RTL 2002, 128, 1865
Vastu võetud 06.11.2002 nr 1
Määrus kehtestatakse «Konkurentsiseaduse» (RT I 2001, 56, 332; 93, 565; 2002, 61, 375; 63, 387; 82, 480; 87, 505) § 24 lõike 6 ning «Vabariigi Valitsuse seaduse ja teiste seaduste muutmise seadus seonduvalt Majandusministeeriumi ning Teede- ja Sideministeeriumi ühendamisega» (RT I 2002, 87, 505) § 2 lõike 9 alusel.
Määrusega sätestatakse koondumise osaliste käibe arvutamise kord.
(1) Koondumise osalise käive on «Raamatupidamise seaduse» (RT I 1994, 48, 790; 1995, 26–28, 355; 92, 1604; 1996, 40, 773; 42, 811; 49, 953; 1998, 59, 941; 1999, 55, 584; 101, 903; 2001, 87, 527; 2002, 23, 131; 53, 336; 57, 355) alusel arvutatud koondumisele eelnenud majandusaastal tema poolt müüdud kaupade ja osutatud teenuste realiseerimise netokäive.
(2) Krediidiasutuste, finantseerimisasutuste ja kindlustusandjate käive arvutatakse §-s 3 sätestatu kohaselt.
(3) Füüsilise isiku käibe all mõistetakse tema ja tema valitseva mõju all olevate ettevõtjate käivet kokku.
(4) Koondumise osalise käivet arvutatakse üldjuhul eelnenud majandusaasta auditeeritud aruande alusel. Juhul kui auditeeritud aruannet eelnenud majandusaasta kohta veel ei ole, arvestab koondumise osaline eelnenud aasta käibe kokkuvõtetega, mille õigsust tõendab tema esindaja oma allkirjaga.
(5) Koondumise osalise käive ei sisalda toodete müüki ja teenuste pakkumist ettevõtjate vahel, kes on omavahel seotud valitseva mõjuga.
(6) Kui tegelik aruandlusperiood on erinev kui 12 kuud, siis jagatakse aruandlusperioodil tekkinud käive aruandlusperioodi kuude arvuga ja korrutatakse 12-ga.
(7) Kui pärast aruandlusperioodi lõppu on koondumise käigus loovutatud või omandatud äritegevus, korrigeeritakse majandusaasta realiseerimise netokäivet nii, et sellest lahutatakse loovutatud ja liidetakse pärast aruandlusperioodi lõppu omandatud äritegevuse käive.
(8) «Konkurentsiseaduse» § 24 lõike 4 tähenduses käsitatakse kaheaastase perioodi jooksul ühtede ja samade ettevõtjate vahel toimunud koondumisi ühe ja sama koondumisena, mis loetakse tekkinuks viimase tehingu kuupäevaga. Kahe aasta jooksul toimunud eelnevatest tehingutest peab teatama koos viimase tehinguga niipea, kui koondumise osaliste käivete piirmäärad on ületatud. Kui kahe või enama tehingu teel omandatakse valitsev mõju ettevõtja üle või ettevõtja osa üle, võetakse käibe arvutamisel arvesse kõigi nende osade käive, mille suhtes sooritati tehingud eelneva kahe aasta jooksul.
(9) Kui kaheaastase perioodi jooksul on üks ja sama ettevõtja omandanud valitseva mõju ettevõtjate üle, kes tegutsevad Eestis ühes ja samas majandusharus, siis ettevõtja käibele, kelle üle viimati omandati valitsev mõju, liidetakse ka nende ettevõtjate käibed, kelle üle on valitsev mõju omandatud koondumisele eelnenud kahe aasta jooksul.
(10) Kui ühendav ettevõtja või valitsevat mõju omandav ettevõtja on teiste ettevõtjatega seotud valitseva mõju kaudu, siis arvestatakse tema käibele juurde kõigi tema valitseva mõju all olevate ettevõtjate ja tema üle valitsevat mõju omavate ettevõtjate käive. Ühendava ettevõtja või «Konkurentsiseaduse» § 20 punktides 2 ja 3 toodud koondumise osalise käibele lisatakse:
1) ettevõtja käive, kelle üle koondumise osaline omab valitsevat mõju;
2) ettevõtja käive, kellel on koondumise osalise üle valitsev mõju;
3) ettevõtja käive, kelle üle punktis 2 nimetatud ettevõtja omab valitsevat mõju;
4) ettevõtja käive, kelle üle punktides 1–3 nimetatud ettevõtjad ühiselt omavad valitsevat mõju.
Valitseva mõjuga seotud ettevõtjate käibe arvutamise üks võimalik näide on toodud käesoleva määruse lisas.
(11) Ühendatava ettevõtja ja ettevõtja puhul, kelle üle valitsev mõju omandatakse, võetakse arvesse ainult ühendatava ja omandatava ettevõtja ja nende valitseva mõju all olevate ettevõtjate käibed.
(12) Kui koondumisega omandatakse valitsev mõju ainult ettevõtja osa üle «Konkurentsiseaduse» § 19 lõike 1 punktides 2–5 sätestatud viisil, siis tema käibe arvutamisel võetakse arvesse ainult ettevõtja selle osa käive, mille suhtes tehing sooritati.
(13) Kui koondumine toimub ühise ettevõtja asutamise teel, siis võetakse arvesse ühise ettevõtja üle valitsevat mõju omandavate koondumise osaliste käibed.
(14) Kui koondumise osalistel on ühise valitseva mõju all olev ettevõtja, siis selle ettevõtja käibe arvutamisel lahutatakse käive, mis tekib tema ja koondumise osaliste ning nendega valitseva mõjuga seotud ettevõtjate vahel. Võetakse arvesse ühise ettevõtja käive, mis on saadud tehingutes kolmandate osapooltega, kusjuures ühise ettevõtja käive jagatakse võrdselt kõikide ühist valitsevat mõju omavate ettevõtjate vahel.
(15) Kui koondumise osalistel on koos muu ettevõtjaga ühise valitseva mõju all olev ettevõtja, siis ühise ettevõtja käive jagatakse võrdselt kõikide ühist valitsevat mõju omavate ettevõtjate vahel.
(16) Kui ettevõtja üle omab valitsevat mõju riik või kohalik omavalitsusüksus, siis sellise ettevõtja koondumisel ei määratleta teda valitseva mõjuga seotuks teiste ettevõtjatega, kelle üle omab valitsevat mõju riik või kohalik omavalitsusüksus. Sellise ettevõtja käibele teiste riigi ja kohaliku omavalitsusüksuse osalusega ettevõtjate käivet ei liideta. Kui nimetatud ettevõtjaid juhitakse ühiselt selleks asutatud ettevõtja kaudu, liidetakse nende ettevõtjate käibed lõikes 10 kirjeldatud viisil.
(17) Koondumise osalise poolt saadud riigiabi «Konkurentsiseaduse» § 30 lõike 1 tähenduses võetakse arvesse tema käibe arvutamisel juhul, kui riigiabi on otseselt seotud kaupade tootmise ja turustamisega või teenuste osutamisega ning see peegeldub kaupade ja teenuste hinnas.
(18) Ettevõtja käive välisvaluutas konverteeritakse Eesti kroonideks, võttes aluseks ettevõtja aruandlusperioodil Eesti Panga poolt noteeritud valuuta päevakursside keskmist.
§ 3. Krediidiasutuste, finantseerimisasutuste ja kindlustusandjate käive ja selle arvutamine
(1) Käesolevas määruses käsitatakse krediidiasutusi ja finantseerimisasutusi, sh finantsvaldusettevõtjaid «Krediidiasutuste seaduse» (RT I 1999, 23, 349; 2002, 17, 96; 21, 117; 23, 131; 53, 336; 63, 387) mõistes.
(3) Finantsvaldusettevõtja käive arvutatakse üldjuhul lõike 2 kohaselt. Kui finantsvaldusettevõtja põhieesmärgiks on omandada ja juhtida tema valitseva mõju all olevaid ettevõtjaid, arvutatakse tema käive finantsvaldusettevõtja mittekonsolideeritud käibe ja ettevõtjate (mille juhtimisel ta omab valitsevat mõju) käivete liitmise teel, millest on lahutatud ettevõtjatelt saadud dividendi- ja muu tulu.
(4) Käesolevas määruses käsitatakse kindlustusandjaid «Kindlustustegevuse seaduse» (RT I 2000, 53, 343; 2001, 43, 238; 48, 268; 59, 359; 87, 529; 93, 565; 2002, 35, 215; 63, 387) mõistes.
(5) Kindlustusandja käibeks loetakse bilansiliste kindlustuspreemiate väärtus, mis hõlmab kõiki saadud ja saadavaid summasid kindlustusandja poolt või nimel väljastatud kindlustuslepingute alusel, kaasa arvatud väljaminevad edasikindlustuse preemiad.
(1) Rahandusministri 7. septembri 2001. a määrus nr 78 «Koondumiste osaliste käibe arvutamise juhend» (RTL 2001, 109, 1515) tunnistatakse kehtetuks.
Majandus- ja kommunikatsiooniministri 6. novembri 2002. a määruse nr 1
VALITSEVA MÕJUGA SEOTUD ETTEVÕTJATE KÄIBE ARVUTAMISE NÄIDE
a: koondumise osaline;
b: tema valitseva mõju all olevad ettevõtjad ja nende valitseva mõju all olevad ettevõtjad (b1 ja b2);
c: tema üle valitsevat mõju omavad ettevõtjad ja viimaste üle valitsevat mõju omavad ettevõtjad (cl);
d: teised punktis c nimetatud ettevõtjate valitseva mõju all olevad ettevõtjad;
e: ettevõtjad, kelle üle punktis b nimetatud ettevõtjad ühiselt omavad valitsevat mõju.
1) Koondumise osalise (a) käibele liidetakse tema valitseva mõju all olevate ettevõtjate (b) kogu käive.
2) Kui üks ettevõtja omab valitsevat mõju teiste ettevõtjate üle, tuleb nende käive samuti lisada. Näiteks, kui üks valitseva mõju all olevatest ettevõtjatest (b) omakorda omab valitsevat mõju ettevõtjate b1 ja b2 üle või kui kaks valitseva mõju all olevat ettevõtjat (b+b) omavad ühist valitsevat mõju ettevõtja (e) üle.
3) Kui kaks või enam ettevõtjat ühiselt omavad valitsevat mõju koondumise osalise (a) üle, tuleb liita kõigi nende ettevõtjate käive. Näiteks, kahe ühist valitsevat mõju omava ettevõtja (c) ja nende üle valitsevat mõju omava ettevõtja (cl) käibed tuleb liita koondumise osalise (a) käibega.
4) Valitseva mõjuga seotud ettevõtjate vaheline käive lahutatakse.


Ridala valla põhimäärus – Riigi Teataja
Ridala valla põhimäärus
Ridala valla põhimäärus - sisukord
§ 1 Ridala valla põhimääruse eesmärk
§ 2 Valla omavalitsuse mõiste
§ 3 Valla omavalitsuse põhimõtted
§ 4 Valla omavalitsuse õiguslikud alused
§ 6 Valla eelarve ja õigus kehtestada makse ja panna peale koormisi
§ 7 Valla ülesanded ja pädevus
§ 8 Vallavolikogu ja vallavalitsuse õigusaktid
§ 9 Vald avalik-õigusliku juriidilise isikuna
§ 10 Omavalitsusüksuste liidud ja ühisasutused
§ 11 Rahvusvaheline koostöö
§ 12 Valla vapp ja lipp ning valla tunnustusavaldused
§ 13 Vallavanema ametiraha
§ 14 Valla õiguste kaitse
§ 15 Valla piir ja asustusüksused
§ 16 Valla administratiivkeskus
§ 17 Vallaelanik
§ 18 Vallavolikogu mõiste
§ 19 Vallavolikogu moodustamine
§ 20 Vallavolikogu esimehe valimise kord
§ 21 Vallavolikogu aseesimehe valimise kord
§ 26 Vallavolikogu liikme volituste taastumine
§ 27 Vallavolikogu pädevus
§ 28 Vallavolikogu õigusaktide eelnõudele ja õigusaktidele esitatavad nõuded ja õigusaktide jõustumine
§ 29 Õigusaktide täitmise kontroll
§ 30 Vallavolikogu liikme õigus saada teavet
§ 32 Vallavalitsuse moodustamine
§ 33 Vallavalitsuse volituste tähtaeg
§ 35 Vallavalitsuse õigusaktide eelnõudele ja õigusaktidele esitatavad nõuded ning õigusaktide jõustumine
4 VALLAELANIKE OSALEMINE KOHALIKU OMAVALITSUSE TEOSTAMISES
§ 36 Õigusaktide algatamise õigus
§ 37 Muudatuste taotlemine vallavolikogu ja vallavalitsuse õigusaktides
§ 38 Avalduste (ettepanekud, järelpärimised, kaebused) lahendamise kord
5 MAJANDUS, ARENGUKAVA, EELARVESTRATEEGIA JA VALLAEELARVE
§ 39 Munitsipaalomand
§ 40 Majandustegevus ja osalemine juriidilistes isikutes
§ 42 Arengukava üldised põhimõtted
§ 43 Eelarvestrateegia üldised põhimõtted
§ 44 Arengukava ja eelarvestrateegia koostamise korraldamine
§ 45 Vallaeelarve koostamise ja menetlemise üldpõhimõtted
§ 46 Vallaeelarve ülesehitus ja liigendus
§ 461 Eelarve muutmine
§ 462 Finantsjuhtimise põhimõtted
§ 47 Töövormid
§ 48 Asjaajamiskeel
§ 49 Vallavolikogu esimees
§ 50 Vallavolikogu kokkukutsumine
§ 51 Küsimuste arutelu vallavolikogus
§ 52 Hääletamine vallavolikogus
§ 53 Umbusaldusmenetlus vallavolikogus
§ 54 Tagasiastumine
§ 55 Vallavolikogu komisjonid
§ 56 Revisjonikomisjon
§ 57 Vallavolikogu fraktsioon
§ 58 Volikogu eestseisus
§ 59 Vallavalitsuse töö korraldamine
§ 61 Istungi ja koosoleku protokoll
§ 62 Vallavolikogu tegutsemisvõimetus
§ 63 Omavalitsusteenistus
§ 64 Vallavolikogu poolt valitud ja ametisse nimetatud isikute sotsiaalsed garantiid
§ 65 Vallasekretär
§ 66 Valla asutused
§ 67 Aleviku- ja külavanem
§ 68 Koostöövormid
9 SUHTED RIIGIORGANITEGA JA JÄRELVALVE
§ 69 Suhted riigiorganitega
§ 70 Valla tegevuse järelevalve ja kontroll
§ 71 Teenistuslik järelvalve
10 VALLA PÕHIMÄÄRUSE VASTUVÕTMINE JA MUUTMINE
§ 72 Valla põhimääruse vastuvõtmine ja muutmine
§ 74 Valla põhimääruse avalikustamine ja jõustumine
RT IV, 09.10.2012, 50
Vastu võetud 23.03.2006 nr 15
§ 1. Ridala valla põhimääruse eesmärk
Ridala valla (edaspidi valla) põhimääruses sätestatakse:
6) valla õigusaktide vastuvõtmise, avalikustamise ja jõustumise täpsem kord;
7) muud valla tegevust reguleerivad sätted.
§ 2. Valla omavalitsuse mõiste
(1) Valla kohalik omavalitsus on tema demokraatlikult moodustatud võimuorganite õigus, võime ja kohustus seaduste alusel iseseisvalt juhtida ja korraldada kõiki kohaliku elu küsimusi, lähtudes vallaelanike õigustatud vajadustest ja huvidest ning arvestades valla arengu iseärasusi.
(2) Kohalik omavalitsus rajaneb riigi territooriumi haldusjaotusel ning teostub demokraatlikult moodustatud esindus- ja võimuorganite kaudu, samuti kohaliku elu küsimustes rahvaküsitluse või -algatuse teel.
§ 3. Valla omavalitsuse põhimõtted
Valla omavalitsus rajaneb järgmistel põhimõtetel:
§ 4. Valla omavalitsuse õiguslikud alused
Vald omavalitsusüksusena juhindub oma tegevuses põhiseadusest, seadustest ja riigi teistest õigusaktidest, rahvusvahelistest lepingutest, käesolevast põhimäärusest, lepingutest riigiorganite, teiste omavalitsusüksuste või nende liitudega.
§ 5. Valla omavalitsusorganid
1) vallavolikogu - valla esinduskogu, mis valitakse valla hääleõiguslike elanike poolt kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse alusel;
§ 6. Valla eelarve ja õigus kehtestada makse ja panna peale koormisi
(1) Vallal on kohaliku omavalitsuse korralduse seadusest ja eelarve- ning maksuseadusest lähtuv iseseisev eelarve.
(2) Vallavolikogul on seaduse alusel õigus kehtestada makse ja panna peale koormisi.
§ 7. Valla ülesanded ja pädevus
(1) Valla ülesandeks on korraldada sotsiaalabi ja -teenuseid, vanurite hoolekannet, noorsootööd, elamu- ja kommunaalmajandust, veevarustust ja kanalisatsiooni, heakorda, jäätmehooldust, ruumilist planeerimist, vallasisest ühistransporti ning valla teede korrashoidu, juhul kui need ülesanded ei ole seadusega antud kellegi teise täita.
(2) Valla ülesandeks on korraldada koolieelsete lasteasutuste, koolide, raamatukogude, rahvamajade, muuseumide, spordibaaside, turva- ja hooldekodude, tervishoiuasutuste ning teiste valla omandis olevate asutuste ülalpidamist. Nimetatud asutuste osas võidakse seadusega ette näha teatud kulude katmist kas riigieelarvest või muudest allikatest.
(3) Lisaks valla põhimääruse paragrahvi 7 lõigetes 1 ja 2 sätestatud ülesannetele osutab ja korraldab vald neid kohaliku elu küsimusi, mis on talle pandud teiste seadustega või mis ei ole seadusega antud kellegi teise otsustada ja korraldada.
(4) Vald täidab riiklikke kohustusi, mis on talle pandud seadustega või mis tulenevad selleks volitatud riigiorgani ja vallavolikogu vahelisest lepingust.
(5) Seadusega pandud riiklike kohustustega seotud kulud kaetakse riigieelarvest.
§ 8. Vallavolikogu ja vallavalitsuse õigusaktid
(3) Vallavolikogu ja vallavalitsuse õigusaktid kehtivad valla haldusterritooriumil.
(4) Vallavolikogu ja vallavalitsuse määruse eelnõule kohaldatakse Vabariigi Valitsuse poolt Vabariigi Valitsuse ja ministri määruse eelnõu kohta kehtestatud normtehnilisi nõudeid erisustega, mis tulenevad valla õiguslikust seisundist.
§ 9. Vald avalik-õigusliku juriidilise isikuna
(1) Vald on avalik õiguslik juriidiline isik, keda esindavad seaduste ja käesoleva põhimääruse alusel ning kehtestatud korras oma pädevuse piires vallavolikogu, vallavolikogu esimees, vallavalitsus ning vallavanem või nende poolt volitatud esindajad.
§ 10. Omavalitsusüksuste liidud ja ühisasutused
Vallal on õigus moodustada teiste omavalitsusüksustega liite ja ühisasutusi õigusaktidega sätestatud alustel ja korras.
§ 11. Rahvusvaheline koostöö
(3) Suhetes rahvusvaheliste organisatsioonidega esindab valda vallavolikogu või vallavolikogu poolt määratud esindaja.
§ 12. Valla vapp ja lipp ning valla tunnustusavaldused
(2) Valla vapp vastab järgmisele kirjeldusele: vapp on kilbikujuline. Punase kilbi alumisest servast tõusev hõbedase ääristusega must jalaga rõngasrist sümboliseerib elupuud, mis tähendab igavest elu ning pärineb unikaalselt muistiselt, milleks on trapetsikujuline hauaplaat Ridala kiriku edelanurga lähedal. Risti harude vahelised sektorid on kuldsed ning sümboliseerivad Päikeseketast ilmasamba otsas.
(3) Valla lipp on vapilipp. Normaalmõõtmetega 105×165 cm; laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ühikut.
(4) Valla vapp ja lipp on valla omandid, mida käsutab vallavolikogu ja mille kasutamist korraldab vallavalitsus.
(5) Nii värvilist kui ka mustvalget vapi ja lipu kujutist võib kasutada vallavolikogu ja vallavalitsuse pitsatitel ning dokumendiplankidel, valla autasudel, maanteel ja valla ametiasutuste ümbrikel ning muudel ametlikel trükistel; vallavolikogu ja vallavalitsuse hoonetel, valla piiritähistel ning valla ametiasutuste siltidel.
(6) Teistel valla füüsiliste ja juriidiliste isikute dokumentidel, trükistel, suveniiridel jt toodetel võib valla vappi kasutada üksnes vallavalitsuse loal.
(7) Füüsilistele ja juriidilistele isikutele, kellel on vapi ja lipu kujutise kasutamise õigus, väljastab sümbolite täpsed koopiad vallasekretär.
(8) Valla vapipitsati hoidmise eest vastutab vallasekretär.
(9) Valla vapipitsatit kasutatakse vallavalitsuse asjaajamise juhendi kohaselt.
(10) Valla vapi kasutamine etalonist erineval kujul kuulub igakordsele läbivaatamisele ja kinnitamisele vallavalitsuse poolt.
(11) Vallalipp heisatakse alaliselt vallavolikogu ja vallavalitsuse hoone peasissekäigu juurde või selleks sobivasse kohta kas lipuvarda hoidjasse või lipumasti. Ajutiselt võib lippu heisata valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega, samuti muudel avalikel üritustel.
(12) Vallalipu heiskamise võib teha kohustuslikuks üksnes vallavolikogu otsuse või vallavalitsuse korraldusega vallale kuuluvatel hoonetel, rajatistel või maa-aladel. Teistele omanikele on need otsused või korraldused üksnes soovitusliku iseloomuga.
(13) Rahvusvahelistel, üleriigilistel ja regionaalsetel üritustel võivad valla lippu kasutada valla ametlik delegatsioon või valda esindavad kollektiivid või üksikisikud.
(14) Kui vallalipp heisatakse koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, valla või muu lipuga, asub vallalipp lippude poolt vaadatuna vasakul teise riigi või Eesti riigilipust.
(15) Vald avaldab tunnustust nimetuse Ridala Valla Aasta Kodanik ja tunnistuse andmisega.
(16) Vallale osutatud väljapaistvate teenete eest või vallapoolse erilise austusavaldusena võib anda üksikisikule nimetuse Ridala valla aukodanik, millega kaasneb tunnistus ja valla sümboolikaga meene.
(17) Valla tänukiri antakse isikule, kes on edukalt esinenud valla korraldatud konkursil, toetanud valla poolt või koostöös vallaga organiseerinud üritust või muudel juhtudel vastavalt vallavalitsuse korraldusele.
(18) Aukodanike saajate nimed ja fotod kantakse valla auraamatusse.
(19) Valla tunnustusavalduste andmise täpsema korra sätestab vallavolikogu.
§ 13. Vallavanema ametiraha
(1) Ridala vallavanema ametitunnuseks on hõbedast valmistatud ametiraha.
(2) Vallavanema ametiraha on hõbedast valmistatud massiivse ketiga kaelaskantav 46-mm läbimõõduga medaljon, mille esiküljel on keskel ornamenti paigutatud Eesti Vabariigi vapi reljeefne kujutis. Ülalpool vapimärki on tekst LÄÄNEMAA ja allpool vapimärki tekst VALLAVANEM (tähe kõrgus 4,5 mm). Siseringi läbimõõt on 31 mm. Medaljoni äärtel on ornament läbimõõduga 12 mm. Ametiraha medaljoni tagaküljel moodustab ornament rõngasristi, mille keskel on kirjas Eesti Vabariigi sünnipäev 24. II 1918 (numbri kõrgus 3 mm), ornamenti on paigutatud tekst ülalpool poolkaarel EESTI (tähe kõrgus 4 mm) ja allpool poolkaarel VABARIIK (tähe kõrgus 4 mm). Ornamendijoonte paksus on 1,5 mm, ristiteede laius 6 mm.
(3) Vallavanema ametiraha kandmise ainuõigus on Ridala vallavanemal valitsuse ametisse kinnitamisest kuni vallavanema volituste lõppemiseni. Vallavanema volituste lõppemisel annab ametist lahkuv vallavanem ametiraha üle uuele valitud vallavanemale.
(4) Vallavanema ametiraha kantakse ametlikel või pidulikel üritustel Ridala valla esindusfunktsioonide täitmisel.
§ 14. Valla õiguste kaitse
(1) Valda likvideerida või valla piire või nime muuta ei tohi ilma vallavolikogu arvamust ära kuulamata.
(2) Vallavolikogul on õigus valla territooriumil korraldada olulistes küsimustes elanike küsitlusi.
§ 15. Valla piir ja asustusüksused
(1) Valla piiri muutmine toimub peale elanike arvamuse väljaselgitamist ja vallavolikogu seisukohta arvestades ning lähtudes kehtivast seadusandlusest.
(2) Valla piiri muutmise algatab seadusega sätestatud alustel ja korras vallavolikogu või Vabariigi Valitsus. Piiri muutmise otsustab Vabariigi Valitsus või tema poolt volitatud valitsusasutus seadusega sätestatud alustel ja korras.
(3) Valla piir looduses kooskõlastatakse naaberomavalitsusüksustega ja tähistatakse valda suubuvatel teedel seaduses sätestatud korras.
(4) Valla haldusterritooriumil asuvad 2 alevikku ja 56 küla.
§ 16. Valla administratiivkeskus
Valla administratiivkeskus asub Uuemõisa alevikus.
§ 17. Vallaelanik
Ridala valla elanik on isik, kelle rahvastikuregistri järgne elukoht on Ridala vallas.
§ 18. Vallavolikogu mõiste
(1) Vallavolikogu on kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse alusel vallaelanike poolt valitud esinduskogu.
(2) Kohaliku omavalitsuse pädevusse kuuluvate küsimuste otsustamisel on vallavolikogu sõltumatu ning tegutseb vallaelanike huvides ja nende nimel.
(3) Vallavolikogu esindab ja tema tööd juhib vallavolikogu esimees, tema äraolekul vallavolikogu aseesimees.
§ 19. Vallavolikogu moodustamine
(2) Vallavolikogu uue koosseisu ja tema liikmete volitused algavad ning vallavolikogu eelmise koosseisu ja tema liikmete volitused lõpevad valimistulemuste väljakuulutamise päevast.
§ 20. Vallavolikogu esimehe valimise kord
(1) Vallavolikogu valib oma liikmete hulgast salajasel hääletamisel vallavolikogu esimehe. Igal vallavolikogu liikmel on valimisel üks hääl.
(2) Vallavolikogu liikmed esitavad vallavolikogu esimehe kandidaadid suulise ettepanekuga. Kandidaatidest koostatakse nimekiri vastavalt ülesseadmise järjekorrale. Nimekirja sulgemise otsustab vallavolikogu avalikul hääletamisel.
(3) Vallavolikogu esimehe kandidaadid võivad esitada enesetaanduse kuni kandidaatide nimekirja sulgemiseni.
(4) Vallavolikogu esimehe kandidaadil on õigustutvustada oma tegevuskava kuni 15-minutilises sõnavõtus. Igal vallavolikogu liikmel on õigus esitada kandidaadile kuni kaks küsimust.
(5) Valla valimiskomisjon valmistab ette hääletamissedelid, viib läbi salajase hääletamise ja koostab hääletamistulemuste kohta protokolli. Protokollile kirjutavad alla kõik komisjoni liikmed. Valla valimiskomisjon on töövõimeline, kui üle poole tema liikmetest on kohal.
(6) Vallavolikogu esimeheks osutub valituks kandidaat, kes saab vallavolikogu koosseisu häälteenamuse.
(7) Kui ükski kandidaat ei saanud nõutavat häälteenamust, viiakse läbi kordushääletamine. Kordushääletamisel jäävad kandideerima kaks esimeses voorus enim hääli saanud kandidaati. Kui kordushääletusel ei saa kumbki kandidaat vallavolikogu koosseisu häälteenamust, kuulutatakse välja istungi vaheaeg läbirääkimisteks. Pärast vaheaega korratakse valimisprotseduuri alates paragrahvi 19 lõikest 2. Kui uus hääletusvoor ei anna nõutavat tulemust, siis valitakse vallavolikogu esimees vallavolikogu järgmisel istungil.
(8) Valimistulemused vormistatakse valla valimiskomisjoni otsusega.
§ 21. Vallavolikogu aseesimehe valimise kord
(1) Vallavolikogu valib oma liikmete hulgast salajasel hääletamisel vallavolikogu aseesimehe. Igal vallavolikogu liikmel on valimisel üks hääl.
(2) Vallavolikogu liikmed esitavad vallavolikogu aseesimehe kandidaadid suulise ettepanekuga. Kandidaatidest koostatakse nimekiri vastavalt ülesseadmise järjekorrale. Nimekirja sulgemise otsustab vallavolikogu avalikul hääletamisel.
(3) Vallavolikogu aseesimehe kandidaadid võivad esitada enesetaanduse kuni kandidaatide nimekirja sulgemiseni.
(4) Vallavolikogu aseesimehe kandidaadil on õigustutvustada oma tegevuskava kuni 15-minutilises sõnavõtus. Igal vallavolikogu liikmel on õigus esitada kandidaadile kuni kaks küsimust.
(5) Avalikul hääletamisel valitakse vallavolikogu liikmete hulgast kolmeliikmeline hääletamiskomisjon, kes valib oma liikmete hulgast komisjoni esimehe. Hääletamiskomisjon viib läbi salajase hääletamise ja koostab hääletamistulemuste kohta protokolli. Protokollile kirjutavad alla kõik hääletamiskomisjoni liikmed.
(6) Vallavolikogu aseesimeheks osutub valituks kandidaat, kes saab vallavolikogu koosseisu häälteenamuse.
(7) Kui ükski kandidaat ei saanud nõutavat häälteenamust, viiakse läbi kordushääletamine. Kordushääletamisel jäävad kandideerima kaks esimeses voorus enim hääli saanud kandidaati. Kui kordus hääletusel ei saa kumbki kandidaat vallavolikogu koosseisu häälteenamust, kuulutatakse välja istungi vaheaeg läbirääkimisteks. Pärast vaheaega korratakse valimisprotseduuri alates paragrahvi 21 lõikest 2. Kui uus hääletusvoor ei anna nõutavat tulemust, siis valitakse vallavolikogu aseesimees vallavolikogu järgmisel istungil.
(2) Vallavolikogu liige juhindub seadusest, valla õigusaktidest ning vallaelanike vajadustest ja huvidest.
(3) Vallavolikogu liikmetele tasu maksmine vallavolikogu tööst osavõtu eest ja hüvituse maksmine vallavolikogu ülesannete täitmisel tehtud kulutuste eest esitatud dokumentide alusel sätestatakse vallavolikogu vastava määrusega.
(4) Vallavolikogu esimehe või aseesimehe ametikoht võib vallavolikogu otsusel olla palgaline.
(5) Vallavolikogu liige ei tohi osa võtta vallavolikogu sellise üksikakti arutamisest ja otsustamisest, mille suhtes on tal huvide konflikt vastavalt «Korruptsioonivastase seaduse» paragrahvi 25 lõikele 1.
(6) Paragrahvi 22 lõikes 5 sätestatud juhul on vallavolikogu liige kohustatud enne küsimuse arutelu algust tegema avalduse enda mitteosalemise kohta antud päevakorrapunkti arutamisel. Vastav märge fikseeritakse vallavolikogu istungi protokollis. Küsimuste arutamiseks ja otsustamiseks vajalik kvoorum on selle vallavolikogu liikme võrra väiksem.
(1) Vallavolikogu liikme volitused lõpevad enne tähtaega seoses:
3) isiku püsiva elukoha muutusega, kui püsiv elukoht ei asu Eesti rahvastikuregistri andmetel Ridala vallas;
4) Eesti kodakonduse kaotamisega;
6) nimetamisega Ridala valla ametnikuks;
8) tahtliku kuriteo eest süüdimõistva kohtuotsuse jõustumisega või seoses jõustunud kohtuotsusega, millega tühistati Ridala valla valimiskomisjoni otsus tema registreerimise kohta vallavolikogu liikmeks kohaliku omavalitsuse valimise seadusega sätestatud nõuetele mittevastamise tõttu, kui Riigikohtule esitatud kassatsioonkaebust ei võetud menetlusse või Riigikohus on kaebuse läbi vaadanud ja rahuldamata jätnud;
(2) Paragrahvi 23 lõike 1 punktis 2 sätestatud juhul esitab vallavolikogu liige vastava avalduse vallasekretärile.
1) paragrahvi 23 lõike 1 punktides 1, 3, 4, 5, 6, 7 ja 10 sätestatud asjaolude teatavaks saamisest vastava teate;
2) paragrahvi 23 lõike 1 punktides 8 ja 9 sätestatud juhtudel vastava kohtuotsuse pärast selle kättesaamist;
3) paragrahvi 23 lõikes 2 sätestatud juhul vastava avalduse pärast selle kättesaamist.
1) kui vallavolikogu liige on Ridala vallas valitud vallavanemaks, kinnitatud vallavalitsuse liikmeks või nimetatud ametisse palgaliseks vallavalitsuse liikmeks;
2) Riigikogu või Vabariigi Valitsuse liikme volituste täitmise ajaks kuni Riigikogu või Vabariigi Valitsuse liikme volituste lõppemiseni;
3) kui vallavolikogu liikme suhtes on kohaldatud tõkendina vahi alla võtmist kestusega üle kolme kuu;
5) kui ta on puudunud vallavolikogu istungitelt kolme järjestikkuse kuu jooksul, arvestamata kuid, millal vallavolikogu istungeid ei toimunud.
(3) Paragrahvi 24 lõike 2 punktis 1 sätestatud piirang ei kehti vallavolikogu uude koosseisu valitud eelmise koosseisu poolt valitud vallavanema ja kinnitatud või ametisse nimetatud vallavalitsuse liikme suhtes, kes jätkavad oma tegevust kuni vallavolikogu poolt uue vallavalitsuse kinnitamiseni.
1) paragrahvi 24 lõike 2 punktis 1 ja lõikes 3 sätestatud juhtudel vallavolikogu vastava õigusakti pärast selle vastuvõtmist;
2) paragrahvi 24 lõike 2 punktis 3 sätestatud juhul vastava kohtumääruse pärast selle kättesaamist;
3) paragrahvi 24 lõike 2 punktis 4 sätestatud juhul vastava avalduse;
4) vastava teate pärast paragrahvi 24 lõike 2 punktis 5 sätestatud asjaolu teatavaks saamist.
(1) Paragrahvides 23 ja 24 sätestatud juhtudel astub vallavolikogu liikme asemele vallavolikogu asendusliige. Asendusliige määratakse valla valimiskomisjoni otsusega valla valimiskomisjoni kinnitatud asendusliikmete nimekirja alusel.
(2) Vallavolikogu liikme volitused lõpevad enne tähtaega paragrahvi 23 lõikes 1 sätestatud juhtudel. Asendusliikme volitused vallavolikogu liikmena algavad valla valimiskomisjoni otsuse jõustumise hetkest.
(4) Valla valimiskomisjon teeb paragrahvides 23, 24 ja 26 ettenähtud otsused viie tööpäeva jooksul pärast vastava otsuse aluseks oleva dokumendi kättesaamist ja saadab need viivitamata vallasekretärile. Kui valla valimiskomisjon on valitud vallavolikogu liikme registreerimisel teadlik sellest, et paragrahvi 23 lõikes 1 või paragrahvi 24 lõikes 2 sätestatud asjaolude tõttu vallavolikogu liige ei saa vallavolikogu töös osaleda või on esitanud loobumisavalduse, määrab valimiskomisjon tema asemele kohe asendusliikme.
(5) Valimisringkonnas valituks osutunud volikogu liikme asendusliikmeks on sama erakonna või valimisliidu samas valimisringkonnas kandideerinud esimene asendusliikmeks registreeritud kandidaat. Kui esimene asendusliige loobub või ei saa volikogu töös osaleda paragrahvi 23 1. lõikes või paragrahvi 24 2. lõikes märgitud põhjustel, saab volikogu liikmeks järgmine sama erakonna või valimisliidu samas valimisringkonnas valimata jäänud kandidaat.
(51) Kompensatsioonimandaadi alusel valituks osutunud volikogu liikme asendusliikmeks on sama erakonna või valimisliidu ülevallalises nimekirjas kandideerinud esimene asendusliikmeks registreeritud kandidaat. Kui esimene asendusliige loobub või ei saa volikogu töös osaleda paragrahvi 23 1. lõikes või paragrahvi 24 2. lõikes märgitud põhjustel, saab volikogu liikmeks järgmine sama erakonna või valimisliidu samas ülevallalises nimekirjas valimata jäänud kandidaat.
(6) Kui asendusliige teatab kirjalikult oma loobumisest või ei saa vallavolikogu töös osaleda paragrahvi 23 lõikes 1 märgitud põhjustel, kaotab asendusliige oma koha asendusliikmete nimekirjas.
(7) Kui esimene asendusliige ei saa vallavolikogu töös osaleda paragrahvi 24 lõikes 2 märgitud põhjustel, jääb esimene asendusliige asendusliikmete nimekirja.
(81) Kui mitme valimisringkonnaga kohaliku omavalitsuse üksuses ei ole valimisringkonnas samal erakonnal või valimisliidul rohkem asendusliikmeks registreeritud kandidaate, on asendusliikmeks sama erakonna või valimisliidu ülevallalises nimekirjas kandideerinud esimene asendusliikmeks registreeritud kandidaat. Kui erakonnal või valimisliidul ei ole ülevallalises nimekirjas rohkem registreeritud asendusliikmeid, saab volikogu liikmeks asendusliige, kes on määratud ülevallaliste nimekirjade vahel jaotatud lisamandaadi alusel.
(10) Kui üksikkandidaat teatab kirjalikult oma loobumisest või ei saa vallavolikogu töös osaleda paragrahvi 23 lõikes 1 märgitud põhjustel, ei saa teda hiljem enam vallavolikogu liikmeks määrata.
§ 26. Vallavolikogu liikme volituste taastumine
(1) Volikogu liikme volituste taastumisel lõpevad selle asendusliikme volitused, kes on viimasena määratud asendama lisamandaadi alusel või samas erakonnas või valimisliidus kandideerinud volikogu liiget sellest valimisringkonnast või ülevallalisest nimekirjast.
(2) Volikogu liikme volituste taastumisel lõpevad selle asendusliikme volitused, kes on viimasena määratud asendama lisamandaadi alusel või samas erakonnas või valimisliidus kandideerinud volikogu liiget sellest valimisringkonnast või ülevallalisest nimekirjast.
§ 27. Vallavolikogu pädevus
5) toetuste andmise ja vallaeelarvest finantseeritavate teenuste osutamise korra kehtestamine;
6) valla vara valitsemise korra kehtestamine;
10) taotluse esitamine või arvamuse andmine valla halduspiiri või valla nime muutmiseks ning sellega seotud varaliste või muude vaidluste lahendamiseks;
13) valimisringkondade arvu, piiride ja ühtse numeratsiooni ning igas valimisringkonnas mandaatide arvu määramine, valla valimiskomisjoni ja jaoskonnakomisjoni moodustamine, komisjoni esimehe ja asendusliikmete määramine;
14) vallavolikogu esimehe ja aseesimehe valimine;
16) vallavalitsuse liikmete arvu ja struktuuri kinnitamine;
20) vallavolikogu komisjonide moodustamine ja tegevuse lõpetamine, nende esimeeste ja aseesimeeste valimine vallavolikogu liikmete hulgast ja komisjonide koosseisu kinnitamine;
21) vallavolikogu esimehe või aseesimehe töötasu või hüvituse määramine;
22) vallavolikogu liikmetele vallavolikogu tööst osavõtu eest tasu ja vallavolikogu ülesannete täitmisel tehtud kulutuste eest hüvitise suuruse ja maksmise korra kehtestamine;
28) «Eesti Vabariigi põhiseaduse» paragrahvi 79 alusel Vabariigi Presidendi valimiskogusse vallavolikogu esindaja või esindajate valimine;
29) valla või linna ehitusmääruse kinnitamine, muutmine ja kehtetuks tunnistamine;
34) vallaasutuse moodustamine, ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine ning vallaasutuse põhimääruse kinnitamine;
43) rahvahääletuste ja elanike küsitluste läbiviimine;
44) muud seaduse alusel vallavolikogu ainupädevusse antud küsimused.
§ 28. Vallavolikogu õigusaktide eelnõudele ja õigusaktidele esitatavad nõuded ja õigusaktide jõustumine
(1) Vallavolikogu õigusakti eelnõu esitaja järgib järgmisi nõudeid:
5) õigusakti jõustumise aeg.
(2) Vallavolikogu istungi protokoll koostatakse järgneva 3 tööpäeva jooksul. Protokoll edastatakse enne allakirjutamist vaidlustamiseks volikogu liikmetele, kes on istungi jooksul esinenud ettekande, kaasettekande, sõnavõtu, küsimuse või repliigiga. Vaie esitatakse volikogu esimehel 3 tööpäeva jooksul peale protokolli edastamist. Vaide esitamise korral on protokollijal õigus protokolli muutmiseks nõuda täiendavaid tõendeid.
(3) Vallavolikogu määrused ja otsused loetakse avalikustatuks pärast nende väljapanekut vallavalitsuses. Vallavolikogu õigusaktid avalikustatakse peale vastuvõtmist kuue tööpäeva jooksul. Vallavolikogu määrused jõustuvad kolmandal päeval pärast nende avalikustamist, kui määruses eneses ei ole sätestatud hilisemat jõustumise tähtaega.
(4) Vallavolikogu määruses ei saa kehtestada tagasiulatuvalt sätteid, mis toovad kaasa isikute kohustuse ja vastutuse suurenemise.
(5) Vallavolikogu otsused jõustuvad teatavakstegemisest.
(6) Vallavolikogu määrustele ja otsustele kirjutab alla vallavolikogu esimees või aseesimees.
(8) Vallavolikogu määrused saadetakse avaldamiseks Riigi Teataja Kirjastusele elektroonilisel kujul ja õiguskantslerile kinnitatud ärakirjana paberkandjal nädala jooksul pärast aktile allakirjutamist.
(9) Vallavolikogu määrused, otsused ja istungite protokollid vormistatakse eesti keeles.
§ 29. Õigusaktide täitmise kontroll
Seaduste ja vallavolikogu määruste ning otsuste ja vallavalitsuse määruste ning korralduste täitmist kontrollivad seaduses ja valla põhimääruses sätestatud korras vallavolikogu ja vallavalitsus.
§ 30. Vallavolikogu liikme õigus saada teavet
(1) Vallavolikogu liikmel on õigus saada vallavolikogu ja vallavalitsuse õigusakte, dokumente ja muud teavet, välja arvatud andmed, mille väljastamine on seadusega keelatud.
(2) Vallavolikogu liikmel on õigus saada oma kirjalikule küsimusele vastus vallavalitsuselt või valla ametiasutuselt kümne tööpäeva jooksul küsimuse esitamisest arvates. «Märgukirjale ja selgitustaotlusele vastamise seaduse» paragrahvi 5 lõige 9 käesolevas sättes ettenähtule ei laiene.
(1) Vallavanemaks võib vallavolikogu valida teovõimelise Eesti Vabariigi kodaniku.
(2) Vallavanema valib vallavolikogu kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses ja valla põhimääruses sätestatud tingimustel ja korras kuni neljaks aastaks.
(3) Vallavanema valib vallavolikogu koosseisu häälteenamusega salajasel hääletamisel. Igal vallavolikogu liikmel on valimisel üks hääl.
(4) Vallavanema kandidaadi seab üles vallavolikogu liige, tehes suulise ettepaneku vallavolikogu esimehele. Kandidaatidest koostatakse nimekiri vastavalt nende ülesseadmise järjekorrale. Nimekirja sulgemise otsustab vallavolikogu avalikul hääletamisel.
(5) Igal vallavanema kandidaadil on õigus kuni 15-minutilises sõnavõtus tutvustada oma tegevuskava. Igal vallavolikogu liikmel on õigus esitada igale vallavanema kandidaadile kuni kaks küsimust.
(6) Avalikul hääletamisel valitakse vallavolikogu liikmete hulgast kolmeliikmeline hääletamiskomisjon, kes valib oma liikmete hulgast komisjoni esimehe. Hääletamiskomisjon viib läbi salajase hääletamise ja koostab protokolli hääletamitulemuste kohta. Protokollile kirjutavad alla kõik hääletamiskomisjoni liikmed.
(7) Vallavanemaks osutub valituks kandidaat, kes saab vallavolikogu koosseisu häälteenamuse.
(8) Kui ükski kandidaat ei saanud nõutavat häälteenamust, viiakse läbi kordushääletamine. Kordushääletamisel jäävad kandideerima kaks esimeses voorus enim hääli saanud kandidaati. Kui kordushääletusel ei saa kumbki kandidaat vallavolikogu koosseisu häälteenamust, kuulutatakse välja istungi vaheaeg läbirääkimisteks. Pärast vaheaega korratakse valimisprotseduuri alates paragrahvi 31 lõikest 4. Kui uus hääletusvoor ei anna nõutavat tulemust, siis valitakse vallavanem vallavolikogu järgmisel istungil.
§ 32. Vallavalitsuse moodustamine
Vallavalitsuse liikmete arvu ja koosseisu kinnitab vallavolikogu vallavanema ettepaneku alusel. Vallavalitsuse koosseisu peab kuuluma vähemalt kolm liiget.
(2) Vajadusel täiendada vallavalitsuse koosseisu, esitab vallavanem vallavolikogule kinnitamiseks vallavalitsuse uue liikme kandidaadi.
(3) Seaduses ja valla põhimääruses ettenähtud volitused saab vallavanem vallavalitsuse ametisse kinnitamise päevast.
§ 33. Vallavalitsuse volituste tähtaeg
(1) Vallavalitsus saab oma volitused vallavolikogu poolt ametisse kinnitamise päevast.
(3) Vallavalitsuse volitused lõpevad ka juhul, kui:
1) vallavolikogu avaldab vallavalitsusele või vallavanemale umbusaldust.
(4) Pärast lahkumispalve esitamist, vallavalitsusele või vallavanemale umbusalduse avaldamist, täidab vallavalitsus oma ülesandeid ja tema volitused kehtivad kuni uue vallavalitsuse ametisse kinnitamiseni.
4) lahendab küsimusi, mis on valla põhimääruse paragrahvi 27 lõike 2 alusel delegeeritud vallavalitsusele;
5) korraldab valla ametiasutuse poolt isikute vastuvõttu «Märgukirjale ja selgitustaotlusele vastamise seadusega» ettenähtud korras.
(2) Vallavalitsus võib taotleda vallavolikogu ees vallavolikogu poolt vastuvõetud määruse või otsuse uuesti läbivaatamist.
(3) Vallavalitsus kehtestab oma korraldusega vallavalitsuse poolt osutavate teenuste hinnad, arvestades seejuures «Haldusmenetluse seaduse» paragrahvi 5 lõikes 3 sätestatut.
§ 35. Vallavalitsuse õigusaktide eelnõudele ja õigusaktidele esitatavad nõuded ning õigusaktide jõustumine
(1) Vallavalitsuse õigusakti eelnõu esitaja järgib järgmisi nõudeid:
(2) Määrused ja korraldused avalikustatakse kuue tööpäeva jooksul vallavalitsuses ja on kättesaadavad kõigile isikutele. Määrused ja avalikustamisele kuuluvad korraldused on välja pandud ka valla koduleheküljel.
(6) Vallavalitsuse korraldus jõustub teatavakstegemisest, kui korralduses eneses ei sätestata hilisemat tähtpäeva.
(7) Määrustele ja teistele vallavalitsuse dokumentidele kirjutab alla vallavanem ja vallasekretär.
4. peatükk VALLAELANIKE OSALEMINE KOHALIKU OMAVALITSUSE TEOSTAMISES
§ 36. Õigusaktide algatamise õigus
(1) Vähemalt ühel protsendil hääleõiguslikel vallaelanikel, kuid mitte vähem kui viiel hääleõiguslikul vallaelanikul on õigusteha kohaliku elu küsimustes vallavolikogu või vallavalitsuse õigusaktide vastuvõtmiseks, muutmiseks või kehtetuks tunnistamiseks algatusi, mis võetakse arutusele hiljemalt kolme kuu jooksul.
(2) Paragrahvi 36 lõikes 1 ettenähtud algatus esitatakse vallavalitsusele vastava eelnõuna, millele lisatakse allkirjadega varustatud algatuse esitajate nimekiri. Kui algatatud küsimus kuulub vallavolikogu pädevusse, esitab vallavalitsus selle ühe kuu jooksul vallavolikogule lahendamiseks koos omapoolse seisukohaga.
§ 37. Muudatuste taotlemine vallavolikogu ja vallavalitsuse õigusaktides
Igaühel on õigustaotleda vallavolikogult või vallavalitsuselt nende poolt vastuvõetud õigusaktidesse muudatuste tegemist või nende tühistamist, kui nendega on seadusevastaselt kitsendatud tema õigusi.
§ 38. Avalduste (ettepanekud, järelpärimised, kaebused) lahendamise kord
(1) Vallavolikogule saabunud avaldused suunab vallavolikogu esimees vastamiseks kas vallavalitsusele või vallavalitsusele ettepanekute tegemiseks vallavolikogu vastavale komisjonile.
(2) Avaldust arutatakse vallavolikogu komisjoni koosolekul ja vallavalitsuse istungil, kuhu võidakse kutsuda ka avaldaja või tema volitatud esindaja.
(3) Kui lahend ei rahulda avaldajat, võetakse see avaldaja taotlusel vallavolikogu päevakorda, kus kas kinnitatakse vallavalitsuse poolt vastu võetud lahend või saadetakse avaldus tagasi uueks läbivaatamiseks. Vallavolikogu istungile kutsutakse ka avaldaja või tema volitatud esindaja.
(4) Avaldused esitatakse vähemalt kümme päeva enne volikogu istungit ja nendele vastamine toimub järgmisel istungil, avalduse esitajale vastatakse kirjalikult.
5. peatükk MAJANDUS, ARENGUKAVA, EELARVESTRATEEGIA JA VALLAEELARVE
§ 39. Munitsipaalomand
(3) Vald võib talle riigi poolt tasuta omandisse antud kinnisasja võõrandada juhul, kui kinnisasi ei ole enam vajalik või on muutunud kõlbmatuks valla ülesannete täitmiseks. Riigi poolt tasuta antud kinnisasja võib võõrandada ainult vallavolikogu poolt kehtestatud korras.
(4) Vallal on ostueesõigustema haldusterritooriumil asuva ehitise võõrandamisel eraõiguslike isikute poolt, kui seda ehitist on osaliselt või tervikuna enne võõrandamist vähemalt ühe aasta jooksul kasutatud haridus-, tervishoiu-, kultuuri- või kasvatusasutusena. Muus osas kohaldatakse ostueesõigusele asjaõigusseaduse sätteid.
§ 40. Majandustegevus ja osalemine juriidilistes isikutes
(1) Vald võib teenuste osutamiseks asutada valla ametiasutuse hallatavaid asutusi, mis ei ole juriidilised isikud, olla osanikuks või aktsionäriks valla arengu seisukohast olulises äriühingus, samuti asutada sihtasutusi ja olla mittetulundusühingu liikmeks, arvestades kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduses esitatud tingimusi. Valla eraõiguslikes isikutes osalemise ning kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse täitmise korraldamise tingimused ja korra kehtestab vallavolikogu.
(3) Sihtasutuse, mille ainuasutajaks on vald, samuti osaühingu või aktsiaseltsi, mille ainsaks osanikuks või aktsionäriks on vald, asutamise, ühinemise, jagunemise ja ümberkujundamise ja lõpetamise otsustab ning põhikirja ja selle muudatused kinnitab vallavolikogu. Sihtasutuse, osaühingu või aktsiaseltsi nõukogu liikmed nimetab, samuti muid asutaja, osaniku või aktsionäri õigusi teostab vallavalitsus. Kui osaühingul ei ole nõukogu, nimetab vallavalitsus osaühingu juhatuse liikmed.
(5) Vallal on õigus oma ülesannete täitmiseks sõlmida lepinguid. Lepinguid sõlmib vallavanem. Erandjuhul võib vallavalitsuse korraldusega määrata lepinguid sõlmima teise vallaametniku.
(2) Koormis on kohustus, mis seaduse alusel kehtestatakse vallavolikogu määrusega füüsilistele või juriidilistele isikutele kohustuslike tööde tegemiseks valla territooriumil kehtestatud heakorraeeskirja täitmiseks.
(5) Isik, kellel koormise täitmine lasub, võib oma arvel lasta selle täita teisel isikul. Isiku põhjendatud taotlusel on vallavolikogul õigus lubada isikul koormise täitmise eest maksta raha, mida peab kasutama selle koormise täitmiseks. Vallavolikogu poolt vastava loa andmisel määratakse vallavolikogu poolt kehtestatud korras koormise täitmiseks vajalike tööde maksumus.
(8) Koormist ei või asendada maksuga kohalikku eelarvesse.
§ 42. Arengukava üldised põhimõtted
§ 43. Eelarvestrateegia üldised põhimõtted
(1) Eelarvestrateegia koostatakse kooskõlas valla arengukavaga eelseisva nelja aasta kohta.
(2) Eelarvestrateegia on aluseks valla eelarve koostamisel, kohustuste võtmisel ja investeeringuprojektide kavandamisel arengukavas sätestatud eesmärkide saavutamiseks.
4) valla põhitegevuse tulem eelmisel aastal, jooksvaks aastaks prognoositud ja eelarvestrateegia perioodi igaks aastaks prognoositav põhitegevuse tulem;
5) valla netovõlakoormus eelmisel aastal, jooksvaks aastaks prognoositud ja eelarvestrateegia perioodiks prognoositav netovõlakoormus;
§ 44. Arengukava ja eelarvestrateegia koostamise korraldamine
(1) Arengukava ja eelarvestrateegia koostamist korraldab ja projekti koostab ning esitab selle vastava eelnõuna kinnitamiseks vallavolikogule vallavalitsus, arvestades järgnevat:
1) esitatud eelnõu peab läbima kaks lugemist, vastavalt paragrahvi 51 lõike 15 punktile 2;
(2) Arengukava ja eelarvestrateegia koostamise korra kehtestab vallavalitsus.
(4) Arengukava ja eelarvestrateegia ning nende menetlemise kohta koostatud volikogu ja volikogu komisjonide istungite protokollide avaldamise valla veebilehel tagab vallavalitsus.
§ 45. Vallaeelarve koostamise ja menetlemise üldpõhimõtted
(2) Eelarve eelnõu ja seletuskirja esitab vallavalitsus vallavolikogule hiljemalt üks kuu enne eelarveaasta algust.
(3) Eelarve esitatakse ja kinnitatakse vallavolikogu poolt paragrahvis 46 toodud detailsuses.
1) selgitused ja põhjendused eelarve ülesehituses ja liigenduses kirjeldatud detailsuses eelmise aasta, jooksva aasta ning eelseisva eelarveaasta kohta;
(5) Eelarve eelnõu ja seletuskiri esitatakse vallavolikogu komisjonidele seisukohtade ja ettepanekute esitamiseks. Muudatusettepanekud esitatakse kirjalikult vallavolikogu kehtestatud tähtajaks enne eelarve teist lugemist. Eelarve eelnõu muutmise ettepanekule lisab selle algataja põhjendused ja arvestused kavandatavate muudatustega kaasnevate väljaminekute ja nende katteallikate kohta. Ettepaneku läbivaatamisel kuulatakse ära vallavalitsuse arvamus. Vallavalitsus ei pea arvestama neid muudatusettepanekuid, mis suurendavad eelarve kulude kogusummat ja millele pole näidatud katteallikaid.
(6) Eelarve koostamise, täitmise ja tegemata jäänud väljaminekute kavandamise korra kehtestab vallavalitsus.
(7) Eelarve eelnõu koos seletuskirja ja menetlust käsitlevate protokollidega ning vastuvõetud eelarve avalikustab vallavalitsus seaduses sätestatud tähtaegadel ja korras.
§ 46. Vallaeelarve ülesehitus ja liigendus
(1) Valla eelarve koosneb osadest ning koostatakse kassapõhiselt.
(5) Põhitegevuse eelarveosas jaotatakse lõikes 4 toodud valdkondade kulud majandusliku sisu järgi järgmisteks liikideks:
(7) finantskulud (-).
(10) Eelarves planeeritakse eraldi põhitegevuse kuluna reservfond ettenägematute väljaminekute tegemiseks. Vallavalitsus eraldab reservfondist vahendeid sihtotstarbeliselt kooskõlas vallavolikogu kehtestatud reservfondi kasutamise korraga. Reservfondi täpse suuruse igaks eelarveaastaks määrab vallavolikogu eelarve vastuvõtmisel. Reservfondi kasutamise aruanne avalikustatakse valla veebilehel.
(11) Vallavolikogu poolt vastuvõetud vallaeelarve liigendatakse detailsemalt vallavalitsuse poolt.
§ 461. Eelarve muutmine
(2) Lisaeelarve menetletakse ja avalikustamine toimub paragrahvis 45 vallaeelarve menetlemisele ja avalikustamisele ettenähtud korras. Lisaeelarve eelnõu arutatakse vähemalt ühel vallavolikogu istungil, ühel lugemisel.
§ 462. Finantsjuhtimise põhimõtted
(1) Valla finantsjuhtimisena käsitletakse valla rahandusasjade korraldamist, integreerides eelarvestamise, finantsriskide juhtimise ja raamatupidamise ühtseks finantsjuhtimise instrumendiks.
§ 47. Töövormid
(1) Vallavolikogu ja vallavalitsuse töövorm on istung. Vallavolikogu ja vallavalitsuse komisjoni töövorm on koosolek.
(2) Vallavolikogu tehnilise teenindamise tagab vallavalitsus. Vallavolikogu ja vallavalitsuse komisjonide töö korraldamise ja koosolekute protokollimise eest vastutab komisjoni esimees või teda asendav komisjoni liige.
§ 48. Asjaajamiskeel
Valla asjaajamiskeel on eesti keel. Igaühel on õigus pöörduda ametiisikute poole eesti keeles ja saada eestikeelseid vastuseid.
§ 49. Vallavolikogu esimees
2) esindab valda ja vallavolikogu vastavalt seadusega, valla põhimäärusega ning vallavolikogu poolt antud pädevusele;
3) kirjutab alla vallavolikogu poolt vastuvõetud määrustele ja teistele vallavolikogu dokumentidele;
4) korraldab vallavolikogule saabunud avalduste lahendamist;
5) korraldab vallavolikogu komisjonide tööjaotust;
6) täidab muid talle seaduse alusel ja valla põhimäärusega pandud ülesandeid;
7) annab vallavolikogu sisemise töö korraldamiseks käskirju.
(2) Vallavolikogu esimehe ülesandel või tema äraolekul asendab teda vallavolikogu aseesimees.
(3) Vallavolikogu esimehe ja aseesimehe ning komisjoni esimehe ja aseesimehe volitused lõpevad samaaegselt tema vallavolikogu liikme volituste peatumisega või ennetähtaegse lõppemisega.
§ 50. Vallavolikogu kokkukutsumine
(1) Vallavolikogu istungi kutsub kokku vallavolikogu esimees või tema asendaja, kelleks on aseesimees või aseesimehe puudumisel vallavolikogu vanim liige, vallavolikogu poolt kehtestatud korras.
(2) Vallavolikogu esimese istungi kutsub kokku valla valimiskomisjoni esimees hiljemalt seitsmendal päeval pärast valimistulemuse väljakuulutamist. Vallavolikogu esimese istungi ning valla põhimääruse paragrahvi 62 lõike 2 alusel kokkukutsutava istungi kutse saamisel ei ole vaja järgida valla põhimäärus paragrahvi 50 lõikes 4 ettenähtud nõudeid. Sama kord kehtib ka vallavolikogu järgmiste istungite kokkukutsumisel, kui esimesel istungil ei osutunud vallavolikogu esimees valituks.
(3) Valla põhimääruse paragrahvi 62 lõike 2 alusel kokkukutsutava vallavolikogu istungi kutsub kokku valla valimiskomisjoni esimees hiljemalt seitsmendal päeval pärast asendusliikmete määramist.
(4) Vallavolikogu kokkukutsumisel tuleb kutses ära näidata arutusele tulevad küsimused ja kutse peab olema vallavolikogu liikmetele teatavaks tehtud vähemalt neli päeva enne vallavolikogu istungit. Koos kutsega saadetakse vallavolikogu liikmetele üldjuhul ka määruste ja otsuste eelnõud.
(5) Vallavolikogu esimees või tema asendaja kutsub vallavolikogu kokku vallavalitsuse või vähemalt neljandiku vallavolikogu koosseisu ettepanekul nende poolt tõstatatud küsimuste arutamiseks. Istungi toimumise aja määrab vallavolikogu esimees või tema asendaja, arvestades valla põhimääruses sätestatut, kuid mitte hilisemaks kui üks kuu.
§ 51. Küsimuste arutelu vallavolikogus
(1) Vallavolikogu tööd korraldab ja istungeid juhatab vallavolikogu esimees või tema asendaja.
(2) Vallavolikogu esimees korraldab vajadusel arutlusele tulevate küsimuste ettevalmistamist vallavolikogu poolt. Vallavolikogu võib vallavalitsusele anda ettevalmistamiseks vallavolikogus arutlusele tulevaid küsimusi.
(3) Vallavolikogu esimest istungit juhatab kuni vallavolikogu esimehe valimiseni valla valimiskomisjoni esimees või aseesimees. Esimese istungi päevakorras on vallavolikogu esimehe ja aseesimehe või aseesimeeste valimine ning vallavalitsuse lahkumispalve ärakuulamine. Sama kord kehtib ka valla põhimääruse paragrahvi 62 lõike 2 alusel kokkukutsutud uue vallavolikogu esimese istungi päevakorra suhtes, välja arvatud vallavalitsuse lahkumispalve ärakuulamine. Vallavolikogu esimehe valimised korraldab valla valimiskomisjon ning valimistulemused tehakse kindlaks valimiskomisjoni otsusega. Sama kord kehtib ka vallavolikogu järgmistel istungitel, kui esimesel istungil ei osutunud vallavolikogu esimees valituks.
(4) Vallavolikogu istungid on avalikud. Vallavolikogu võib kuulutada istungi küsimuse arutelu osas kinniseks, kui selle poolt hääletab vähemalt kaks korda enam vallavolikogu liikmeid kui vastu või kui küsimust puudutavate andmete avalikustamine on seadusega keelatud või piiratud.
(5) Vallavolikogu arutab istungi kutses märgitud ja vallavolikogu poolt nõutavas korras ettevalmistatud küsimusi. Vallavolikogu kutse väljasaatmise ja istungi vahelisel ajal laekunud küsimused võidakse samal istungil arutusele ja otsustamisele võtta lihthäälteenamusega.
(6) Vallavolikogu istungist võivad sõnaõigusega osa võtta vallavalitsuse liikmed, vallasekretär, samuti vallavolikogu poolt istungile kutsustud isikud. Sõna andmise otsustab istungi juhataja.
(7) Vallavolikogu liikmete kohalolekut kontrollitakse istungi aluguses. Vallavolikogu liige kirjutab allkirja osavõtulehele, mis lisatakse istungi protokollile.
(8) Vallavolikogu liikme hilinemine istungile või lahkumine istungi toimumise ajal ajutiselt või lõplikult fikseeritakse istungi protokollis.
(9) Istungile kutsutud külalised kirjutavad allkirja külaliste lehele, mis lisatakse istungi protokollile.
(10) Istungi avamine hõlmab:
1) istungi kvoorumi fikseerimist;
2) kohal olevate külaliste tutvustamist.
(11) Arutlusel olevate küsimuste läbitöötamise vormid, järjekord ja määratud ajad on järgmised:
1) ettekanne - kuni 20 min;
2) kaasettekanne - kuni 10 min;
3) küsimused ettekandjale ja kaasettekandjale - kuni kaks küsimust igalt arutlusega seotud osalejalt;
4) sõnavõtud - igale osalejale üks kord ja kuni 5 min;
5) esinemine repliigi korras - igale osalejale üks kord ja kuni 2 min;
6) ettekandja ja kaasettekandja lõppsõna - kuni 3 min.
(12) Küsimused, sõnavõtud ja repliigid toimuvad nende taotlemise järjekorras ning istungi juhataja loal.
(13) Istungi juhataja:
2) jälgib istungi päevakorrast ning küsimuse arutelu korrast kinnipidamist;
3) kutsub päevakorrast kõrvalekalduva kõneleja teema juurde tagasi;
4) istungist osavõtjate poolt sobimatute väljendite kasutamise korral nõuab temalt väljendi parandamist või vabandamist, keeldumise korral lõpetab tema kõne;
5) viib läbi hääletamised ja teeb teatavaks hääletamise tulemused;
6) kuulutab välja vallavolikogu otsustuste vastuvõtmise;
7) paneb eelnõud hääletusele eelnõude esitamise järjekorras;
8) kuulutab välja istungi avamise, vaheajad ja lõppemise.
(14) Istungi päevakorras olevaid küsimusi arutatakse ühel või kahel lugemisel. Kahel lugemisel arutatakse küsimust, mis on toodud valla põhimääruse paragrahvi 51 lõikes 15 või kui vähemalt nelja volikogu liikme poolt tehtud kirjalik ettepanek kinnitatakse poolthäälteenamusega.
(15) Kahel lugemisel arutatakse järgmisi eelnõusid, mis käsitlevad:
1) valla põhimäärust, välja arvatud muutmist, kui muudatus tuleneb seadusest;
2) valla arengukava ja/või eelarvestrateegiat;
3) vallaeelarvet, v.a lisaeelarvet;
§ 52. Hääletamine vallavolikogus
(2) Hääletamine vallavolikogus on avalik, välja arvatud isikuvalimised, mis otsustatakse salajasel hääletamisel.
(3) Õigusakti eelnõud tervikuna ei panda hääletusele enne parandusettepanekute läbihääletamist. Parandusettepanekud hääletatakse läbi nende esitamise järjekorras.
(4) Hääletuse viib läbi istungi juhataja. Kui istungi juhataja on asunud hääletuse läbiviimisele, siis sõna enam ei anta.
(5) Hääletamisel osalevad ainult vallavolikogu liikmed.
(6) Hääletamisele pandud küsimus peab olema formuleeritud nii, et see sisaldab ainult ühte ettepanekut, millele on võimalik vastata «ja» või «ei». Enne hääletamist teatab istungi juhataja hääletamise korra.
(7) Hääled loetakse järjekorras:
1) poolthääled;
2) vastuhääled;
3) erapooletud.
(8) Kui poolthääled ja vastuhääled on jagunenud võrdselt, siis kuulutab istungi juhataja läbirääkimisteks välja vaheaja. Istungi jätkumisel toimub küsimuse arutlus valla põhimääruse paragrahvi 51 lõikes 11 sätestatud korras.
(9) Vallavolikogu otsustused fikseerib istungi juhataja.
(10) Volikogu otsustused tehakse poolthäälte enamusega. Paragrahvi 27 1. lõike punktides 2, 4, 6–10, 14, 15, 18, 24 ja 251 ning põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse seaduse §-s 7 ettenähtud küsimustes otsustuste vastuvõtmiseks on vajalik volikogu koosseisu häälteenamus. Paragrahvi 27 1. lõike punktis 28 ettenähtud küsimuse otsustamisel kohaldatakse Vabariigi Presidendi valimise seaduse § 22 lõiget 41.
§ 53. Umbusaldusmenetlus vallavolikogus
(1) Vähemalt neljandik vallavolikogu koosseisust võib algatada umbusalduse avaldamise vallavolikogu esimehele, vallavolikogu aseesimehele, vallavolikogu komisjoni esimehele, vallavolikogu komisjoni aseesimehele, revisjonikomisjoni liikmele, vallavalitsusele, vallavanemale, vallavalitsuse liikmele.
Umbusalduse algatamine toimub vallavolikogu istungil. Umbusaldus algatatakse enne päevakorrapunktide arutelude juurde asumist. Umbusalduse algatajate esindaja esineb ettekandega ja annab umbusalduseavalduse istungi juhatajale üle.
(2) Umbusalduse avaldamise küsimus lülitatakse vallavolikogu järgmise istungi päevakorda.
(3) Umbusaldushääletus on avalik. Umbusalduse avaldamine vabastab vallavolikogu esimehe või aseesimehe, vallavolikogu komisjoni esimehe, komisjoni aseesimehe või revisjonikomisjoni liikme tema kohustustest. Vallavolikogu esimehele umbusalduse avaldamise korral täidab vallavolikogu esimehe ülesandeid kuni uue esimehe valimiseni vallavolikogu aseesimees.
(4) Umbusalduse avaldamine vabastab vallavanema vallavanema ametist või vallavalitsuse liikme vallavalitsuse liikme kohustustest. Vallavanemale umbusalduse avaldamise korral valib vallavolikogu samal istungil uue vallavanema või määrab ühe vallavalitsuse liikmetest vallavanema asendajaks kuni uue vallavanema valimiseni.
(5) Vallavalitsusele umbusalduse avaldamise korral täidab vallavalitsus oma ülesandeid edasi ja vallavalitsuse volitused kehtivad kuni uue vallavalitsusele volituste andmiseni valla põhimääruses sätestatud korras. Vallavalitsuse volituste lõppemine seoses umbusalduse avaldamisega toob kaasa kõigi vallavalitsuse liikmete vabastamise vallavalitsuse liikme kohustustest.
(6) Kui vallavolikogu avaldab umbusaldust mõnele vallavalitsuse liikmele ning valla põhimääruse paragrahvi 59 lõikes 4 sätestatud kvoorum jääb alles, jätkab vallavalitsus oma tegevust ning vabad kohad täidetakse valla põhimääruse paragrahvi 32 lõikes 2 sätestatud korras või muudetakse sätestatud korras vallavalitsuse liikmete arvu ja vallavalitsuse struktuuri.
(7) Kui vallavalitsuse liikmetele avaldatud umbusalduse tagajärjel ei ole täidetud valla põhimääruse paragrahvi 59 lõikes 4 sätestatud kvooruminõuet, ei ole vallavalitsus otsustusvõimeline kuni vajaliku arvu uute vallavalitsuse liikmete kinnitamiseni
(8) Kui umbusalduse avaldamine ei leidnud vallavolikogu istungil toetust, siis ei saa samale isikule kolme kuu jooksul samal põhjusel algatada uut umbusalduse avaldamist.
(9) Umbusalduse avaldamine on vallavanema või vallavalitsuse liikme ametist vabastamise eraldi alus «Avaliku teenistuse seaduse» paragrahvides 114, 119, 123 ja 128 sätestatud ametist vabastamise aluste kõrval.
§ 54. Tagasiastumine
Vallavolikogu esimehe, vallavolikogu aseesimehe, vallavolikogu komisjoni esimehe, vallavolikogu komisjoni aseesimehe, revisjonikomisjoni liikme, vallavanema või vallavalitsuse liikme tagasiastumise korral esitab ta avalduse vallasekretärile. Avalduse esitanu loetakse tagasi astunuks avalduses märgitud kuupäevast, mis ei või olla varasem kui järgmine tööpäev avalduse esitamisest. Vallasekretär teavitab kohe vallavolikogu esimeest või tema asendajat.
§ 55. Vallavolikogu komisjonid
(1) Vallavolikogu võib moodustada nii alatisi kui ka ajutisi komisjone. Komisjoni liikmete arv peab olema paaritu. Komisjonide esimehed ja aseesimehed tuleb valida vallavolikogu liikmete hulgast. Teised komisjoni liikmed kinnitatakse komisjoni esimehe esildusel.
(2) Vallavolikogu alatiste ja ajutiste komisjonide ülesanne on kohaliku omavalitsuse poolt lahendamist vajavate vallaelu probleemide väljaselgitamine ja vallavalitsusele ettepanekute tegemine nende lahendamiseks, tegevuskavade väljatöötamine, vallavolikogu määruste ja otsuste algatamine ning eelnõude koostamine.
(3) Alatiste ja ajutiste komisjonide moodustamine, selle koosseis ja pädevus kinnitatakse vallavolikogu otsusega
(4) Alatise komisjoni likvideerib ja pädevust muudab vallavolikogu komisjoni esimehe või vallavolikogu esimehe ettepanekul
(5) Komisjonidele suunavad materjale läbivaatamiseks vallavolikogu, vallavolikogu esimees, vallavalitsus ja vallavanem.
(6) Komisjoni töövorm on koosolek. Komisjon on otsustusvõimeline, kui komisjoni koosolekust võtab osa vähemalt pool komisjoni koosseisust, sealhulgas komisjoni esimees. Komisjoni otsustused võetakse vastu poolthäälteenamusega. Komisjoni otsustused protokollitakse ja vormistatakse kolme tööpäeva jooksul ning neile kirjutab alla koosoleku juhataja. Protokollid peavad vastama haldusdokumentidele kehtestatud põhinõuetele. Komisjoni dokumente hoiab vallasekretär.
(7) Komisjoni otsustused on soovitusliku iseloomuga vallavolikogu määruste ja otsuste vastuvõtmisel.
(8) Alatine komisjon on aruandekohustuslik vallavolikogu ees.
§ 56. Revisjonikomisjon
5) vallavalitsuse ja nende ametiasutuste tegevuse seaduslikkust ja otstarbekust.
(5) Kontrollimist viivad läbi revisjonikomisjoni liikmed.
(6) Kontrollimise tulemused vormistatakse aktiga. Revisjonikomisjoni otsus ja akt saadetakse vallavalitsusele, kes võtab revisjoniakti suhtes seisukoha ja esitab selle kümne päeva jooksul revisjonikomisjonile. Revisjonikomisjon esitab eelnimetatud dokumendid vallavolikogule otsuse tegemiseks kontrolli tulemuste realiseerimise kohta, lisades nendele dokumentidele otsuse tegemiseks vajaliku vallavolikogu õigusakti eelnõu.
(7) Revisjonikomisjon esitab vähemalt kord aastas aruande oma tegevuse kohta vallavolikogu istungil.
§ 57. Vallavolikogu fraktsioon
(2) Fraktsiooni moodustamise otsustab vallavolikogu. Fraktsioon loetakse moodustatuks tema registreerimise momendist alatest. Fraktsiooni moodustamise aluseks on vähemalt kolme vallavolikogu liikme allkirjaga varustatud kirjalik avaldus.
(4) Fraktsioonil on õigus algatada ja ette valmistada vallavolikogu määruste ja otsuste projekte.
§ 58. Volikogu eestseisus
[Kehtetu - jõust. 27.06.2008]
§ 59. Vallavalitsuse töö korraldamine
(1) Vallavalitsuse juht on vallavanem, kes esindab vallavalitsust.
(2) Vallavalitsuse juht ei või olla vallavolikogu esimees.
(3) Vallavalitsuse koosseisu kuuluvad vallavanem ja valitsuse liikmed.
(4) Vallavalitsus on otsustusvõimeline, kui tema istungist võtab osa üle poole vallavalitsuse koosseisust, sealhulgas vallavanem või tema asendaja. Istungist võtab sõnaõigusega osa vallasekretär.
(5) Vallavalitsuse istungid on kinnised, kui vallavalitsus ei otsusta teisiti. Vallavanem või tema asendaja võib istungile kutsuda ka teisi isikuid. Vallavalitsuse istungit juhatab vallavanem, tema äraolekul tema asendaja.
(6) Vallavalitsuse otsustused tehakse poolthäälte enamusega.
(7) Vallavalitsuse määrustele ja teistele dokumentidele kirjutavad alla vallavanem või tema asendaja ning vallasekretär.
(8) Vallavalitsuse istungil asendab vallavanemat tema äraolekul tema poolt määratud vallavalitsuse liige.
(9) Vallavalitsusel on õigus moodustada komisjone.
2) esindab valda ja vallavalitsust vastvalt seadusega, valla põhimäärusega ning vallavolikogu poolt antud pädevusele;
6) esitab vallavolikogule ettepaneku vallavalitsuse täiendava liikme kinnitamiseks või vallavalitsuse liikme vabastamiseks vallavalitsuse liikme kohustustest;
7) esitab vallavalitsusele ametisse nimetamiseks valla ametiasutuse juhi kandidaadi ja ametisse kinnitamiseks valla ametiasutuse hallatava asutuse juhi kandidaadi, teeb vallavalitsusele ettepaneku nimetatud juhtide ametist vabastamise kohta, teostab tööandja teisi õigusi ja kohustusi, kui vallavolikogu või vallavalitsuse õigusaktis ei ole sätestatud teisiti;
8) esitab majanduslike huvide deklaratsiooni korrupsioonivastases seaduses sätestatud korras;
9) kinnitab vallavalitsuse töö sisekorraeeskirja ning teenistujate ametijuhendid;
(2) Vallavanemat asendab vallavalitsuse sisemise töö korraldamisel vallavanema asetäitja.
§ 61. Istungi ja koosoleku protokoll
(1) Vallavolikogu istungi protokollile kirjutab alla vallavolikogu esimees või aseesimees.
(3) Vallavolikogu või vallavalitsuse komisjoni koosoleku protokollile kirjutab alla koosoleku juhataja.
(5) Protokolli kantakse istungi või koosoleku toimumise aeg ja koht, osavõtjate nimed, arutlusel olnud küsimused, nende kohta esitatud ettepanekud ja vastuvõetud otsused, hääletamistulemused, kui küsimus otsustati hääletamise teel, ning otsustajate või küsimuste algatajate eriarvamused.
(6) Vallavolikogu istungite protokollid peavad olema kättesaadavad igaühele. Vallavolikogu istungi protokollid avalikustatakse vallasekretäri ruumis ja valla koduleheküljel kümne tööpäeva jooksul istungi toimumisest.
(7) Vallavalitsuse istungite ning vallavolikogu ja vallavalitsuse komisjonide koosolekute protokollid peavad olema igaühele kättesaadavad. Protokollid avalikustatakse vallasekretäri ruumis kümne tööpäeva jooksul istungi või koosoleku toimumisest. Valla koduleheküljel avalikustatakse protokolli väljavõte.
(8) Üldkättesaadavaks ei tehta protokollides sisalduvaid andmeid, mille väljastamine on seadusega piiratud või mõeldud valla ametiasutuse siseseks kasutamiseks.
§ 62. Vallavolikogu tegutsemisvõimetus
1) ei ole vastu võtnud valla eelarvet kolme kuu jooksul eelarveaasta algusest või riigieelarve vastuvõtmisest arvates, kui riigieelarvet ei olnud vastu võetud eelarveaasta alguseks;
2) ei ole kahe kuu jooksul uue koosseisu esimese istungi kokkutulemise päevast arvates valinud vallavolikogu esimeest ja vallavanemat või ei ole nelja kuu jooksul uue koosseisu esimese istungi kokkutulemise päevast arvates kinnitanud vallavalitsuse liikmeid;
3) ei ole kahe kuu jooksul vallavolikogu esimehe, vallavanema ametist vabastamisest arvates valinud uut vallavolikogu esimeest, vallavanemat või ei ole nelja kuu jooksul vallavanema vabastamisest arvates kinnitanud vallavalitsuse liikmeid;
4) ei ole kahe kuu jooksul vallavanemale või vallavalitsusele umbusalduse avaldamise päevast arvates valinud uut vallavanemat ja ei ole nelja kuu jooksul umbusalduse avaldamise päevast arvates kinnitanud vallavalitsuse liikmeid;
(2) Kui vallavolikogu osutub tegutsemisvõimetuks, loetakse kõigi tema liikmete volitused ennetähtaegselt lõppenuks ning nende asemele astuvad asendusliikmed seaduses sätestatud korras. Sellisel juhul kutsub vallavolikogu istungi kokku ja seda juhatab kuni vallavolikogu esimehe valimiseni valla valimiskomisjoni esimees või tema asendaja.
(3) Kui vallavolikogu liikmete arv langeb alla vallavolikogu koosseisu häälteenamuse saavutamiseks vajaliku arvu vähem kui kuus kuud enne kohaliku omavalitsuse volikogude korralisi valimisi, otsustab valla põhimääruse paragrahvi 27 lõike 1 punktides 12 ja 13 ning paragrahvi 27 lõikes 2 nimetatud küsimusi vallavalitsus.
§ 63. Omavalitsusteenistus
Omavalitsusteenistust vallavalitsuses reguleerib avaliku teenistuse seadus, kohaliku omavalitsuse korralduse seadus ja valla põhimäärus.
§ 64. Vallavolikogu poolt valitud ja ametisse nimetatud isikute sotsiaalsed garantiid
(1) Vallavolikogu esimehele, palgalisel ametikohal töötavale vallavolikogu aseesimehele, vallavanemale ja vallavolikogu poolt ametisse nimetatud vallavalitsuse liikmele makstakse vallavolikogu otsusega ametist vabastamisel hüvitust kolme kuu ametipalga ulatuses, kui ta on töötanud kaks kuni kaheksa aastat, ja kuue kuu ametipalga ulatuses, kui ta on töötanud vastaval ametikohal rohkem kui kaheksa aastat ning vabastamine toimub:
(2) Valla põhimääruse paragrahvi 64 lõikes 1 sätestatud hüvitust ei maksta, kui vallavolikogu poolt ametisse valitud või nimetatud isik:
1) vabastatakse ametist tema enda algatusel, välja arvatud käesoleva põhimääruse paragrahvi 64 lõike 1 punktis 2 toodud juhul;
(3) Palgalisel ametikohal töötavale vallavanemale makstakse ametist vabastamisel hüvitist kuue kuu ametipalga ulatuses, kui ametist vabastamine toimub volikogude algatusel toimuva valdade või linnade haldusterritoriaalse korralduse muutmise tõttu. Hüvitist ei maksta, kui volikogu valib vallavanema ametisse uueks tähtajaks.
§ 65. Vallasekretär
3) kellele on Vabariigi Valitsuse moodustatud valla- ja linnasekretäride kutsekomisjoni poolt enne 2011. aasta 1. märtsi väljastatud valla- ja linnasekretäride kutsenõuetele vastavuse tunnistus ja kes on töötanud avaliku teenistuse seaduse § 2 tähenduses riigi või kohaliku omavalitsuse ametiasutuses vähemalt kaks aastat, kuid kes ei vasta käesoleva lõike punktides 1 ja 2 sätestatud haridusnõuetele
(5) Vallasekretäri äraolekul asendab teda vallavanema käskkirjaga määratud isik. Vallasekretäri asendajal on kõik vallasekretäri õigused ja kohustused ning ta peab vastama käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud vanuse ja kodakondsuse nõudele ning ühele lõike 2 punktides 1-3 vallasekretäri ametisse nimetamiseks esitatud tingimusele.
§ 66. Valla asutused
(1) Valla asutused on haridus-, kultuuri- ja muud asutused, mis ei teosta avalikku võimu, kuid mida finantseeritakse valla eelarvest.
(2) Valla asutuse asutamise ning selle tegevuse lõpetamise, põhimääruse ja selle muutmise kinnitab vallavolikogu.
§ 67. Aleviku- ja külavanem
(3) Vallavolikogu võib võtta vastu aleviku ja külavanema statuudi, milles määratakse aleviku ja külavanema valimise kord, kandidaadile esitatavad nõuded, õigused ja kohustused ning volituste kestuse periood. Aleviku või külavanema volituste kestus ei ole piiratud vallavolikogu volituste kestusega.
§ 68. Koostöövormid
(1) Vald võib teiste valdade ja linnadega ühiste huvide väljendamiseks, esindamiseks, kaitsmiseks ning ühiste ülesannete täitmiseks:
(2) Valla põhimääruse paragrahvi 68 lõikes 1 tähendatud koostöö korral võivad vallad ja linnad näha lepinguga ette ühisasutuste moodustamise.
9. peatükk SUHTED RIIGIORGANITEGA JA JÄRELVALVE
§ 69. Suhted riigiorganitega
(1) Valla ning riigi valitsusasutuste suhted põhinevad seadusel ja lepingul.
§ 70. Valla tegevuse järelevalve ja kontroll
(1) Maavanem teostab järelevalvet valla tegevuse üle seadusega sätestatud korras.
(2) Riigikontroll kontrollib valla tegevust vastavalt Riigikontrolli seadusele.
(3) Järelvalvet valla õigustloovate aktide vastavuse üle Eesti Vabariigi põhiseadusele ja seadustele teostab õiguskantsler.
§ 71. Teenistuslik järelvalve
(1) Teenistuslik järelvalve on vallavalitsuse poolt vallavalitsuse ametiisikute ning vallavalitsuse hallatavate asutuste ja nende juhtide tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle teostatav kontroll.
(4) Vallavalitsuse ametiisikute ja vallavalitsuse hallatava asutuse juhi akti täitmise ja toimingu võib peatada kuni kümneks tööpäevaks akti või toimingu seaduslikkuse ja otstarbekuse täiendavaks kontrollimiseks või vajalike täiendavate andmete kogumiseks, sealhulgas akti andja või toimingu sooritaja selgituste saamiseks.
(6) Vallavalitsus tunnistab kehtetuks vallavalitsuse ametiisikute ja vallavalitsuse hallatavate asutuste juhtide akte ja toiminguid, mis ei ole vastavuses Eesti Vabariigi põhiseaduse, seaduste ning nende alusel ja täitmiseks antud õigusaktide ning valla õigusaktidega.
(7) Vallavalitsus tunnistab ebaotstarbekuse motiivil kehtetuks vallavalitsuse ametiisikute ja vallavalitsuse hallatavate asutuste juhtide akte ja toiminguid juhul, kui akt või toiming ilmselt ei vasta kohaliku omavalitsuse põhimõtetele või põhjustab vallavara ja eelarveliste vahendite ebaratsionaalset kasutamist.
10. peatükk VALLA PÕHIMÄÄRUSE VASTUVÕTMINE JA MUUTMINE
§ 72. Valla põhimääruse vastuvõtmine ja muutmine
(2) Põhimäärus ja selle muutmise määrus kehtestatakse vallavolikogu koosseisu häälteenamusega.
§ 74. Valla põhimääruse avalikustamine ja jõustumine
(1) Valla põhimäärus avalikustatakse vallalehes, Ridala valla veebilehel ja elektroonilises Riigi Teataja andmebaasis.
(2) Valla põhimäärus jõustub kolmandal päeval pärast avalikustamist.


text:
Vaivara valla raamatukogude avalike internetipunktide kasutamise eeskiri – Riigi Teataja
Vaivara valla raamatukogude avalike internetipunktide kasutamise eeskiri
Vaivara valla raamatukogude avalike internetipunktide kasutamise eeskiri - sisukord
§ 2 Internetipunkti teenused
§ 3 Kasutajate registreerimine
§ 4 Internetipunkti kasutamise korraldus
RT IV, 29.12.2012, 65
Vastu võetud 12.12.2012 nr 65
(1) Käesolev eeskiri kehtib kõigis Vaivara valla avalikes internetipunktides.
(2) Avaliku internetipunkti kasutamise eeskirjast teavitatakse kasutajat enne teenuse osutamist.
(3) Internetipunkti võivad kasutada kõik soovijad alates koolieast, eelduseks on arvuti kasutamise oskus.
§ 2. Internetipunkti teenused
Internetipunktis on võimalik kasutada järgmisi teenuseid:
1) veebilehe kasutamine;
2) e-maili kirjutamine, saatmine ja lugemine;
3) CD kasutamine;
4) kirjade koostamine;
5) pangateenuste kasutamine;
6) printimine.
§ 3. Kasutajate registreerimine
(1) Internetipunkti kasutamiseks saab registreerida kohapeal või telefoni teel:
1) Sinimäe raamatukogu;
2) Vaivara raamatukogu;
3) Olgina raamatukogu;
(2) Korraga saab registreerida kuni 60 minutiks. Arvuti kasutamine algab täistunnil.
(3) Eelregistreerimise korral peab arvutikasutaja tulema õigeaegselt kohale. Üle 10 minuti hilinemise korral läheb kasutusaeg üle järgmisele soovijale. Vabade aegade olemasolul on võimalik kohapeal aega pikendada.
Pikendatakse kasutaja soovil ning kokkuleppel raamatukogu töötajaga kuni 2 tunnini.
§ 4. Internetipunkti kasutamise korraldus
(1) Enne arvuti kasutamist tutvub külastaja kasutamise eeskirjaga.
(2) Iga arvutikasutaja fikseerib oma töö alguse-ja lõpuaja vastavas andmikus ning annab selle kohta allkirja.
(3) Väljatrükkide tegemine on tasuline. Enne printima hakkamist informeeritakse sellest raamatukogutöötajat.
(4) Arvutikasutajatel ei ole lubatud arvutile installeerida tarkvara ja arvutimänge ega muuta arvuti häälestust. Pärast töö lõppu kustutab kasutaja enda tekitatud failid arvutist. Pärast töö lõppu ei tohi arvutit välja lülitada.
(5) Oma diskettide, mälupulga või CD kasutamine on lubatud ainult raamatukogutöötaja nõusolekul.
(6) Tõrgetest arvuti ja interneti kasutamisel tuleb koheselt teavitada raamatukogu töötajat.
(7) Igasuguse nõuande ja abi saamiseks on lugejal õigus pöörduda raamatukogu töötaja poole.
(8) Raamatukogu ei kanna vastutust autoriõiguse seaduse rikkumise eest arvutikasutaja poolt ning ei vastuta kasutaja poolt laivõrgus korda saadetavate tegude tagajärgede eest. Vastutus oma käitumise eest lasub täielikult kasutajal.
(9) Arvutikasutaja poolt raamatukogule tekitatud materiaalse kahju korvab kasutaja.
(10) Arvutikasutaja peab hoidma puhtust ja korda. Raamatukogu ruumides on keelatud söömine ja joomine. Lubamatu on igasugune tegevus, mis häirib teisi külastajaid.
(11) Eeskirja rikkumisel kaotab arvutikasutaja õiguse kasutada arvutit kahe nädala kuni kuue kuu jooksul, korduval eeskirjade eiramisel määramata ajaks.

matches:
§ 2
§ 3
§ 4
§ 2
§ 3
§ 4