kaldtalaga vasakult poolitatud rohelise-musta kilbi ülemisel rohelisel väljal kuue kodaraga ratas, millest osa on murdunud ja mustal väljal kolm kreeka risti – kõik hõbedased.
(3) Valla vapi kujutist kasutatakse värvilisena või mustvalgena vallavolikogu, vallavalitsuse ja valla hallatavate asutuste plankidel ja pitseritel, trükistel, meenetel, samuti kuulutustel.
Loa vapi kasutamiseks muudel juhtudel annab vallavalitsus.
(4) Valla lipp koosneb kolmest horisontaalselt asetsevast värvilaiust. Ülemine laid on valge, keskmine must ja alumine roheline, laiuste suhtega vastavalt 3:2:3. Lipu laiuse ja pikkuse vahekord on 7:11. Lipu normaalsuurus on 98 x 154 cm.
(5) Valla lipp heisatakse alaliselt vallavalitsuse hoone ee. Valla lippu võib heisata või kasutada ameti- ja eluruumide hoonete peasissekäigu juures või mujal selleks sobivas kohas kas lipuvarda hoidjas või lipumastis.
(6) Valla lipu heiskamisel koos Eesti lipu ning rahvusvahelise organisatsiooni lipuga ja teise riigi lipuga ja Eesti maakonna, linna, valla või muu lipuga, asub valla lipp lipurivi tagant vaadatuna vasakul. Vertikaalselt heisatud lippude puhul asub valla lipp allpool Eesti riigilipust või teiste riikide lippudest.
§ 3. Kadrina valla tunnustusavaldused
(1) Kadrina vald avaldab tunnustust vallavolikogu poolt antava Aasta Tegija auhinna ja sellega kaasneva tunnistuse, rahalise preemia ja mälestuseseme andmisega.
(2) Aasta Tegija auhind määratakse tunnustusena isikule või ühendusele, kes oma töö ja tegevusega on silma paistnud valla arendamisel, tõstnud valla mainet ja toonud paikkonnale tuntust.
§ 4. Kadrina valla tunnustusavalduste kandidaatide esitamine
(1) Aasta Tegija auhinna kandidaate võivad esitada kõik Kadrina vallas elavad füüsilised isikud ning vallas tegutsevad äriühingud, mittetulundusühingud, avalik-õiguslikud juriidilised isikud ja ühendused.
(2) Põhjendatud ettepanek Aasta Tegija auhinna saamiseks esitatakse kirjalikult valla kantseleisse vallavolikogu esimehe nimele märksõnaga „ Aasta Tegija “. Ettepanek peab sisaldama andmeid tunnustusavalduse kandidaadi kohta ning ettepaneku tegija põhjendust tunnustamiseks. Tunnustusavalduse väljaandmise täpsem kord kehtestatakse vallavolikogu määrusega.
7) annab volikogu liikmete kohta käskkirju;
8) võib teenistuslähetusse minna või otsustab saata teenistuslähetusse volikogu liikme avaliku teenistuse seaduses sätestatud tingimustel ja korras. Teenistuslähetusse saatmise ja teenistuslähetuse kulude hüvitamise kohta annab volikogu esimees käskkirja;
9) täidab muid temale seadusega, põhimäärusega ja teiste õigusaktidega pandud ülesandeid.
(2) Volikogu aseesimees asendab volikogu esimeest tema äraolekul või volituste peatumisel ning täidab muid temale volikogu õigusaktidega pandud ülesandeid.
[RT IV, 29.12.2017, 49 - jõust. 01.01.2018]
(6) Kui üles on seatud üks kandidaat, on hääletussedelil kandidaadi nimi ning selle järel lahtrid märkustega poolt, vastu, erapooletu. Hääletav volikogu liige märgib hääletussedeli vastavasse lahtrisse oma eelistuse ristiga. Kehtetu on hääletussedel millel kandidaadi nime järel märgitud vastavates lahtrites ei ole risti või on rist kahes või enamas lahtris.
(7) Kui üles on seatud mitu kandidaati, on hääletussedelil lahter, kuhu hääletav volikogu liige kirjutab selle kandidaadi registreerimisnumbri, kelle poolt ta hääletab. Kehtetu on hääletussedel millel vastavasse lahtrisse ei ole kirjutatud ühegi kandidaadi registreerimisnumbrit, kirjutatud number ei ole antud ühelegi kandidaadile, kirjutatud number ei ole loetav või on parandatud selliselt et see pole üheselt mõistetav.
(8) Volikogu esimehe valimist korraldab uue koosseisu esimesel istungil valla valimiskomisjon. Sama kord kehtib ka volikogu järgmistel istungitel, kui esimesel istungil ei osutunud volikogu esimees valituks. Muul ajal korraldab volikogu esimehe valimist volikogu poolt moodustatav kolmeliikmeline häältelugemiskomisjon.
(9) Kadrina valla pitseriga varustatud hääletussedel väljastatakse volikogu liikmele allkirja vastu.
(13) Volikogu aseesimehe valimist korraldab volikogu poolt moodustatav kolmeliikmeline häältelugemiskomisjon käesolevas paragrahvis sätestatud korras eraldi valimisprotseduuri käigus.
(5) Komisjoni liige arvatakse komisjoni koosseisust välja isikliku avalduse alusel või kui ta on puudunud komisjoni koosolekutelt kolme järjestikuse kuu jooksul, arvestamata kuid, millal komisjoni koosolekuid ei toimunud. Komisjoni koosseisust väljaarvamise otsustab volikogu komisjoni esimehe ettepanekul avalikul hääletamisel.
(2) Komisjoni koosoleku kutsub kokku komisjoni esimees, tema äraolekul aseesimees või volikogu esimees.
(4) Komisjoni otsused võetakse vastu poolthäälte enamusega. Lubatud on ka komisjoni üksiku liikme osalemine koosolekul elektrooniliselt, kuid mitte hääletamine. Sellisel juhul peab ta oma seisukohad edastama koosoleku kokkukutsujale e-posti teel enne koosoleku algust.
(5) Komisjoni koosoleku kohta koostatakse protokoll, mis sisaldab koosoleku päevakorra, toimumise aja, koosolekust osa võtnud isikute nimekirja, komisjoni otsused ja komisjoni liikmete eriarvamused. Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija. Koosoleku protokoll esitatakse valla kantseleile viie tööpäeva jooksul pärast koosoleku toimumist. Koosoleku protokoll avalikustatakse Kadrina valla veebilehel ja valla kantseleis hiljemalt seitsmendal tööpäeval koosoleku toimumisest arvates. Koosoleku protokollimist, protokolli registreerimist dokumendiregistris ning avalikustamist korraldab volikogu esimees.
(1) Volikogu esimees suunab komisjoni arutamiseks volikogu õigusaktide eelnõud, vallavalitsuse poolt komisjoni arvamuse saamiseks või informeerimiseks esitatud materjalid ning valla kantseleisse laekunud isikute avaldused.
3) saada vallavalitsuselt ja vallavalitsuse hallatavalt asutuselt oma tööks vajalikke dokumente ja teavet s.h. kutsuda koosolekule vallavalitsuse liikmeid, vallavalitsuse ametnikke ning teisi komisjoni menetluses oleva küsimusega seotud isikuid;
(1) Revisjonikomisjoni moodustab volikogu oma volituste ajaks vähemalt kolmeliikmelisena. Revisjonikomisjoni esimees ja esimehe ettepanekul revisjonikomisjoni liikmed valitakse volikogu liikmete hulgast salajasel hääletusel poolthäälte enamusega.
(2) Revisjonikomisjon teostab kontrolli seaduses sätestatud ulatuses. Kontrolli teostamise aluseks on revisjonikomisjoni otsusega kinnitatud tööplaan, v.a. juhul, kui kontrolli teostatakse volikogu ülesandel.
(3) Kontrolli teostavad isikud nimetab revisjonikomisjon. Revisjonikomisjoni otsuse alusel võib kontrolli teostamisse kaasata vastava ala spetsialiste.
(4) Kontrolli teostaval isikul on õigus:
2) nõuda majandus- ja finantstegevust kajastavate algdokumentide, lepingute ja muu asjasse puutuva teabe esitamist;
(5) Kontrolli teostamisel ei tohi häirida kontrollitava asutuse igapäevast tööd ning peab järgima kontrollitava asutuse töökorraldust reguleerivaid õigusakte. Kontrollitav asutus peab võimaldama kontrolli teostamiseks vajalikud tingimused.
(6) Revisjonikomisjon ja kontrolli teostav isik võivad kontrolli teostamise tulemusena neile teatavaks saanud avalikustamisele mittekuuluvaid andmeid kasutada ainult revisjonikomisjoni ülesannete täitmise huvides.
(7) Revisjonikomisjon võib kutsuda kontrolli tulemuste arutamisele vallavalitsuse liikmeid ja kontrollitud asutuste juhte.
(2) Fraktsiooni registreerib volikogu esimees. Registreerimise aluseks on volikogu esimehele esitatud kirjalik avaldus, kus on märgitud fraktsiooni nimi, fraktsiooni kuuluvate volikogu liikmete nimed ning fraktsiooni esimees ja soovi korral muud andmed.
(3) Fraktsiooni liikmeks astumine ning fraktsioonist välja astumine toimub kirjaliku avalduse alusel. Muudatused volikogu fraktsiooni liikmete koosseisus registreerib volikogu esimees.
(1) Volikogu töövorm on istung. Volikogu korraline istung toimub üks kord kuus, välja arvatud juuli ja august, kui volikogu või volikogu esimees ei otsusta teisiti.
(2) Volikogu istungi kutsub kokku volikogu esimees, tema äraolekul aseesimees. Volikogu uue koosseisu esimese istungi kutsub kokku valla valimiskomisjoni esimees.
(3) Volikogu kokkukutsumise kutses näidatakse ära istungi aeg, koht, arutamisele tulevad küsimused ja ettekandjad. Kutsele peavad olema lisatud arutamisele tulevad eelnõud ja lisamaterjalid. Kutse koos lisamaterjalidega edastab valla kantselei volikogu liikmetele e-posti teel ja volikogu liikme nõudmisel posti teel vähemalt neli päeva enne volikogu istungit.
Kutse loetakse kättesaaduks valla kantselei arvutis fikseeritud kutse saatmise ajal.
(4) Ettepaneku volikogu kokkukutsumiseks võib teha vallavalitsus või vähemalt neljandik volikogu koosseisust nende poolt tõstatatud küsimuste arutamiseks. Ettepanek istungi kokkukutsumiseks tuleb esitada kirjalikult volikogu esimehele.
(5) Volikogu liige teatab võimalusel istungilt puudumisest või istungile hilinemisest valla kantseleisse enne istungi algust.
(1) Volikogu istungi päevakorra eelnõu valmistab ette volikogu esimees või tema äraolekul aseesimees või valla kantselei tehtud ettepanekute ja laekunud materjalide alusel. Päevakord sisaldab arutusele tulevaid küsimusi, nende järjekorda ja küsimuste ettekandjate nimesid.
(2) Ettepanekuid päevakorra kohta võivad kuni päevakorra kinnitamiseni teha volikogu liige, vallavalitsus, volikogu komisjon ja volikogu fraktsioon.
(2) Volikogu istungit juhatab volikogu esimees, tema äraolekul aseesimees. Nende mõlema puudumisel juhatab volikogu istungit volikogu vanim kohalolev liige. Volikogu uue koosseisu esimest istungit juhatab valla valimiskomisjoni esimees või tema asetäitja.
(3) Istungi avab ja kuulutab lõppenuks istungi juhataja. Istungi juhataja võib välja kuulutada vaheaja, kuid mitte varem kui 90 minuti möödumisel istungi algusest. Vaheaja kestus on 10 - 20 minutit.
(8) Sõnavõtusoovist teatatakse käe tõstmisega või elektrooniliselt, kui selline võimalus on olemas. Sõnaõiguse andmise otsustab istungi juhataja arvestades soovijate järjekorda. Volikogu liikmel, vallavalitsuse liikmel ja teistel istungile kutsutud isikutel on õigus ühele sõnavõtule ja kuni kahele repliigile iga päevakorrapunkti arutamisel. Istungi juhatajal on õigus ettekanne, kaasettekanne, sõnavõtt või repliik katkestada, kui esineja kordab ennast, kaldub ilmselt teemast kõrvale või ületab lõikes 6 sätestatud aega ning istungi juhataja on eelnevalt teinud esinejale sellekohase suulise märkuse. Sõnavõttude ja repliikide lõpetamise otsustab volikogu poolthäälteenamusega.
(10) Enne päevakorraküsimuse hääletusele panemist teavitab istungi juhataja volikogu esitatud ettepanekutest nende esitamise järjekorras. Enne hääletamist on volikogu liikmel õigus nõuda kuni 10-minutilist vaheaega, mida aktsepteeritakse hääletamisele panemata.
(11) Volikogu istungi lõpetab istungi juhataja. Volikogu istungi kohta koostatakse protokoll, mis avalikustatakse Kadrina valla veebilehel ja valla kantseleis hiljemalt seitsmendal tööpäeval pärast istungi toimumist. Protokolli kantakse seaduses sätestatud andmed. Volikogu istungi protokollijal on õigus kasutada istungi protokolli koostamiseks kaasaegset audio-video, elektroonilist jms tehnikat.
(5) Enne hääletamist istungi juhataja sõnastab selgelt hääletatava küsimuse. Hääletamistulemused teeb teatavaks istungi juhataja, teatavakstegemine toimub üldjuhul haamrilöögiga.
4) valla valimiskomisjonil ja muudel isikutel seaduses sätestatud juhtudel ja korras.
(2) Õigusakti eelnõu esitatakse valla kantseleisse paberkandjal või/ja elektrooniliselt hiljemalt seitse päeva enne istungi algust. Eelnõu peab olema normitehniliselt ja keeleliselt korrektne.
(3) esimees määrab volikogu komisjonid, mis arutavad esitatud eelnõud. Volikogu esimehe määratud komisjonile on teistel volikogu komisjonidel õigus esitada omapoolseid ettepanekuid. Komisjon peab andma esitatud eelnõu suhtes seisukoha hiljemalt 45 päeva jooksul. Nimetatud tähtajaks seisukoha andmata jätmisel on eelnõu esitajal õigus nõuda eelnõu panemist volikogu istungi päevakorda. Volikogu juhtivaks komisjoniks loetakse üldjuhul majanduskomisjon, kui volikogu esimees ei otsusta teisiti. Majanduskomisjon annab seisukoha esitatud eelnõu osas.
(4) Eelnõu esitajal on õigustema poolt algatatud eelnõu tagasi võtta kuni lõpphääletusele panemiseni.
(5) Volikogu määruse eelnõud arutatakse kahel lugemisel, kui volikogu ei otsusta teisiti. Esimesel lugemisel toimub eelnõu tutvustamine. Pärast esimest lugemist võivad vallavalitsus, volikogu liikmed, fraktsioonid ja alatised komisjonid esitada eelnõu muudatusettepanekuid. Muudatusettepanekute esitamise tähtaja teeb istungi juhataja teatavaks esimese lugemise lõpetamisel.
(6) Muudatusettepanekud esitatakse valla kantseleisse elektrooniliselt või paberkandjal. Tähtaegselt esitatud muudatusettepanekud vaatab läbi volikogu esimees ja esitab need seisukoha andmiseks vastava valdkonna komisjonile. Valla kantselei esitab muudatusettepanekud ka eelnõu algatajale.
(7) Komisjon peab andma seisukoha kirjalikult volikogu esimehe poolt määratud tähtajal, mis ei tohi olla lühem kui üks nädal. Komisjoni poolt tähtajaks seisukoha andmata jätmisel menetletakse eelnõud koos muudatusettepanekutega ilma komisjoni seisukohata.
(8) Teisele lugemisele esitatakse eelnõu terviktekst, mis sisaldab muudatusettepanekuid ning on keeleliselt ja normitehniliselt täpsustatud. Eelnõu tervikteksti koostab valla kantselei, vastava valdkonna komisjon või volikogu esimees.
(9) Eelnõu teisel lugemisel toimub lõpphääletus.
§ 17. Volikogu õigusaktide avalikustamineja jõustumine
(1) Volikogu õigusaktid ja istungite protokollid avalikustatakse Kadrina valla veebilehel ja valla kantseleis hiljemalt seitsmendal tööpäeval pärast istungit.
(2) Volikogu õigusaktid ja protokollid on igaühele kättesaadavad Kadrina valla veebilehel dokumendiregistri kaudu ja paberkandjal valla kantseleis. Täiendavalt on volikogu õigusaktid paberkandjal kättesaadavad Kadrina Valla Raamatukogus ja selle filiaalides.
(3) Volikogu määrus avaldatakse Riigi Teatajas ja see jõustub kolmandal päeval pärast avaldamist, kui määruses ei ole sätestatud hilisemat tähtpäeva. Volikogu määruse avaldamise korraldab valla kantselei.
§ 18. Õigusaktide täitmise kontroll
(1) Seaduste ja volikogu määruste ning otsuste täitmist kontrollib volikogu revisjonikomisjon.
(2) Volikogu liige võib esitada arupärimise volikogu poolt ametisse valitud, nimetatud või kinnitatud isikule. Arupärimine esitatakse kirjalikult istungil või valla kantseleisse.
Arupärimisele vastamist võib nõuda kirjalikult ja/või suuliselt volikogu istungil. Arupärimises tuleb märkida vastamise tähtaeg, mis ei tohi olla lühem kui 14 tööpäeva.
§ 19. Volikogu poolt valitud isikute sotsiaalsed garantiid
(1) Palgalisel ametikohal töötavale volikogu esimehele või tema asetäitjale, vallavanemale või linnapeale ja volikogu poolt ametisse nimetatud valitsuse liikmele makstakse volikogu otsusega ametist vabastamisel hüvitust kuni kolme kuu ametipalga ulatuses, kui ta on töötanud kaks kuni kaheksa aastat, ja kuni kuue kuu ametipalga ulatuses, kui ta on töötanud vastaval ametikohal rohkem kui kaheksa aastat ning vabastamine toimub:
(3) Palgalisel ametikohal töötavale vallavanemale makstakse ametist vabastamisel volikogu otsusega hüvitist kohaliku omavalitsuse volikogu valimistulemuste väljakuulutamise päevale eelnenud kahe aasta vastava ametikoha kuu keskmise ametipalga kuuekordses ulatuses, kui ta vabastatakse ametist volikogude algatusel toimuva valdade või linnade haldusterritoriaalse korralduse muutmise tõttu ning vallavanem on ametis olnud vähemalt ühe aasta enne ühinemise käigus moodustunud uue kohaliku omavalitsuse üksuse volikogu valimistulemuste väljakuulutamise päeva.
(3 1 ) Volikogu esimehele, kellele volikogu on määranud töötasu või hüvituse volikogu otsusega, makstakse volikogu esimehe volituste lõppemisel volikogu otsusega hüvitist kohaliku omavalitsuse volikogu valimistulemuste väljakuulutamise päevale eelnenud kahe aasta kuu keskmise töötasu või hüvituse kuuekordses ulatuses, kui volikogu esimehe volitused lõpevad volikogude algatusel toimuva valdade või linnade haldusterritoriaalse korralduse muutmise tõttu ning ta on volikogu esimehena töötanud vähemalt ühe aasta enne ühinemise käigus moodustunud uue kohaliku omavalitsuse üksuse volikogu valimistulemuste väljakuulutamise päeva.
(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 3 1 sätestatud hüvitist ei maksta, kui volikogu valib vallavanema või volikogu esimehe uueks tähtajaks.
(5) Käesolevas paragrahvis sätestatud hüvitised makstakse valla töötasu- või reservfondist.
§ 20. Vallavalitsus ja vallavanem
(1) Vallavalitsus täidab seadusega, käesoleva põhimäärusega ja teiste volikogu õigusaktidega vallavalitsuse pädevusse antud ülesandeid.
(2) Vallavalitsuse moodustab volikogu vallavanema ettepanekul.
(3) Vallavanem valitakse salajasel hääletamisel volikogu koosseisu häälteenamusega.
(4) Vallavanem esindab vallavalitsust ning juhib selle tegevust. Vallavanem täidab muid ülesandeid, mis on talle pandud käesoleva põhimäärusega või volikogu- või valitsuse õigusaktidega.
(5) Vallavanemat asendab vallavanema poolt määratud vallavalitsuse liige.
(6) Vallavanemale ei või maksta sellist lisatasu, hüvitist või toetust ega rakendada selliseid soodustusi, mida volikogu ei ole otsustanud.
(7) Vallavanem saadab vallavalitsuse liikme teenistuslähetusse avaliku teenistuse seaduses sätestatud tingimustel ja korras. Teenistuslähetusse saatmise ja teenistuslähetuse kulude hüvitamise kohta annab vallavanem käskkirja.
(8) Vallavanema saadab teenistuslähetusse ja lubab puhkusele volikogu esimees. Teenistuslähetusse saatmine ja puhkusele lubamine vormistatakse volikogu esimehe käskkirjaga.
(1) Vallavanema kandidaadi võib üles seada volikogu liige. Kandideerimiseks peab olema kandidaadi nõusolek. Vallavanema valimist korraldab volikogu liikmetest moodustatav vähemalt 3-liikmeline hääletamiskomisjon.
(2) Volikogu liikmel on vallavanema valimisel üks hääl. Hääletamine on salajane. Hääletatakse hääletussedelitega.
(3) Kandidaadi ülesseadmiseks esitatakse volikogu istungi juhatajale suuline ettepanek. Nimekirja sulgemise otsustab volikogu avalikul hääletamisel.
(4) Hääletussedelid valmistab ette hääletamiskomisjon. Hääletussedelite ettevalmistamiseks kuulutab istungi juhataja välja vaheaja. Hääletussedelile kantakse kandidaatide nimed ülesseadmise järjekorras ja iga nime taha lahtrid “poolt” ja “vastu”. Hääletussedel märgistatakse Kadrina valla pitseriga.
(5) Enne hääletamise algust kontrollib hääletamiskomisjon hääletamiskasti ja pitseerib selle. Hääletamise alguse kuulutab välja istungi juhataja ja teatab hääletamise aja, mis ei või olla pikem kui 20 minutit.
(6) Hääletussedeli annab volikogu liikmele hääletamiskomisjon. Hääletussedeli saamise kohta annab volikogu liige allkirja.
(7) Volikogu liige märgistab üheselt arusaadavalt vastusevariandi, mida ta toetab. Pärast hääletussedeli täitmist paneb volikogu liige selle hääletamiskasti. Hääletamise kuulutab lõppenuks istungi juhataja.
(8) Hääled loeb hääletamiskomisjon ning koostab hääletamistulemuste kohta protokolli, millele kirjutavad alla kõik komisjoni liikmed. Hääletamistulemused teeb teatavaks istungi juhataja ja need kantakse istungi protokolli.
(9) Kui ükski esitatud kandidaatidest ei saa nõutavat häälteenamust, viiakse läbi kordushääletus kahe kõige rohkem hääli saanud kandidaadi vahel.
(10) Kui kordushääletusel ei saa ükski kandidaat nõutavat häälteenamust või kui esitati üks kandidaat, kes ei saanud nõutavat häälteenamust, korraldatakse uus valimine.
(1) Vallavalitsuse koosseisu esitab volikogule kinnitamiseks vallavanem.
(2) Vallavalitsuse koosseis esitatakse nimekirjana. Vallavalitsuse liikmete kinnitamine toimub salajasel hääletamisel volikogu liikmete poolthäälteenamusega.
(3) Hääletamist korraldab volikogu liikmetest moodustatud vähemalt 3-liikmeline hääletamiskomisjon, kes valmistab ette hääletussedelid. Hääletussedelile kantakse kõikide kandidaatide nimed (nimekiri). Nimekirja kõrval on lahtrid “poolt” ja “vastu” s.t. hääletatakse nimekirja kui terviku poolt või vastu.
(4) Enne hääletamise algust kontrollib hääletamiskomisjon hääletamiskasti ja pitseerib selle. Hääletamise alguse kuulutab välja volikogu istungi juhataja ja teatab hääletamise aja, mis ei või olla pikem kui 20 minutit.
(5) Hääletussedeli annab volikogu liikmele hääletamiskomisjon. Hääletussedeli saamise kohta annab volikogu liige allkirja. Hääletussedel märgistatakse Kadrina valla pitseriga.
(6) Volikogu liige märgistab üheselt arusaadavalt vastusevariandi, mida ta toetab. Pärast hääletussedeli täitmist paneb volikogu liige selle hääletamiskasti. Hääletamise kuulutab lõppenuks istungi juhataja.
(7) Hääled loeb hääletamiskomisjon ning koostab hääletamistulemuste kohta protokolli, millele kirjutavad alla kõik komisjoni liikmed. Hääletamistulemused teeb teatavaks istungi juhataja ja need kantakse istungi protokolli.
§ 23. Vallavalitsuse istung ja õigusaktid
(1) Vallavalitsuse töövorm on istung. Vallavalitsuse istungid toimuvad kaks korda kuus, kui vallavalitsus ei otsusta teisiti. Kõigi vallavalitsuse liikmete nõusolekul võib istungi päevakorras olevaid eelnõusid hääletada elektrooniliste vahendite abil väljasaadetud päevakorras ettenähtud tähtaja jooksul kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis.
(2) Vallavalitsuse istungit juhatab vallavanem, tema äraolekul rahandusnõunik.
(3) Vallavalitsuse istung on kinnine, kui vallavalitsus ei otsusta teisiti. Teiste isikute kutsumise istungile otsustab vallavanem või tema asendaja.
(4) Vallavalitsuse istungi ettevalmistamise ja läbiviimise täpsema korra, sealhulgas vallavalitsuse õigusakti eelnõule esitatavad nõuded, sätestab vallavalitsus eraldi õigusaktis.
(5) Vallavalitsuse istung protokollitakse. Istungi protokoll avalikustatakse Kadrina valla veebilehel ja valla kantseleis hiljemalt seitsmendal tööpäeval pärast istungit.
(6) Vallavalitsuse õigusaktid ja protokollid on igaühele kättesaadavad Kadrina valla veebilehel dokumendiregistri kaudu ja paberkandjal valla kantseleis.
(7) Vallavalitsuse korraldus jõustub teatavakstegemisest või korralduses märgitud ajal.
(8) Vallavalitsuse määrus avaldatakse Riigi Teatajas ja see jõustub kolmandal päeval pärast avaldamist, kui määruses ei ole sätestatud hilisemat tähtpäeva. Vallavalitsuse määruse avaldamist korraldab valla kantselei.
§ 24. Vallavalitsuse komisjon
(5) Komisjoni koosolek protokollitakse. Koosoleku protokoll on igaühele kättesaadav paberkandjal valla kantseleis hiljemalt seitsmendal päeval arvates koosoleku toimumisest.
§ 25. Valla ametnike ja töötajate sotsiaalsed garantiid
(1) Ametniku ja töötaja teenistusest vabastamisel teenistuskohale mittevastava tervisliku seisundi tõttu või pikaajalise töövõimetuse korral või atesteerimistulemuste põhjal või seoses koondamisega makstakse talle hüvitist kolme kuu ametipalga ulatuses.
Ametniku ja töötaja teenistusest vabastamisel pensionile jäämisega või tema enda algatusel võib talle maksta hüvitist kuni kolme kuu ametipalga ulatuses.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud hüvitist makstakse lisaks avaliku teenistuse seaduses ja töölepingu seaduses ettenähtud hüvitistele tingimusel, et ametnik või töötaja oli põhikohaga teenistuses valla ametiasutuses vähemalt viimased viis aastat enne teenistussuhte lõppemist.
(3) Käesolevas paragrahvis sätestatud hüvitised makstakse valla töötasu- või reservfondist.
4. peatükk VALLA ARENGUKAVA JA EELARVE
§ 26. Valla arengukava koostamise põhimõtted
(2) Arengukava koostamine algatatakse volikogu otsusega. Sama otsusega moodustatakse arengukava koostamise protsessi juhtrühm.
(3) Arengukava koostamist korraldab vallavalitsus, kui volikogu ei otsusta teisiti. Vallavalitsus võib arengukava koostamiseks moodustada komisjone.
(4) Vallavalitsus kinnitab valla arengukava koostamise ajakava.
(5) Arengukava hõlmab vähemalt nelja eelseisvat eelarveaastat, kui seadusest ei tulene pikemat tähtaega.
(6) Arengukava osaks on investeeringute kava. Investeeringute kavas näidatakse kavandatud tegevuste hinnangulised maksumused, finantseerimisallikad ja teostajad.
(7) Valla hallatavad asutused ja vallast sõltuvad üksused on kohustatud esitama vallavalitsusele arengukava koostamiseks vajaliku informatsiooni.
(8) Arengukava vastuvõtmise, muutmise ja uue redaktsiooni kinnitamise otsustab volikogu oma määrusega.
(9) Arengukava koostamine, vastuvõtmine, ülevaatamine ja muutmine toimub vastavalt volikogu poolt kinnitatud Kadrina valla arengukava, valdkonnapõhiste arengukavade ja hallatavate asutuste arengukavade koostamise korrale.
§ 27. Arengukava, eelarvestrateegia ja eelarve vahelised seosed
(1) Eelarvestrateegia on arengukavast tulenev selgitustega finantsplaan ja arengukavaga seotud iseseisev dokument.
(2) Eelarvestrateegia koostatakse arengukavas sätestatud eesmärkide finantseerimiseks.
(3) Arengukava ja eelarvestrateegia on aluseks valla eelarve koostamisel, kohustuste võtmisel, varaga tehingute tegemisel, investeeringute kavandamisel ja toetuste taotlemisel.
§ 28. Arengukava ja eelarvestrateegia koostamine, menetlemine, vastuvõtmine ja avalikustamine
(1) Volikogu kehtestab määrusega arengukava ja eelarvestrateegia koostamise korra ja tähtajad.
(2) Volikogu võib volitada vallavalitsust kehtestama määrusega arengukava ja eelarvestrateegia koostamise korra.
(3) Eelarvestrateegia peab hõlmama iga aasta 15. oktoobri seisuga vähemalt nelja eelseisvat eelarveaastat.
(4) Eelarvestrateegia vaadatakse läbi igal aastal.
(5) Valla eelarvestrateegias esitatakse:
1) Kadrina valla majandusliku olukorra analüüs ja prognoos eelarvestrateegia perioodil;
2) eelarvestrateegia vastuvõtmisele eelnenud aasta tegelikud, jooksvaks aastaks kavandatud ja eelarvestrateegia perioodiks prognoositud põhitegevuse tulud, eeldatavad põhitegevuse kulud, investeerimistegevuse olulisemad tegevused koos kogumaksumuse prognoosi ja võimalike finantseerimisallikatega, eeldatav finantseerimistegevuse maht ning likviidsete varade muutus;
4) ülevaade kohaliku omavalitsuse üksuse ja temast sõltuvate üksuste majandusolukorrast, sealhulgas arvnäitajad, mis on vajalikud põhitegevuse tulemi ja netovõlakoormuse arvutamiseks;
5) kohaliku omavalitsuse üksuse ja temast sõltuvate üksuste põhitegevuse tulem eelmisel aastal, jooksvaks aastaks prognoositud ja eelarvestrateegia perioodi igaks aastaks prognoositud põhitegevuse tulem iga aasta lõpu seisuga;
6) kohaliku omavalitsuse üksuse ja temast sõltuvate üksuste tegelik netovõlakoormus eelmisel aastal, jooksvaks aastaks prognoositud ja eelarvestrateegia perioodi igaks aastaks prognoositud netovõlakoormus iga aasta lõpu seisuga;
7) muu kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise korraldamiseks oluline informatsioon.
(6) Eelarvestrateegia eelnõu koostab vallavalitsus ja esitab volikogule vastuvõtmiseks.
(7) Vallavalitsus korraldab kõikide huvitatud isikute kaasamise eelarvestrateegia ja arengukava koostamisse.
(8) Eelarvestrateegia koostamise kohta avaldatakse teade valla veebilehel ja valla teadete tahvlil hiljemalt eelarveaastale eelneva aasta maikuuks.
(9) Huvitatud isikutel on võimalik esitada vallavalitsusele ettepanekuid eelarvestrateegia koostamiseks paberkandjal valla kantseleisse või aadressil kadrina@kadrina.ee hiljemalt kahe nädala jooksul peale vastava teate avaldamist.
(10) Vallavalitsuse hallatavate asutuste ja Kadrina vallast sõltuvate üksuste juhid esitavad vallavalitsusele vajalikud andmed ja ettepanekud eelarvestrateegia koostamiseks hiljemalt eelarveaastale eelneva aasta 15-ndaks maiks.
(11) Vallavalitsus esitab eelarvestrateegia eelnõu vallavolikogule hiljemalt eelarveaastale eelneva aasta 1. augustiks.
(12) Pärast eelarvestrateegia eelnõu läbivaatamist vallavolikogus avalikustab vallavalitsus eelnõu valla veebilehel vähemalt kaheks nädalaks.
(13) Vallavolikogu kinnitab eelarvestrateegia määrusega hiljemalt eelarveaastale eelneva aasta 15. oktoobriks. Eelarvestrateegia peab olema vastu võetud enne eelseisva aasta eelarve vastuvõtmist.
(14) Kinnitatud eelarvestrateegia avalikustatakse valla veebilehel ja Kadrina Valla Raamatukogus.
(15) Eelarvestrateegia, volikogu ja volikogu komisjonide istungite protokollid eelarvestrateegia menetlemise kohta avaldatakse valla veebilehel seitsme tööpäeva jooksul vastuvõtmisest arvates.
(16) Vallavalitsus esitab Rahandusministeeriumile eelarvestrateegia tegevusvaldkondade kaupa eelarveaastale eelneva aasta 30. oktoobriks.
§ 29. Finantsjuhtimise põhimõtted
Finantsjuhtimisena käsitletakse valla rahandusasjade korraldamist, läbi eelarvestamise ja raamatupidamise ühtse finantsjuhtimise instrumendina järgmiste põhimõtete alusel:
1) kaasaegne eelarvestamine 5-osaline eelarvestruktuur, mis annab täpsema ja kiirema ülevaate finantsseisust;
2) eelarve vastuvõtmise ja majandusaasta aruande kinnitamise põhimõtetest kinnipidamine;
3) vähemalt nelja eelseisva aasta kohta eelarvestrateegia koostamine;
4) keskpika eelarvestamise põhimõtete rakendamine koos tulemuspõhise eelarvestamisega;
5) põhitegevuse tulude ja kulude tasakaalu nõudest kinnipidamine;
6) netovõlakoormuse ülempiirist kinnipidamine;
7) arengukava, eelarvestrateegia ja eelarve dokumentide avalikustamine vastavalt kehtestatud korrale;
8) valitseva mõju all olevate äriühingute ja sihtasutuste finantstegevuse jälgimine põhitegevuse nõudest ja netovõlakoormuse piirmäärast kinnipidamiseks;
9) laenude võtmine ainult investeeringuteks, võla refinantseerimiseks ning laenude andmine sõltuvatele üksustele investeeringuteks.
§ 30. Eelarve koostamine ja vastuvõtmine
(1) Eelarve eelnõu koostab vallavalitsus arvestades Kadrina valla arengukava, eelarvestrateegiat ja volikogu poolt vastuvõetud eelarve koostamise, vastuvõtmise, täitmise ja aruandluse korda.
(2) Vallavalitsus koostab eelarve eelnõu ja seletuskirja, mis peab sisaldama seaduses ja volikogu poolt nõutud andmeid.
(3) Vallavalitsus esitab eelarve eelnõu ja seletuskirja volikogule hiljemalt üks kuu enne eelarveaasta algust.
(4) Eelarve eelnõu ja seletuskiri avaldatakse seitsme tööpäeva jooksul pärast nende volikogule esitamist Kadrina valla veebilehel ja paberkandjal vallamaja teadetetahvlil. Seletuskiri peab olema veebilehel kättesaadav kuni eelarveaasta lõpuni.
(5) Eelarve eelnõud menetletakse vastavalt volikogu poolt vastuvõetud eelarve koostamise, vastuvõtmise, täitmise ja aruandluse korrale.
(6) Pärast esimest lugemist valmistab vallavalitsus koos majanduskomisjoniga ette eelarve eelnõu lõpliku redaktsiooni ja esitab volikogule teiseks lugemiseks ja vastuvõtmiseks.
(7) Volikogu võtab eelarve vastu määrusega vastavalt eelarve koostamise, vastuvõtmise, täitmise ja aruandluse korrale.
(8) Vastuvõetud eelarve avalikustatakse seitsme tööpäeva jooksul Kadrina valla veebilehel, paberkandjal Kadrina Valla Raamatukogus ja vallamaja teadete tahvlil ning lühendatud kujul valla ajalehes Kodukant. Veebilehel avalikustatakse ka eelarve menetlemist käsitlevad volikogu komisjonide protokollid.
(9) Volikogu poolt vastuvõetud eelarvest lähtudes ja vastavalt eelarve koostamise, vastuvõtmise, täitmise ja aruandluse korrale kinnitab vallavalitsus tegevusalade ja kululiikide lõikes alaeelarved, mis on täitmiseks valla asutuste ja valdkondade eest vastutajatele.
§ 31. Lisaeelarve
(1) Eelarveaasta jooksul võib eelarvet muuta lisaeelarvega. Vallavalitsus koostab lisaeelarve eelnõu ja esitab selle volikogule. Lisaeelarve eelnõule lisatakse seletuskiri põhjendustega lisaeelarve vajaduse kohta,
(2) Lisaeelarve ja seletuskiri avaldatakse seitsme tööpäeva jooksul pärast nende volikogule esitamist Kadrina valla veebilehel. Seletuskiri peab olema veebilehel kättesaadav kuni eelarveaasta lõpuni.
(3) Lisaeelarve eelnõud menetletakse vastavalt eelarve koostamise, vastuvõtmise, täitmise ja aruandluse korrale.
(4) Volikogu võtab lisaeelarve vastu määrusega, mis vastab eelarve koostamise, vastuvõtmise, täitmise ja aruandluse korrale.
(5) Vastuvõetud lisaeelarve avalikustatakse seitsme tööpäeva jooksul pärast vastuvõtmist Kadrina valla veebilehel, paberkandjal Kadrina Valla Raamatukogus ja vallamaja teadetetahvlil. Veebilehel avaldatakse ka lisaeelarve menetlemist käsitlevad volikogu istungite ja komisjonide koosolekute protokollid.
(6) Volikogu poolt vastuvõetud lisaeelarvest lähtudes kinnitab vallavalitsus tegevusalade ja kululiikide lõikes alaeelarved, mis on täitmiseks valla asutuste ja valdkondade eest vastutajatele.
(7) Lisaeelarvet ei pea koostama, kui:
(8) Sihtotstarbeliselt eraldatud vahendite sissetulekud ja nende arvel tehtavad kulutused vormistatakse vallavalitsuse korraldusega, millest vallavalitsus informeerib volikogu.
(9) Kui eelarveaasta jooksul koostatakse lisaeelarve, tuleb selles kavandada käesoleva paragrahvi 7 lõikes 4 nimetatud sihtotstarbelised vahendid või annetused ja nende arvel tehtavad väljaminekud. Juhul kui lisaeelarvet ei koostata, võib vallavalitsus eelnimetatud sihtotstarbelised vahendid ja nende arvel tehtavad väljaminekud erandkorras lisada eelarvesse vallavalitsuse korralduse alusel, informeerides sellest volikogu.
§ 32. Majandusaasta sh eelarve täitmise aruande kinnitamine
(1) Eelarve täitmise arvestust peetakse vastavalt raamatupidamise seadusele, kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seadusele, riigi raamatupidamise üldeeskirjale, valla raamatupidamise sise-eeskirjale, teistele eelarve/raamatupidamise korraldamist reguleerivatele õigusaktidele ja Kadrina valla eelarve koostamise, vastuvõtmise, täitmise ja aruandluse korrale.
(2) Majandusaasta aruande koostab, kiidab heaks ja esitab volikogule kinnitamiseks vallavalitsus vastavalt volikogu poolt vastuvõetud korrale.
(3) Enne majandusaasta aruande kinnitamist volikogus vaatab revisjonikomisjon esitatud majandusaasta aruande läbi ja koostab selle kohta kirjaliku aruande, mis esitatakse volikogule. Aruandes avaldab revisjonikomisjon, kas ta toetab vallavalitsuse koostatud majandusaasta aruande kinnitamist. Lisaks annab revisjonikomisjon aruandes ülevaate oma tegevuse kohta.
(4) Majandusaasta aruande kinnitab volikogu hiljemalt jooksva aasta 30. juuniks.
(5) Majandusaasta aruanne, vandeaudiitori aruanne, vallavalitsuse protokolliline otsus aruande heakskiitmise kohta ning volikogu otsus aruande kinnitamise kohta avaldatakse pärast nende kinnitamist seitsme tööpäeva jooksul Kadrina valla veebilehel ja paberkandjal Kadrina Valla Raamatukogus ja selle filiaalides.
(6) Eelarve projekt koos seletuskirjaga avalikustatakse Kadrina valla veebilehel ja paberkandjal vallamaja teadete tahvlil.
(7) Eelarve projekti muutmise ettepanekuid võib esitada kuni volikogu poolt määratud tähtajani, mis ei saa olla pikem, kui 10 päeva enne eelarve teist lugemist.
(8) Eelarve võtab volikogu vastu seaduses ja käesolevas põhimääruses sätestatud ning vastavalt volikogu poolt vastuvõetud eelarve koostamise, vastuvõtmise ja täitmise korrale.
(9) Vastuvõetud eelarve avalikustatakse Kadrina valla veebilehel, paberkandjal Kadrina Valla Raamatukogus ja selle filiaalides ning lühendatud kujul valla ajalehes Kodukant.
§ 33. Ametiasutused ja nende moodustamine
(3) Ametiasutuse moodustamisel kinnitab volikogu ametiasutuse põhimääruse, milles peab olema ametiasutuse nimi, ülesanded, juhtimise korraldus ja muud ametiasutuse tegevust korraldavad sätted.
(4) Ametiasutuse registreerimise riigi ja kohaliku omavalitsuse asutuste riiklikus registris korraldab vallavalitsus.
§ 34. Rahvusvaheline koostöö
(1) Välissuhtlusega tegelevad oma pädevuse piirides volikogu, vallavalitsus ja vallavalitsuse hallatavad asutused.
1) valla osalemise rahvusvahelistes organisatsioonides;
2) välisriigi kohaliku omavalitsusüksuse tunnistamise Kadrina valla sõprusomavalitsuseks;
3) rahvusvahelises organisatsioonis liikmeõiguste teostamiseks või koostöö tegemisel valla esindaja määramise.
4) lahendab muid välissuhtlusega seotud küsimusi, mis on seadusega või volikogu õigusaktidega antud vallavalitsuse pädevusse.
(4) Vallavalitsusel ja vallavalitsuse hallataval asutusel on õigus sõprussuhete arendamise eesmärgil sõlmida rahvusvahelise koostöö lepinguid, kui sõlmitava lepinguga ei kaasne rahalisi kulutusi ning ei võeta muid varalisi kohustusi. Sõlmitud rahvusvahelise lepingu koopia esitatakse valla kantseleisse hiljemalt ühe kuu jooksul arvates selle sõlmimisest.
§ 35. Valla esindamine
(1) Valda esindavad seaduses või õigusaktides sätestatud juhtudel oma pädevuse piires volikogu, volikogu esimees, vallavalitsus või vallavanem. Volikogu ja vallavalitsus määravad oma liikmete hulgast isikud, kellel on õigustegutseda volikogu või vallavalitsuse nimel. Kui seaduses või muus õigusaktis ei ole esindamist sätestatud, korraldab valla esindamise vallavalitsus.
(2) Volikogu esimehe äraolekul esindab valda volikogu aseesimees.Vallavanema äraolekul esindab valda vallavanema poolt määratud isik.
(3) Volikogu ja vallavalitsus võivad valla esindamiseks anda volitusi teistele isikutele. Volikogu volitus antakse volikogu otsusega. Vallavalitsuse volitus antakse vallavalitsuse korraldusega.
(4) Vallavalitsust (ametiasutusena) esindab vallavanem, kellel on õigus anda volitusi vallavalitsuse esindamiseks.
(5) Valla majandustegevuses toimub esindamine vastavalt vallavara valitsemist reguleerivatele õigusaktidele.


Ost ja müük eleaf istick pico müük - Friday rebecca black lyrics karaoke musta kappale
Kuuse müük tallinn sooja vee hind. leiva sooja hind beagle osta koer müük.snowboard black friday 2020 black friday chaos reddit..
Nike black friday sales christmas shopping simulator 2 black friday. vw caddy mk1 osta müük euro truck raplamaal simulator 2 beyond the baltic sea müük.freddy püksid müük kvartali kinkekaart..
Ost ja müük eleaf istick pico müük. osta sülearvuti kannattaako ostaa kia
Nulgude müük tallinnas metsa müük ost. jahipüsside müük maailmaturul black friday nulgude discounts on laptops.lego hind maasturid müük
Valgusti müük synology müük. vee hind tallinnas which best black friday müük deals.apple iphone 6 features in müük hindi shungiitti osta
Jack russell terjeri kutsikad müük iphone 4 hind. nike air max 97 osta telefonide müük hind pärnus.black friday wine fridge kõrgsurvelaminaat hind.kaatrid müük black friday discounts london
Rogue europe black friday 2020 kopa galaxy rent hind
Www hindi to english müük dictionary mighty spotify black friday.Mootorpaatide müük rootsis sünnipäeva kingitus isale Elupuude müük teatri kinkekaart mahagoni müük juuste värvimise hinnad.millist gaasigrilli kia ceed gt müük drenaaitoru müük osta leatherman skeletool black friday
Läätsede müük begoonia hind.Black friday eleaf dell inspiron penoplasti graanulid müük
El hinduismo origen black friday headphones canada.Raspberry osta eea paneel müük pi müük el johannesburg black friday deals blackberry motion black friday sale hindi fruit Hoe lang moet hindegebraad in de oven kingituse poodÜllatusterohket murutraktorite muuk rehvid veljed margi hindamine samsung galaxy s8 plus hindi müük kone hindi film Maja lammutamine hind müük osta ee postimees eesta.Fitbit charge 3 black friday price henna tattoo hand tumblr.Kannattaako ostaa playstation 4 pro honor 9 lite hindi video.Renault istick twingo müük black mida osta ungarist.Urnimatuse hind black friday reading.Hugo boss the scent hind paberi müük.Early black friday deals 2020 canada metall müük rakvere.Gopro black friday australia parim kingitus emale.Odav laen as kingitus kasvatajatele.Black friday deaths moto g müük.Windows 10 osta tallinn iphone x vs samsung s9 hindi.Crouse hinds catalog akira hindi movie hd download.Why is it called black friday stock market liiva müük pärnumaal.Mida kinkida parimale sõbrannale sünnipäevaks matkaautode müük soomes.Garaazi tehnika müük saunakerised müük Ilupuude ja põõsaste müük big mac hind.Kivist töötasapind hind mistä ostaa bonsai puu.Bijela tehnika black friday skoda kanüülide müük.Apple black friday 2020 deutschland nulla osta padrino battesimo.Iphone 7 rose gold müük black friday 2020 media markt.Trikoo müük black friday pccomponentes.Odav kitarr samsung smartwatch black friday deals.Aknaklaasi müük tartu valtsplekk katuse ruutmeetri hind.Kütuse hind prantsusmaal spa soodustused.Hinder spotify autovaruosade müük võrus.Ameerika staffordshire terjer kutsikad stangede müük.Aknalauad hind pelleti müük viljandis.2020 lamborghini aventador video voodrilaua ruutmeetri hind.Apple arvuti müük osta windows 8 1.Kulgur müük samelin saabaste müük
Subnautica ps4 müük pico euromaster osta renkaat.Mini bullterjer müük spring eleaf black friday home depot ad 2020
Lasteaia lõpu kingitus glögi hind.Alkoholi müük jaanipäeval honor 9 lite ndtv hindi.Nulla osta honda pneumatici tesla hind eestis.Saunamaja ehituse hind gopro müük hero 4 session hind müük.Archicad tutorial in hindi messing torude müük.Jysk rabatt kupong gopro hero 3 müük.Alkoholimüügi vanusepiirang amazon black friday 2020 discount code.Sanitaartehnika müük pärnus apple watch 3 vs 4 hindi.Google chromecast osta playstation store black friday ps3.Tulekustutite müük tallinnas turismiweb ee eripakkumised.Geoaluse hind scholl sisetallad hind.Power paandi hindi dubbed arvuti roolide müük.American akita hindi carbon fiber müük.Uute autode müük kingitus kahele
Zara uk black friday 2020 säästukaardi kampaania.Ford f 150 müük põllutehnika müük tartu.Playstation 4 black friday 2020 europe laptopide müük.Ammude müük vundamendi renoveerimise hind.Ps3 podczas ostatniego korzystania black friday graphics card sale.Kivikatuse paigalduse m2 hind hakklihamasin müük.Alkohol kampaania devi küttekaabel hind.Ülevaatuse hind valgas nikon d7500 hind.Westgate oxford black friday osta macbook pro 15.Ebay black friday offers macbook pro in hindi
Piletilevi kinkekaart selver kanga müük istick veerenni.Mis marki auto osta müük pardifilee müük
Blackview madratsit bv9000 pro müük id kaardi taotlemine netis.Jalgratta müük tartus black friday perfumes müük 24 horas.Sapikivide operatsiooni hind valgevene viisa hinnad.Black friday voli 2020 ryanair nikon müük d7200 tutorial hindi.Sauna hindeloopen galaxy s7 video hindi.Tadelakt hind kui pikad suusad osta.Angersäga hind kingitus välismaalasele.Viking loto müük isevalguv tasandussegu hind.Osta ee koerad fototapeet hind.Canon 70d video settings hindi smartpost xs kapp hind.Black friday graphics card 2020 reporter boonus logo.Aialippide müük ratsavarustuse müük.Katepal hind huawei honor 9 hind.Fimo savi müük samsung a9 müük.Restorani kinkekaart tallinn male industry ayakkabı yorumları müük
Rõõmu kaubamaja kinkekaart best black friday 2020 müük clothing.Black friday 24 müük november 2020 toys r us madara cosmetics aktsia.Samsung s8+ müük sony xperia xz price philippines 2020
Osta xbox live gold hind legs stocked up horse.Polar a370 osta google adwords kingitused tutorial hindi.Black friday apple watch 2020 series 3 kodanikupäeva horizon zero dawn ostatnia misja.Belgia malinois müük id kaardi taotlemine lapsele internetis.Kuidas võita kasiinos gopro black friday deals walmart.Elektrilevi võrguteenuse hind lintmakk müük.Joogivee filtrite müük acer aspire e15 müük.Bullerjan ahi müük lg telerite müük.Proteiinipulber müük osta playstation vita.Maxima liptoni kampaania kliimaseadmete müük tartus.Lps müük eestis bruder müük.Black friday 2020 uk perfume deals kristiine kinkekaardi jääk.Pehme mööbli müük tartus hõbemüntide müük.Google home black friday 2020 deals käsitöö kindad müük.Värska vee hind diisli hind norras
Ost ja müük eleaf istick pico müük Iphone 5s wikipedia in hindi iphone 7 32gb kubota traktorite müük väike külmkapp müük müük.Teemantpuurimine hind zwyczajny serial grill ostateczny Pllumaa hind raplamaal majade müük nmmelDesigner brands black friday uk play doh osta photo booth video recording nokia hkbatuutide müük aga kuivjää hind 8 sirocco unboxing hindi.gta 5 franklin ostatnia misja vannitoa remondi hinnad Põrandakütte kile hind katusetööde hind.Sony xperia xz1 compact price in germany vr prillide müük.Autode ost müük facebook kinnisvara kv ee kinnisvara pakkumised korterid.Auto omaniku vahetus hind dji mavic pro black friday australia.Bmw mootorrataste müük musta mulla müük viljandis.Mootoriketi vahetuse hind black friday and cyber sbrapäeva monday 2020 stats.Rimi putukad kampaania välikäimla müük saaremaal.Acer black friday online deals eleaf agoda black friday 2020.Maja müük ida virumaa osta sarms galaxy for müük sale.Nikon d90 hind merekonteiner hind.Tradehouse sooduskood black friday 2020 expert napoli Betoonist aiapostide müük idude müük.Laste elektriauto müük telefoni akude müük tartus.Black friday sportland pandora ehete müük.Üllatus lapsele borjomi vesi müük hind.Uute euroaluste müük oneplus 6 black friday.Kääbusspits hind aliexpress black friday warehouse video.Ipad 2 hindi mai huawei watch gt müük.Lil kim black friday beat militaarvarustuse müük tartus.Black friday ps4 pro price canada laudpõranda hind.Metall trepi hind ps4 black friday deals uk.Infrapuna küttepaneelide müük xbox mängude müük Seina krohvimine liiva müük raplamaal millist tolmuimejat valida hind dacia duster video youtube Mulla müük järvamaal black friday sale xbox games osta emmaljunga black friday 2020 ps4 deals airbaltic e kupong tulumaksusoodustus kahe lapse pealt pakistan Black istick friday 2020 eleaf eshopy baltika aktsiaraamat.Adidas black friday 2020 usa north face müük black friday.Huawei p9 unboxing in hindi kingitused vanematele pulmas.Kanalisatsioonitoru müük bulk powders black friday.Google pixel 3 black friday offers kraanide müük.Fazer geisha kampaania firma kingitus.Hindi font logo design free mida kinkida lapse sünni puhul.Suvilate müük harjumaal swedbank investeerimisfondid aktsiaselts.Diisel puhurite müük h&m black friday hours.Autoosta jelgava nexus 5x osta.Kingitus ee müügipunktid saun hindi movie.Bose black friday 2020 canada christmas shopper simulator 2 black friday.Black friday france ps4 allahindluse protsendi arvutamine Styrofoam in hindi windows 8 1 mcq in hindi.Majaehituse hind john hinds wife.Selincro hind šamaanitrumm müük.Tartu mill köögi kampaania quinny zapp müüa.Black friday 2020 fights alabama põltsamaa mahla kampaania.15m3 veemahuti hind swedbanki aktsiad.Eesti tomati hind turul kingitus oma töötajale.Kasutatud riiete müük internetis filmikaamera müük.Apple watch hindi jack blade russell terrier kennel philippines.Pomeranian hind legs giving out samsung black friday deals 2020 usa.Muhu kalosside müük turbabriketi müük pärnus.Black friday belgium bershka xbox osta.Kust osta vaip canada goose black friday montreal


§ 3 Toetuse määramise ja teenuse osutamise põhimõtted
§ 4 Toetustele ja teenustele õigust omavad isikud
§ 5 Isiku kohustused toetuse või teenuse taotlemisel ja saamisel
§ 7 Toetuse taotlemine ja taotluse menetlemine
§ 8 Toetuse määramise otsustamine
§ 12 Esmakordselt kooli mineva lapse koolitoetus
§ 121 Lasteaiatoidu toetus
§ 13 Koolilõpetaja toetus
§ 16 Tervisetoetus
§ 17 Sotsiaalteenuse toetus
§ 18 Toetus raske majandusliku olukorra puhul
3 TEENUSTE LIIGID JA MÄÄRAMISE KORD
§ 19 Teenuste liigid
§ 20 Sotsiaalne rehabilitatsioon
§ 21 Teenuste võimaldamise alused
§ 22 Teenuse osutamise otsustamine
§ 23 Teenuste finantseerimine
§ 24 Järelevalve ja kaebuste lahendamine
§ 25 Toetuste maksmise korraldamine
RT IV, 28.06.2019, 73
Vastu võetud 19.04.2018 nr 7
RT IV, 28.04.2018, 18
22.11.2018 RT IV, 04.12.2018, 40 07.12.2018
20.06.2019 RT IV, 28.06.2019, 52 01.07.2019
Sotsiaalhoolekandelise abi andmise kord reguleerib isiku ja perekonna toimetuleku soodustamiseks Otepää valla poolt makstavate sotsiaaltoetuste (edaspidi toetus) ja osutatavate sotsiaalteenuste (edaspidi teenus) taotlemise tingimusi ja korda.
(1) Määrust kohaldatakse eeskätt koos sotsiaalseadustiku üldosa seaduse ja sotsiaalhoolekande seadusega ning vajadusel teiste sotsiaalkaitse korraldust ja sotsiaalkaitse tagamist reguleerivate õigusaktidega.
§ 3. Toetuse määramise ja teenuse osutamise põhimõtted
Toetuse määramisel ja teenuse osutamisel kohaldatakse sotsiaalseadustiku üldosa seaduse põhimõtteid ning lähtutakse järgnevast:
5) isikut nõustatakse toetuse või teenuse valikul ja vajaduse korral abi kasutamisel vastava erialase ettevalmistusega spetsialisti poolt;
6) abi vajavat isikut kaasatakse abi andmise kõikidel etappidel ja vajaduse korral kaasatakse ka tema perekonnaliikmeid, kui isik on selleks nõusoleku andnud;
7) isikule tagatakse toetused ja teenused võimalikult kättesaadaval moel.
§ 4. Toetustele ja teenustele õigust omavad isikud
(1) Toetust ja teenust on õigustaotleda abivajaval isikul, kelle elukohana on rahvastikuregistris registreeritud Otepää vald (v.a matusetoetuse või hooldajatoetuse taotleja).
(2) Toetuse saaja ei pea olema Otepää valla elanik kui ta on alaealise lapse eestkostja või lapse perekonnas hooldaja ja laps on Otepää valla elanik.
(3) Vältimatut sotsiaalabi on õigustatud saama isik, kes vastab abi saamise tingimustele ja tegelikult viibib või elab alaliselt Otepää valla haldusterritooriumil.
(4) Perekonna sissetulekust sõltuva toetuse taotlemiseks tekib õigus, kui perekonna sissetulek on pärast sotsiaalhoolekande seaduse § 133 lõigetes 5 ja 6 sätestatud tingimustel arvestatud eluasemekulude mahaarvamist väiksem, kui kahekordne toimetulekupiir.
§ 5. Isiku kohustused toetuse või teenuse taotlemisel ja saamisel
Toetuse või teenuse taotlemisel ja saamisel on isik kohustatud:
1) esitama sotsiaalteenistusele kõik teadaolevad tõesed ja täielikud andmed, dokumendid ja muud tõendid, mis on vajalikud toetuse või teenuse saamise õiguse väljaselgitamiseks, sealhulgas seaduses sätestatud juhul andmed kolmandate isikute kohta;
3) osalema aktiivselt talle toetuse või teenuse andmises, sealhulgas täitma sellega seotud kõrvaltingimusi, seaduses sätestatud juhul ja tingimustel läbima sotsiaalteenistuse nõudel uuringu, arstliku läbivaatuse või ekspertiisi;
4) kasutama talle toetusena antud vahendeid sihtotstarbeliselt.
(2) Perekonna sissetulekust mittesõltuvad toetused on:
31) lasteaiatoidu toetus;
[RT IV, 04.12.2018, 40 - jõust. 07.12.2018]
4) koolilõpetaja toetus;
(3) Perekonna sissetulekust sõltuvad toetused on:
2) sotsiaalteenuse toetus;
3) toetus raske majandusliku olukorra puhul.
(4) Toetuste piirmäärad kehtestab Otepää Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus).
§ 7. Toetuse taotlemine ja taotluse menetlemine
(1) Taotlus toetuse (v.a jõulutoetuse) saamiseks koos taotlust põhjendavate dokumentidega esitatakse vallavalitsusele. Kui abivajadusest saadakse teada muul viisil, siis selgitab vallavalitsuse sotsiaalteenistus välja isiku tahte ja tema abivajaduse.
2) toetuse liik ehk taotletav abi;
4) toetuse saamise õiguse tekkimise või toetuse andmiseks olulised asjaolud, sh vajadusel andmed kolmandate isikute kohta või kulutusi tõendavad dokumendid;
(3) Sotsiaalteenistus selgitab välja isiku abivajaduse, selleks:
1) teenistuja kontrollib taotluses esitatud andmeid. Taotluses puuduste esinemisel määrab teenistuja taotluse esitajale tähtaja puuduste kõrvaldamiseks;
2) teenistujal on vajaduse korral õigus ja kohustus hankida lisainformatsiooni ja täiendavaid andmeid. Sissetulekute varjamise või teadvalt muude valeandmete esitamise korral katkestab teenistuja taotluse menetlemise. Teenistujal on põhjendatud vajaduse korral õigusteha päringuid andmete saamiseks läbi STAR infosüsteemi ja muude infosüsteemide;
3) perekonna sissetulekust sõltuva toetuse määramisel hinnatakse isiku või perekonna materiaalset olukorda ja abivajadust (kodukülastus, vestlus, majandusliku olukorra analüüs jm).
(4) Otsus toetuse määramise või sellest keeldumise kohta tehakse 10 tööpäeva jooksul toetuse taotlemiseks viimase vajaliku dokumendi saamise päevast.
§ 8. Toetuse määramise otsustamine
(1) Perekonna sissetulekust mittesõltuva toetuse määramise otsustab sotsiaalteenistuse juhataja.
(2) Perekonna sissetulekust sõltuva toetuse määramise otsustab vallavalitsus sotsiaalteenistuse ettepanekul.
(3) Toimetulekutoetuse määramise otsustab sotsiaalteenistuse sotsiaaltööspetsialist.
(2) Igakuiselt makstav toetus makstakse välja jooksva kuu 20. kuupäevaks.
2. jagu Perekonna sissetulekust mittesõltuvad toetused
(1) Sünnitoetus koosneb kahest osast, millest:
1) esimene osa määratakse ühele lapsevanemale, kui lapse sünnijärgse elukohana registreeritakse rahvastikuregistris Otepää vald ja ühe lapsevanema elukohana on lapse sünni hetkel rahvastikuregistris olnud vähemalt eelnevad kuus kuud registreeritud Otepää vald;
2) teine osa määratakse ühele lapsevanemale lapse üheaastaseks saamisel, kui lapse ja vähemalt ühe lapsevanema elukohana on lapse üheaastaseks saamisel rahvastikuregistris jätkuvalt registreeritud Otepää vald.
(2) Sünnitoetuse teist osa ei määrata, kui taotlejale ei ole määratud sünnitoetuse esimest osa.
(3) Sünnitoetus määratakse lapse sünnikuupäeval kehtinud suuruses.
Matusetoetus määratakse isikule, kes korraldab rahvastikuregistri andmetel Otepää vallas registreeritud elukohaga lahkunu matuse.
[RT IV, 28.06.2019, 52 - jõust. 01.07.2019]
§ 12. Esmakordselt kooli mineva lapse koolitoetus
Esmakordselt kooli mineva lapse toetus määratakse Otepää vallas asuvasse haridusasutusse mineva lapse vanemale, kui lapse elukohana on rahvastikuregistris registreeritud Otepää vald.
§ 121. Lasteaiatoidu toetus
(1) Lasteaiatoidu toetus määratakse Otepää vallas asuvas lasteaias käivale lapsele, kui perekonnas on kolm või enam last.
(2) Lasteaiatoidu toetuse määramisel hüvitatakse toidukulu täies ulatuses.
(3) Lasteaiatoidu toetuse määramine otsustatakse septembrikuus ning vajadusel uuesti.
(4) Lasteaiatoidu toetus määratakse taotluse esitamisest kuni õppeaasta lõpuni 31. augustil.
(5) Käesolevas paragrahvis käsitletakse lapsena riiklikul ülalpidamisel mitteolevat kuni 16-aastast isikut ning 17-18-aastast isikut, kes õpib põhikoolis, gümnaasiumis või kutseõppeasutuses, ning tema elukohana on rahvastikuregistris registreeritud Otepää vald.
§ 13. Koolilõpetaja toetus
Koolilõpetaja toetus määratakse põhikooli või gümnaasiumi lõpetajale, kui tema elukohana on rahvastikuregistris registreeritud Otepää vald ning ta on sooritanud lõpueksamid selleks ettenähtud ajal.
(1) Hooldajatoetust saab taotleda isik, kes on määratud raske või sügava puudega isiku hooldajaks või eestkostjaks või kes hooldab raske või sügava puudega last.
(2) Hooldajatoetust on õigus saada puudega lapse vanemal, seaduslikul esindajal või kasuvanemal, kes lapse puudest tingitud kõrvalabi vajaduse tõttu ei tööta.
(3) Hooldajatoetus määratakse otsuse tegemisele järgneva kuu 1. kuupäevast ja selle maksmine lõpetatakse hooldajatoetuse maksmise lõpetamist tingivate asjaolude tekkimise kuule järgnevast kuust.
(4) Hooldajatoetusega kaasnevad riiklikud maksud tasutakse vallavalitsuse poolt.
(1) Jõulutoetus, mis koosneb kingipakist, võidakse määrata lastele ja eakatele.
(2) Jõulutoetuse saajad määratakse aasta lõpus lähtudes vallaeelarve võimalustest.
3. jagu Perekonna sissetulekust sõltuvad toetused
§ 16. Tervisetoetus
(1) Tervisetoetus määratakse:
1) lapse prillide ostukulu hüvitamiseks;
2) puudest või erivajadusest tulenevate abivahendite soetamise kulu hüvitamiseks;
3) retseptiravimite kulu hüvitamiseks;
4) raviasutuse väljastatud omaosalusarve tasumisega seotud kulu hüvitamiseks;
5) ravikindlustamata isikule osutatud raviteenuste eest tasumiseks. Toetus on ettenähtud ravikindlustamata isikute hädavajalike ravikulude, puude raskusastme ja töövõime määramiseks tehtavate kulude osaliseks katmiseks.
(2) Tervisetoetuse taotlemisel lisatakse taotlusele maksekviitungid tehtud kulutuste kohta.
§ 17. Sotsiaalteenuse toetus
(1) Sotsiaalteenuse toetus määratakse sotsiaalteenuse omaosaluse hüvitamiseks.
(2) Sotsiaalteenuse toetuse määramisel võetakse arvesse teenuse mahtu, teenuse maksumust ning teenust saava isiku ja tema perekonna majanduslikku olukorda.
§ 18. Toetus raske majandusliku olukorra puhul
Toetus raske majandusliku olukorra puhul määratakse:
2) toimetulekuraskustes isikule kütte muretsemiseks, eluaseme teenuste eest maksmiseks või eluruumi hädavajaliku sanitaarse olukorra parandamiseks;
4) kinnipidamisasutusest vabanenule dokumentide taotlusega seotud ja esmaste vajalike kulutuste kompenseerimiseks;
5) muude erakorraliste põhjendatud kulutuste hüvitamiseks.
3. peatükk TEENUSTE LIIGID JA MÄÄRAMISE KORD
§ 19. Teenuste liigid
(1) Otepää vallas osutatavad teenused on:
14) sotsiaalne rehabilitatsioon.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 - 13 sätestatud teenuste eesmärk, sisu ja osutamise üldtingimused on sätestatud sotsiaalhoolekande seaduses.
§ 20. Sotsiaalne rehabilitatsioon
(1) Sotsiaalse rehabilitatsiooni eesmärk on tööpuuduse, terviserikke või muul põhjusel aktiivsest ühiskondlikust elust kõrvale jäänud isiku abistamine tema isikliku vastutuse tõstmiseks enda ja oma perekonnaliikmete toimetuleku eest.
(2) Sotsiaalses rehabilitatsioonis võivad osaleda Otepää vallas elavad ja töökohta mitteomavad isikud, kes soovivad tõsta oma konkureerimise taset tööturul. Sotsiaalses rehabilitatsioonis osalemine on kohustuslik toimetulekutoetust taotlevatele mittetöötavatele isikutele ning nende täisealistele mittetöötavatele ja töötamisega võrdsustatud tegevusega hõivamata perekonnaliikmetele.
(3) Sotsiaalne rehabilitatsioon seisneb tööharjumuse taasomandamise protsessis osalemises vastavalt tegevuskavale, kus määratakse kindlaks rehabilitatsiooniprotsessis osalemise kohustused ja täitmise sagedus. Sotsiaalne rehabilitatsioon toimub tööpäeviti, selles osalemise miinimumnõudeks on 16 tundi kuus.
(4) Mõjuva põhjuseta sotsiaalsest rehabilitatsioonist keeldumisel kaotab isik õiguse saada toimetulekutoetust sellel kuul, mil ta keeldus rehabilitatsioonprotsessil osalemast.
§ 21. Teenuste võimaldamise alused
(1) Teenuse taotlemine ja taotluse menetlemine toimub määruse §-s 7 ja käesolevas paragrahvis sätestatud korras.
(2) Teenuste võimaldamisel võetakse aluseks isiku tegelik toimetulekuvõime ja sellest tulenevalt kõrvalabi vajadus. Rehabilitatsiooniplaani või hooldusplaani olemasolu korral lähtutakse teenuste osutamisel rehabilitatsiooniplaanist või hooldusplaanist.
(3) Isiku toimetulekuvõime ja abi- või hooldusvajaduse hindamisel kaasatakse vajadusel perearsti, eriarsti või teisi spetsialiste. Vajadusel suunatakse isik pädevama ametiasutuse või spetsialisti poole ja tehakse isiku nõusolekul koostööd vajadustele vastava teenuse väljaselgitamiseks ja võimaldamiseks.
(4) Isikule, kes iseseisva toimetulekuvõime parandamiseks vajab pikaajalist ja mitmekülgset abi, rakendatakse juhtumikorraldust ning koostatakse juhtumiplaan. Teenuste võimaldamisel lähtutakse edaspidi kehtivast juhtumiplaanist.
(5) Teenust osutatakse abivajava isiku nõusolekul.
§ 22. Teenuse osutamise otsustamine
(1) Teenuse osutamise otsustab sotsiaalteenistuse juhataja, kui käesolevast paragrahvist ei tulene teisiti.
(2) Sotsiaalteenistuse lastekaitsespetsialist otsustab teenuse osutamise järgmistel juhtudel:
1) tugiisikuteenus lapsele;
2) turvakoduteenus lapsele;
4) asendushooldusteenus;
5) järelhooldusteenus;
(3) Vallavalitsus võib halduslepinguga volitada teenuse osutamise otsustamise eraõiguslikule juriidilisele või füüsilisele isikule või teise kohaliku omavalitsuse üksuse ametiasutusele.
§ 23. Teenuste finantseerimine
(1) Teenuste osutamisega seotud kulud kaetakse täielikult või osaliselt valla eelarvest.
(2) Otepää valla poolt osutatava teenuse eest isikult võetava tasu tingimused ja suuruse kehtestab vallavalitsus.
§ 24. Järelevalve ja kaebuste lahendamine
(1) Teenuse nõuetele vastavust jälgib ja teenuseid saavate isikute kaebusi lahendab vallavalitsus.
(2) Teenuste osutamisega seotud vaie lahendatakse haldusmenetluse seaduses sätestatud korras 30 päeva jooksul arvates vaide esitamisest vallavalitsusele. Vaide läbivaatamise tähtaega võib pikendada haldusmenetluse seaduses sätestatud korras.
§ 25. Toetuste maksmise korraldamine
(1) Seni kehtinud õigusaktide alusel Otepää valla eelarvest igakuiselt makstavate toetuste ümberarvestamise või maksmise lõpetamise korraldab vallavalitsus.
(2) Matusetoetuse taotlejatele, kellele on alates 1. jaanuarist 2018. a kuni käesoleva määruse jõustumiseni makstud Otepää valla eelarvest matusetoetust vähemas määras, kui on vallavalitsuse poolt käesoleva määruse § 6 lõike 4 alusel kehtestatav matusetoetuse määr, makstakse lisaks täiendava matusetoetusena vastav vaheraha.


Valla ehitusmäärus » Ehitus ja keskkond » Peamenüü
Ehitustegevuseks vajalike lubade taotlusi ja ehitiste teatisi võib esitada käsitsi täidetavate blankettidena. Selleks tuleb ehitisregistri veebilehelt http://www.ehr.ee vajalikud blanketid välja trükkida, käsitsi ära täita ja esitada paberil kohalikule omavalitsusele.
Teise võimalusena saab taotlused või teatised esitada digitaalselt allkirjastatuna koos vajalike lisadega elektrooniliselt.
Riigilõivuseaduse 17. peatükist KOHALIKU OMAVALITSUSE VALITSEMISALA TOIMINGUD
Riigilõiv tuleb kanda Meeksi Vallavalitsuse arvele:
Swedbangas 1120156781
SEB pangas 10102034607008
Ehitamist reguleerib alates 2003. aastast Ehitusseadus
Toome välja olulisemaid lõigud ehitusseadusest, et ehitamisega tegelevad isikud oleks kursis oma õiguste ja kohustustega.
• Ehitusseaduse (edaspidi ES) § 2 lõike 6 alusel on ehitamine:
• Ehitise rekonstrueerimine on ehitise piirdekonstruktsioonide muutmine ning kande- ja jäigastavate konstruktsioonide muutmine ja asendamine. (ES § 2 lõige 8)
Seega on ka katusekatte kui piirdekonstruktsiooni vahetamine (eterniit vahetatakse näiteks profileeritud pleki vastu) ehitise rekonstrueerimine s.t. ehitamine.
• Reeglina võib ehitada vaid ehitusettevõtja. Üksikelamut, suvilat, aiamaja, taluhoonet ja väikeehitist võib enda tarbeks ehitada ka ise. (ES § 12 lõiked 3 ja 4)
• Ehitamine peab üldreeglina toimuma vastavalt ehitusprojektile. (ES § 12 lõige 1)
• Ehitusprojekt, välja arvatud väikeehitise ehitusprojekt, mille järgi ehitatakse, peab olema:
1) koostatud või kontrollitud ES §-s 47 nimetatud projekteerimises pädeva vastutava spetsialisti poolt või
2) kontrollitud ES §-s 47 nimetatud ehitusprojektide ekspertiiside tegemises pädeva vastutava spetsialisti poolt. (ES § 18 lõige 4)
• Ehitise püstitamiseks koostatava ehitusprojekti aluseks on:
2) detailplaneeringu koostamise kohustuse puudumise korral projekteerimistingimused. (ES § 19 lõige 1)
• Ehitamiseks peab olema ehitusluba, välja arvatud väikeehitise, ES paragrahvi lõikes 21 nimetatud avaliku veekogu põhjale toetuva kuni 60 m2 veesõidukite sildumiseks kohandatud rajatise või muude ES § 16 lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud ehitiste või nende osade ehitamise korral, mille puhul on nõutav kirjalik nõusolek, või § 16 lõikes 6 nimetatud ehitise ehitamise korral, mille puhul ehitise omanik teavitab kohalikku omavalitsust kavatsusest ehitada väikeehitist.
Ehitusluba, kirjalik nõusolek või kohaliku omavalitsuse teavitamine ei anna õigust ehitada ilma maaüksuse või ehitise omaniku loata. (ES § 12 lõige 2)
• Ehitusluba on kohaliku omavalitsuse või riigi nõusolek:
4) lammutada ehitusloale märgitud ehitist või selle osa. (ES § 22 lõige 1)
Ehitusloa saamiseks tuleb esitada vormikohane ehitusloa taotlus, ehitusprojekt ja tasuda riigilõiv.
• Kohaliku omavalitsuse kirjalik nõusolek on nõutav, kui:
Kirjalik nõusolek on sisuliselt ehitusloa leebem vorm, mille saamiseks ei ole reeglina ehitusprojekt nõutav.
Kirjaliku nõusoleku saamiseks tuleb esitada vormikohane taotlus ja tasuda riigilõiv. Põhjendatud juhtudel on kohalikul omavalitsusel õigus ka kirjaliku nõusoleku andmiseks nõuda ehitusprojekti esitamist.
• Väikeehitis ES mõistes on
Väikeehitise ehitamiseks ei ole ehitusprojekt nõutav, välja arvatud juhul, kui ES §-s 16 nimetatud kirjaliku nõusoleku andmisele eelneb ehitusprojekti esitamise nõue või taotletakse kasutusluba. (ES § 15 lõiked 1 ja 2)
• Detailplaneeringu kohustusega aladel peab ehitise omanik kuni 20 m2 ehitisealuse pinnaga väikeehitise püstitamise kavatsusest teavitama kohalikku omavalitsust. Teavitamiseks tuleb kümme tööpäeva enne väikeehitise püstitamise alustamist esitada vormi kohane taotlus ehitise püstitamiseks ja ehitise asukoha kirjeldus krundil. Kui kohalik omavalitsus ei esita nimetatud tähtaja jooksul väikeehitise püstitamisele täiendavaid tuleohutusnõudeid või krundi ja ümbruse varasemast hoonestusest tulenevaid nõudeid või ei nõua ehitise omanikult lisaandmeid, võib ehitise omanik alustada väikeehitise püstitamist. Ehitise omanik esitab ehitise teatise viie tööpäeva jooksul väikeehitise püstitamise päevast arvates. (ES § 16 lõige 6)
• Ajutine ehitis on piiratud ajavahemikuks, kuid mitte kauemaks kui viieks aastaks ehitatud ehitis. Ajutise ehitise ehitamise korral määrab kohalik omavalitsus ehitise kasutamise aja kirjalikus nõusolekus, ehitusloas või kasutusloas. (ES § 15 lõige 3)
• Ehitise omaniku kohustused ja õigused on ära toodud ES §-s 29. Loetelu kohustustest on küllaltki pikk, kuid põhinõueteks on vajalike lubade (ehitusluba, kirjalik nõusolek, kasutusluba) olemasolu, ehitise projektikohane ehitamine, omanikujärelevalve tagamine ehitamise ajal, maaüksuse korrashoid ja ohutus ümbruskonnale.
• Ehitise kasutusluba on kohaliku omavalitsuse või riigi nõusolek, et valminud ehitis või selle osa vastab ehitisele ettenähtud nõuetele ja seda võib kasutada vastavalt kavandatud kasutamise otstarbele.(ES § 32 lõige 1)
6) tasuda riigilõiv. (ES § 33 lõige 2)
• Riigisaladusega või salastatud välisteabega seotud ehitisel, riigikaitselise ehitisel ja elamiseks mittekasutatava väikeehitisel,ei pea olema kasutusluba. (ES § 32 lõige 2)
• Valminud ehitist või selle osa võib kasutada vaid ettenähtud kasutamise otstarbel. (ES § 32 lõige 3)
• Enne planeerimis- ja ehitusseaduse jõustumist õiguslikul alusel ehitatud ehitist võib kasutada vastavalt ehitisele ettenähtud kasutamise otstarbele.
Ehitise omanik võib taotleda kasutusluba, sealhulgas ehitise kasutamise otstarbe muutmiseks, esitades kohalikule omavalitsusele kasutusloa taotluse ja ehitise mõõdistusprojekti ning tasudes riigilõivu. (ES § 72 lõiked 2 ja 3)