Laevade ja väikelaevade sisemerre, sadamatesse ning piiriveekogude Eestile kuuluvatesse vetesse sisenemise ja neist väljumise kord – Riigi Teataja
Laevade ja väikelaevade sisemerre, sadamatesse ning piiriveekogude Eestile kuuluvatesse vetesse sisenemise ja neist väljumise kord - sisukord
1 LAEVADE SISEMERRE, SADAMATESSE NING PIIRIVEEKOGUDE EESTILE KUULUVATESSEVETESSE SISENEMISE JA NEIST VÄLJUMISE KORD
§ 1 Laevaagendi või laeva kapteni teavitamiskohustus
§ 2 Sadamakapteni teavitamiskohustus
§ 3 Erisused teavitamiskohustusest
§ 4 Laeva sadamasse sisenemisel ja sadamast väljumisel esitatavad dokumendid
2 VÄIKELAEVADE SISEMERRE, SADAMATESSE NING PIIRIVEEKOGUDE EESTILE KUULUVATESSEVETESSE SISENEMISE JA NEIST VÄLJUMISE KORD
§ 5 Väikelaeva juhi teavitamiskohustus
§ 6 Väikelaeva sadamasse sisenemine ja sadamast lahkumine
§ 7 Väikelaeva sadamasse sisenemisel ja sadamast väljumisel esitatavad dokumendid
21 SADAMASSE SISENEMISEL JA SADAMAST VÄLJUMISEL ESITATAVATE DOKUMENTIDE VORMINÕUDED JA TÄITMISE KORD
§ 71 Dokumentide üldnõuded
§ 72 Ülddeklaratsioon
§ 73 Munsterroll
§ 74 Reisijate nimekiri
§ 75 Laeva varude deklaratsioon
§ 76 Laevapere vara deklaratsioon
RT I, 29.12.2011, 168
Vastu võetud 19.05.2004 nr 194
RT I 2004, 44, 312
jõustumine 15.06.2004
24.12.2004 RT I 2004, 91, 619 01.01.2005
08.02.2007 RT I 2007, 14, 72 23.02.2007
07.05.2009 RT I 2009, 25, 156 22.05.2009
12.05.2011 RT I, 18.05.2011, 3 01.06.2011 Määruses asendatud läbivalt sõna „piirivalvepiirkond” sõnaga „prefektuur”.
04.08.2011 RT I, 11.08.2011, 4 14.08.2011
1. peatükk LAEVADE SISEMERRE, SADAMATESSE NING PIIRIVEEKOGUDE EESTILE KUULUVATESSEVETESSE SISENEMISE JA NEIST VÄLJUMISE KORD
§ 1. Laevaagendi või laeva kapteni teavitamiskohustus
(1) Laevaagent või laeva kapten on kohustatud laeva saabumisest teavitama Politsei- ja Piirivalveametit, Maksu- ja Tolliametit, Terviseameti piirkondlikku talitust, Põllumajandusametit, Veterinaar- ja Toiduametit ning sadamakaptenit:
1) Politsei- ja Piirivalveametile laeva nimi ja lipuriik, laevapere liikmete arv, reisijate arv, last, millisest sadamast laev saabub või millisesse sadamasse laev suundub, nakkushaigete või nakkuskahtlaste isikute olemasolu;
(4) Merematket või reisijatevedu korraldava laeva kapten on kohustatud peale lõigetes 1 ja 2 sätestatud andmete elektrooniliselt edastama Politsei- ja Piirivalveametile laevapere liikmete ja reisijate nimekirja vähemalt üks tund enne laeva sadamasse saabumist.
(5) Sisemerre või piiriveekogu Eestile kuuluvatesse vetesse siseneva laeva kapten on kohustatud teavitama Politsei- ja Piirivalveametit kaks tundi enne laeva sisenemist sisemerre või piiriveekogu Eestile kuuluvatesse vetesse.
(7) Käesolevas paragrahvis nimetatud Maksu- ja Tolliameti teavitamise kohustuse täitmise täpsemad juhised avaldatakse Maksu- ja Tolliameti veebilehel.
[RT I, 18.05.2011, 3 - jõust. 01.06.2011]
§ 2. Sadamakapteni teavitamiskohustus
(1) Sadamakapten on kohustatud teavitama Politsei- ja Piirivalveametit laeva sadamasse saabumise ajast, sildumiskaist, laeva nimest ja lipuriigist.
(2) Sadamakapten on kohustatud Politsei- ja Piirivalveametit teavitama sisemerest või piiriveekogu Eestile kuuluvatest vetest sadamasse saabuvatest ja sadamast lahkuvatest laevadest vähemalt üks tund enne sadamasse sisenemist või enne sadamast väljumist.
§ 3. Erisused teavitamiskohustusest
(1) Paragrahvis 1 nimetatud kohustused ei kehti laevade suhtes, mis sisenevad sisemerre või piiriveekogu Eestile kuuluvatesse vetesse:
1) inimelu päästmiseks;
2) merereostuse likvideerimiseks;
3) jäämurdetöödeks;
4) punkerdamiseks.
(2) Lõikes 1 nimetatud eesmärgil sisemerre või piiriveekogu Eestile kuuluvatesse vetesse siseneva laeva kapten on kohustatud sisemerre või piiriveekogu Eestile kuuluvatesse vetesse sisenemisest teavitama Politsei- ja Piirivalveametit ning Maksu- ja Tolliametit.
(3) Vääramatu jõu toimel sisemerre või piiriveekogu Eestile kuuluvatesse vetesse siseneva laeva kapten on kohustatud esimesel võimalusel teavitama Politsei- ja Piirivalveametit sisemerre või piiriveekogu Eestile kuuluvatesse vetesse sisenemisest.
(4) Paragrahvi 1 lõikes 6 nimetatud kohustus ei kehti regulaarlaevaliinil sõitvatele laevadele.
5) Eesti teadus- ja arendusasutuse omandis või kasutuses olevad laevad, mida kasutatakse selle asutuse põhitegevuse läbiviimiseks vastavalt „Teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduses” sätestatule.
§ 4. Laeva sadamasse sisenemisel ja sadamast väljumisel esitatavad dokumendid
(1) Laeva sissesõidul sadamasse ja enne väljasõitu sadamast on laevaagendil, laeva kaptenil või reederil kohustus esitada järgmised dokumendid:
1) ülddeklaratsioon (lisa 1) – § 1 lõikes 1 nimetatud asutustele ja Veeteede Ametile;
[RT I, 11.08.2011, 4 - jõust. 14.08.2011]
2) munsterroll (lisa 2) ja reisijate nimekiri (lisa 3) – Politsei- ja Piirivalveametile, Maksu- ja Tolliametile, sadamakaptenile, Terviseameti piirkondlikule talitusele;
6) lasti manifest (lisa 6) – Põllumajandusametile, Veterinaar- ja Toiduametile, Maksu- ja Tolliametile ning Politsei- ja Piirivalveametile. „Tolliseaduse” alusel ettenähtud juhtudel ja korras esitatakse lasti manifest Maksu- ja Tolliametile elektrooniliselt;
10) teatis sadamas äraantavate toidujäätmete kohta, näidates ära nende liigi ja koguse – Veterinaar- ja Toiduametile.
11) [Kehtetu - RT I, 11.08.2011, 4 - jõust. 14.08.2011]
(11) Lõike 1 punktis 1 nimetatud ülddeklaratsiooni esitamine Veeteede Ametile ei ole vajalik, kui ülddeklaratsiooni andmed esitatakse Veeteede Ametile elektroonilise mereinfosüsteemi kaudu.
(10) Laeva sadamast väljumisel ei nõuta laevapere vara deklaratsiooni.
2. peatükk VÄIKELAEVADE SISEMERRE, SADAMATESSE NING PIIRIVEEKOGUDE EESTILE KUULUVATESSEVETESSE SISENEMISE JA NEIST VÄLJUMISE KORD
§ 5. Väikelaeva juhi teavitamiskohustus
(1) Väikelaeva juht on kohustatud teavitama Politsei- ja Piirivalveametit, Maksu- ja Tolliametit ja sadamakaptenit väikelaeva välisvetest saabumisest või piiriveekogu Eestile kuuluvatesse vetesse sisenemisest vahetult sadamasse saabudes ning sadamast lahkumisest vähemalt üks tund enne väikelaeva lahkumist sadamast.
(2) Vastava lasti või isiku olemasolul on väikelaeva juht kohustatud teavitama § 1 lõikes 1 nimetatud asutusi lõikes 1 sätestatud korras.
§ 6. Väikelaeva sadamasse sisenemine ja sadamast lahkumine
(1) Sisenemisel Eesti sadamasse peab välisriigist saabuv väikelaev kohe vormistama sisenemise Eesti sisemerre või sadamasse või piiriveekogu Eestile kuuluvatesse vetesse rahvusvaheliseks liikluseks avatud piiripunktis.
(2) Pärast sisenemise vormistamist võib väikelaev seilata Eesti sisemeres või piiriveekogu Eestile kuuluvates vetes, siseneda sadamatesse ning neist väljuda käesolevas määruses sätestatud korras.
(3) Riigipiiri ületamiseks peab väikelaev enne Eesti sisemerest lahkumist vormistama lahkumise rahvusvaheliseks liikluseks avatud piiripunktis.
§ 7. Väikelaeva sadamasse sisenemisel ja sadamast väljumisel esitatavad dokumendid
(1) Väikelaeva juht on kohustatud vahetult sadamasse saabudes ja enne väljasõitu sadamast esitama Politsei- ja Piirivalveametile väikelaeval viibivate isikute nimekirja.
(2) Kui väikelaeval on deklareeritavat kaupa, esitab väikelaeva juht Maksu- ja Tolliametile lõbusõidulaeva deklaratsiooni (lisa 9).
(3) [Kehtetu - RT I, 18.05.2011, 3 - jõust. 01.06.2011]
(4) Kui väikelaev imporditakse või eksporditakse kaubana, teostatakse tolliformaalsused vastavalt tollieeskirjadele.
(5) Tolliformaalsuste teostamiseks sadamas, kus tolliasutus puudub, kutsutakse välja tolliametnik.
21. peatükk SADAMASSE SISENEMISEL JA SADAMAST VÄLJUMISEL ESITATAVATE DOKUMENTIDE VORMINÕUDED JA TÄITMISE KORD
[RT I 2004, 91, 619 - jõust. 01.01.2005]
§ 71. Dokumentide üldnõuded
(1) Käesoleva määruse lisades 1, 2, 3, 5 ja 8 toodud vormidele vastavad dokumendid peavad sisaldama nimetatud vormides märgitud andmeid.
(2) Käesoleva määruse lisades toodud dokumendivormide asemel võib kasutada vastavaid „Rahvusvahelise mereliikluse hõlbustamise konventsiooni” (RT II 2002, 3, 6) kohaselt soovitatavaid dokumendivorme.
(3) Käesoleva määruse lisades 1, 2, 3, 5 ja 8 toodud vormidele vastavad dokumendid trükitakse A4-formaadis valgele paberile vertikaalasendis.
(4) Dokumendis esitatav teave peab olema loetav. Dokumendid võivad olla täidetud tindi või kustutamatu pliiatsiga või automaatsete andmetöötlusvahendite abil.
§ 72. Ülddeklaratsioon
Ülddeklaratsiooni dateerib ja allkirjastab kapten, laevaagent või kapteni poolt kirjalikult volitatud isik.
§ 73. Munsterroll
(1) Munsterrolli dateerib ja allkirjastab kapten või tema poolt kirjalikult volitatud laeva juhtkonna liige.
(2) Laeva lahkumisel sadamast võib esitada sadamasse sisenemisel esitatud munsterrolli koopia, mis on uuesti alla kirjutatud ning milles on näidatud laevapere liikmete arvu või isikkoosseisu muudatused või kinnitatud, et muutusi ei ole toimunud.
§ 74. Reisijate nimekiri
(1) Reisijate nimekirja dateerib ja allkirjastab kapten, laevaagent või kapteni poolt kirjalikult volitatud isik.
(2) Eesti riigilippu kandva reisilaeva reisijate nimekirja koostamise suhtes kohaldatakse Vabariigi Valitsuse 17. detsembri 2002. a määruse nr 404 „Reisijate nimekirja koostamise kord” (RT I 2002, 107, 638) nõudeid.
§ 75. Laeva varude deklaratsioon
Laeva varude deklaratsiooni dateerib ja allkirjastab kapten või tema poolt kirjalikult volitatud laeva juhtkonna liige, kes omab ülevaadet laeva varudest.
§ 76. Laevapere vara deklaratsioon
(1) Laevapere vara deklaratsiooni dateerib ja allkirjastab kapten või tema poolt kirjalikult volitatud laevapere liige.
(2) Vajadusel nõuab Maksu- ja Tolliamet, et iga laevapere liige annab deklaratsiooni tema vara käsitlevale osale oma allkirja või kui ta ei ole selleks võimeline, siis teeb deklaratsiooni oma märgi.
Määrus jõustub 15. juunil 2004. a.


Viru-Nigula vallavara valitsemise kord – Riigi Teataja
Viru-Nigula vallavara valitsemise kord
Viru-Nigula vallavara valitsemise kord - sisukord
§ 2 Vallavara mõiste ja harilik väärtus
§ 4 Vallavara üleandmine ja ebaseaduslikust valdusest väljanõudmine
§ 7 Asja ostmise, teenuse või ehitustöö tellimise otsustamine
§ 9 Pärandi ja kingi vastuvõtmine ning vara tasuta omandamine
§ 10 Munitsipaalomandisse taotlemine
§ 11 Ostueesõiguse teostamine, ehitise kui peremehetu vallasasja hõivamine
§ 12 Vallavara kasutamise põhimõtted
§ 16 Isikliku servituudi seadmine valla kasuks
§ 17 Vallavara kasutusse andmise põhimõtted
§ 18 Pädevused vallavara kasutusse andmisel
§ 19 Vallavara üürile või rendile andmine enampakkumise korras
§ 21 Vallavara üürile või rendile andmine eelläbirääkimistega pakkumise korras
§ 22 Vallavara üürile või rendile andmine otsustuskorras
§ 23 Vallavara üürile või rendile andmine otsustuskorras soodustingimustel
§ 24 Üüri- või rendilepingu muutmine ja vallavara allüürile või -rendile andmine
§ 28 Vallavara käsutamise mõiste
§ 29 Vallavara võõrandamise mõiste ja tingimused
§ 30 Vallavara võõrandamise otsustamine ja viisid
§ 31 Vallavara müük enampakkumise korras
§ 33 Vallavara võõrandamine otsustuskorras
§ 34 Vallavara koormamine
§ 35 Hoonestusõiguse seadmine
§ 36 Hoonestusõiguse seadmise tingimused
RT IV, 10.10.2018, 33
Vastu võetud 27.09.2018 nr 38
(1) Viru-Nigula vallavara valitsemise kord (edaspidi kord) sätestab Viru-Nigula vallale vara omandamise ja Viru-Nigula valla omandis oleva vara (edaspidi vallavara) valitsemise, kasutamise ja käsutamise õiguslikud alused.
(2) Korda kohaldatakse koos teiste Eesti Vabariigis kehtivate õigusaktidega.
(3) Kord ei reguleeri vallavara erastamist erastamisseaduse mõttes.
(4) Käesolevas korras sätestamata juhtudel otsustab vallavaraga toimingute tegemise Viru-Nigula Vallavalitsus (edaspidi Vallavalitsus).
§ 2. Vallavara mõiste ja harilik väärtus
(1) Vallavara on vallale kuuluv kinnis- ja vallasvara ning rahaliselt hinnatavad õigused ja kohustused.
(2) Vallavara kasutamisest ja käsutamisest saadav tulu kuulub vallale, kui seadustest, valla õigusaktidest või lepingutest ei tulene teisiti.
(1) Vallavara valitsemine on vallavara valitseja õigus ja kohustus korraldada vallavara valdamist, kasutamist ja käsutamist.
(2) Vallavara valdamine on vallavara üle tegeliku võimu teostamine, samuti isikliku kasutusõiguse ja reaalservituudi teostamine.
(3) Vallavara valitsejad on:
1) vallavalitsus (ametiasutusena);
3) valla osalusega eraõiguslik juriidiline isik vastavalt põhikirjale.
(4) Vallavara kasutajaks võib olla vallavolikogu, vallavalitsus, vallavalitsuse hallatav asutus või kolmas isik.
(5) Vallavara valitsejad ja kasutajad on kohustatud nende valduses olevat vallavara majandama heaperemehelikult ning tagama vara säilimise, korrashoiu ja sihipärase kasutamise.
(6) Vallavara majandamisega seotud lepingud sõlmib vallavara valitseja, kui käesolevast korrast või vallavara kasutusse andmise otsusest ei tulene teisiti.
(7) Vara loetakse selle vallavara valitseja valitsemisalas olevaks, kellele see vara seaduse või tehingu alusel tuleb üle anda või kes on õigustatud või kohustatud selle vastu võtma. Kui niisugust vallavara valitsejat seadusest või tehingust otseselt ei selgu, siis on vallavara valitseja ametiasutus.
(8) Vallavara valitseja korraldab tema valitsemisel oleva vallavara kasutamist ja määrab vallavara eest varaliselt vastutavad isikud. Kui vallavara eest varaliselt vastutavat isikut ei ole määratud, siis on selle vallavara eest varaliselt vastutav asutuse juht.
(9) Vallavalitsus võib sõlmida vallavolikogu nõusolekuta eelarveaastat ületavaid lepinguid aastase maksumusega kuni riigihangete seaduses toodud riigihanke piirmäärani järgmiselt:
2) kestvuslepinguid info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas;
(10) Valla osalemise vajaduse ning osaluse ulatuse ettevõtluses ja ettevõtlusvormi otsustab vallavolikogu. Valla esindajad valla osalusega juriidilises isikus nimetab Vallavalitsus.
§ 4. Vallavara üleandmine ja ebaseaduslikust valdusest väljanõudmine
(1) Vallavara üleandmise ühelt valitsejalt teisele otsustab Vallavalitsus, välja arvatud lõikes 2 nimetatud juhtudel.
(2) Vallavara, soetusmaksumusega alla 500 euro (v.a kinnisasjad), antakse ühelt valitsejalt teisele üle vastavate valitsejate kokkuleppel kirjaliku üleandmise-vastuvõtmise akti (edaspidi akt) alusel.
(3) Akti märgitakse andmed üleandja ja vastuvõtja, üleandmise aja ning vara koosseisu ja bilansilise väärtuse kohta. Aktile lisatakse üleantava varaga seotud dokumentatsioon. Üleandja ja vastuvõtja korraldavad vastavate kannete muutmise andmekogudes.
(4) Nõude vallavara ebaseaduslikust valdusest väljanõudmiseks esitab vallavalitsus vallavara valitseja ettepanekul.
(1) Vallavara arvestust peab vallavalitsuse finantsosakond raamatupidamise seaduse, rahandusministri kehtestatud korra, vallavolikogu ja Vallavalitsuse õigusaktide ning vallavalitsuse ja/või tema hallatava asutuse haldusaktide alusel.
(1) Vallavara omandatakse seaduse või tehingu alusel avalikuks otstarbeks, kohaliku võimu teostamiseks või tulu saamiseks.
1) vara ostmisega, teenuse või ehitustöö tellimisega;
3) pärandi ja kingi vastuvõtmisega ning vara tasuta omandamisega;
4) munitsipaliseerimisega;
5) ostueesõiguse teostamisega;
6) ehitise kui peremehetu vallasasja hõivamisega;
§ 7. Asja ostmise, teenuse või ehitustöö tellimise otsustamine
Asja ostmise, teenuse või ehitustöö tellimise otsustab:
1) vallavara valitseja jooksva aasta eelarves ettenähtud vahendite piires seadusega pandud ülesannete täitmiseks või vallavolikogu poolt antud ülesannete täitmiseks vajalike asjade ostmiseks või teenuste ja ehitustööde tellimiseks;
2) vallavolikogu, kui sõidukid soetatakse või võetakse kasutus- või kapitalirendile;
3) vallavolikogu, kui omandatakse kinnisvara, mille ostuhind on üle 10 000 euro või kui vara soetamisega võetakse vallale varalisi kohustusi, mida ei ole ette nähtud jooksva aasta eelarves või eelarvestrateegias, v.a käesoleva korra § 3 lõikes 9 toodud juhtudel.
1) vallavolikogu, kui sellega võetakse vallale rahalisi kohustusi üle eelarveaasta ning see ei ole vastuolus käesoleva korra teiste sätetega;
2) Vallavalitsus, kui sellega võetakse vallale rahalisi kohustusi eelarveaasta piires.
(4) Laenulepingu või muu rahaliselt hinnatavat kohustust sisaldava lepingu sõlmib vallavanem või tema volitatud isik.
§ 9. Pärandi ja kingi vastuvõtmine ning vara tasuta omandamine
(1) Kingi või testamendijärgse pärandi, mis toob kaasa varalisi kohustusi, vastuvõtmise otsustab vallavolikogu. Teistel juhtudel vallavalitsus või vallavalitsuse hallatav asutus.
(2) Kingi hindamise ja pärandvara inventuuri korraldab vallavalitsus.
(3) Seadusjärgse pärimise korral, kui seadusega ettenähtud kohustusliku pärandvara inventuuri läbiviimisega on selgunud, et pärandiga kaasnevad varalised õigused on väiksemad, kui sellega kaasnevad kohustused, otsustab pärandvara pankroti väljakuulutamiseks avalduse esitamise vallavalitsus.
(4) Kingi või pärandvara valdajaks jääb valla ametiasutus või hallatav asutus, kes on testamendis või kinkelepingus näidatud kingi saajana või pärijana.
§ 10. Munitsipaalomandisse taotlemine
Maa ja muu vara munitsipaalomandisse taotlemine toimub nimetatud valdkonda reguleerivate õigusaktidega ettenähtud korras. Otsuse maa munitsipaalomandisse taotlemise kohta teeb vallavolikogu, teistel juhtudel Vallavalitsus.
§ 11. Ostueesõiguse teostamine, ehitise kui peremehetu vallasasja hõivamine
(1) Ostueesõigusest loobumise või ostueesõiguse kasutamise otsustab vallavolikogu.
(2) Vara tasuta omandamise otsustab Vallavalitsus ja see võetakse vallavarana arvele null euroga.
(3) Ehitise peremehetuse selgitab välja vallavalitsus vastavalt peremehetu ehitise hõivamise korrale ja võtab selle arvele. Ehitise peremehetuse tuvastamine on vallavolikogu pädevuses.
§ 12. Vallavara kasutamise põhimõtted
(2) Vallavolikogu võib kinnitada avalikuks otstarbeks kasutatava vallavara kasutamise tingimused ja vajadusel kehtestada tasu selle teatud kasutamisviisi eest.
(5) Valla omandisse kuuluvat muud vara võib määrata avalikul otstarbel kasutamiseks vallavolikogu otsusega.
§ 16. Isikliku servituudi seadmine valla kasuks
(1) Eraomandis olevale kinnisasjale valla kasuks isikliku servituudi seadmise otsustab vallavolikogu, v.a käesoleva paragrahvi lõikes 2 toodud juhtudel.
(2) Eraomandis olevale kinnisasjale isikliku servituudi seadmise otsustab Vallavalitsus, kui on täidetud käesoleva lõike punktidest 1-4 vähemalt üks punkt ning punkt 5:
1) see on vajalik vallale avalike ülesannete täitmiseks (nt kergliiklustee rajamiseks, tee avalikku kasutusse võtmiseks, kui see teenindab vähemalt 3 majapidamist, vee- ja kanalisatsioonitrasside avalikku kasutusse võtmiseks või rajamiseks);
2) seda näeb ette kehtestatud detailplaneering või üldplaneering;
3) selleks on ette nähtud kulurida valla eelarves;
4) tegevus on kajastatud valla arengukavas;
5) isiklik servituut sõlmitakse tasuta, kuigi see võib kaasa tuua jooksvaid majanduskulusid (nt teehooldus, jooksev remont) järgnevatel aastatel.
(3) Valla kasuks lepingu sõlmimise õigus on vallavanemal või tema volitatud isikul. Leping sõlmitakse tähtajaga või tähtajatult.
§ 17. Vallavara kasutusse andmise põhimõtted
1) tasu eest enampakkumise, eelläbirääkimistega pakkumise või otsustuskorras üürile või rendile;
2) soodustingimustel otsustuskorras üürile või rendile;
3) tasuta kasutada.
(2) Munitsipaalmaal asuvate aiamaade kasutusse andmine toimub „Aiamaa kasutamise korra“ alusel.
§ 18. Pädevused vallavara kasutusse andmisel
(1) Vallavara kasutusse andmise otsustab Vallavalitsus, kui:
1) vallavara antakse kasutusse tähtajaga kuni viis aastat ja kasutusse antava vallavara harilik väärtus on kuni 50 000 eurot;
2) üürilepingu esemeks on elu- või äriruum tähtajaga kuni 10 aastat;
3) kasutusse antakse tasuta või soodustingimustel vallavalitsuse ja vallavalitsuse hallatava asutuse valitsemisel olev ruum.
(2) Muudel juhtudel otsustab vallavara kasutusse andmise vallavolikogu.
(3) Vallavalitsus kinnitab vallavalitsuse ja vallavalitsuse hallatava asutuse valitsemisel oleva vara üüri või rendi hinna.
(4) Vallavalitsuse hallataval asutusel on õigus kasutusse anda bilansivälist vara raamatupidamise sise-eeskirja tähenduses, ruumi või põhivara juhul, kui asutus ei vaja nimetatud vara oma ülesannete täitmiseks.
(5) Vallavalitsuse hallataval asutusel on õigus anda vallavara:
1) otsustuskorras üürile või rendile tähtajaga kuni eelarveaasta lõpuni Vallavalitsuse kinnitatud hinnaga;
2) tasuta kasutada käesoleva korra § 25 sätestatud juhtudel.
§ 19. Vallavara üürile või rendile andmine enampakkumise korras
(1) Vallavara üürile või rendile andmise enampakkumise korras otsustab vallavolikogu käesoleva korra § 18 lõikes 2 sätestatud juhul ja Vallavalitsus käesoleva korra § 18 lõikes 1 sätestatud juhtudel.
(2) Vallavara üürile või rendile andmise enampakkumise korras korraldab vallavalitsus, kes teeb ka käesolevas korras sätestatud eeltoimingud.
(4) Enampakkumine on suuline, kirjalik või viiakse läbi vastavas internetiportaalis.
(6) Vallavara üürile või rendile andmisel määratakse:
3) kasutusse andmise tähtaeg;
4) vajadusel osavõtutasu;
5) vajadusel tagatisraha;
6) enampakkumises osalejate ring piiratud enampakkumisel;
7) vara kasutusotstarve;
8) nõuded pakkumisel osalemiseks või pakkumuste vormistamiseks.
(7) Vallavara üürile või rendile andmisest enampakkumise korras annab vallavalitsus teada valla veebilehel ja vajadusel muus infokanalis. Kuulutus avaldatakse vähemalt 14 kalendripäeva enne enampakkumise korraldamist. Korduval enampakkumisel võib kuulutuse avaldamise tähtaeg olla seitse kalendripäeva. Kuulutus peab sisaldama enampakkumise tingimusi või viidet tingimuste avaldamise kohale.
(8) Enampakkumise teates märgitakse:
3) enampakkumise läbiviimise koht ja aeg, kirjaliku enampakkumise korral pakkumuste esitamise tähtaeg, märgusõna ning pakkumuste avamise koht ja aeg;
4) enampakkumise viis;
5) enampakkumise ja lepingu tingimustega tutvumiseks ettenähtud aeg ja koht;
7) vajadusel osavõtutasu ja tagatisraha suurus, nende tasumise tähtajad ning viis;
8) enampakkumisest osavõtvate isikute ring piiratud enampakkumisel;
11) pakkumise alghind;
(9) Enampakkumisele ei lubata pakkujaid, kes on teinud tingimustele mittevastava pakkumuse.
(2) Pärast enampakkumise tulemuste kinnitamist sõlmitakse parima pakkumuse teinud isikuga vara üürile või rendile andmise leping. Lepingu sõlmib vallavanem või tema volitatud isik.
(3) Enampakkumise tulemuste kinnitamise kohta saadetakse enampakkumise võitjale Vallavalitsuse korraldus e-kirjaga, mille kättesaamise kohta peab võitja saatma vastuskirja. Juhul, kui enampakkumise võitja ei ole esitanud oma e-posti aadressi või ei saada e-kirja kättesaamise kohta vastuskirja, saadetakse korraldus lihtväljastusteatega või väljastatakse allkirja vastu vallakantseleist.
(4) Kui enampakkumise võitja keeldub lõikes 3 nimetatud korralduse vastuvõtmisest või mõjuva põhjuseta ei ilmu ettenähtud tähtaja jooksul lepingu sõlmimisele, kaotab ta õiguse lepingu sõlmimiseks ja kordusenampakkumisel osalemiseks, samuti kaotab ta makstud tagatisraha.
(5) Enampakkumises osalejale, kellele ei laiene käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatu, tagastatakse tagatisraha kolme tööpäeva jooksul pärast enampakkumise tulemuste kinnitamist või enampakkumise nurjunuks tunnistamist. Osavõtutasu tagastamisele ei kuulu.
§ 21. Vallavara üürile või rendile andmine eelläbirääkimistega pakkumise korras
(1) Vallavara üürile või rendile andmise eelläbirääkimistega pakkumise korras otsustab vallavolikogu korra § 18 lõikes 2 sätestatud juhul ja Vallavalitsus korra § 18 lõikes 1 sätestatud juhtudel.
(4) Vallavara üürile või rendile andmise eelläbirääkimistega pakkumise korras korraldab vallavalitsus ning see toimub korra § 19 ja § 20 sätestatud korras, arvestades käesoleva paragrahvi erisusi.
(5) Eelläbirääkimistel osaleja esitab pakkumuse kõigi pakkumise tingimuste ja lisatingimuste kohta.
(6) Läbirääkimistele ei lubata pakkujaid, kes on teinud nõuetele mittevastava pakkumuse.
(8) Eelläbirääkimised protokollitakse.
(11) Käesoleva paragrahvi lõigetes 9 ja 10 märgitud pakkumuste alusel valib komisjon välja parima pakkumuse, võttes arvesse esitatud pakkumustele sätestatud lisatingimusi.
§ 22. Vallavara üürile või rendile andmine otsustuskorras
1) valla osalusega eraõiguslikule juriidilisele isikule;
3) äriühingule, mittetulundusühingule, seltsingule, sihtasutusele, füüsilisest isikust ettevõtjale;
5) kui vallavara üürile või rendile andmise enampakkumise korras või eelläbirääkimistega pakkumise korras on ebaõnnestunud;
6) vallavalitsuse hallatava asutuse valitsemisel olevat vara asutuse põhimääruse järgsete ülesannete täitmiseks.
(2) Vallavara üürile või rendile andmisel otsustuskorras käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 4 nimetatud alusel peab üürile või rendile andmise otsustaja avalikku huvi põhjendama.
(3) Vallavara üürile või rendile andmisel otsustuskorras määrab üüri või rendi tasu:
1) vallavolikogu korra § 18 lõikes 2 sätestatud juhul;
2) Vallavalitsus korra § 18 lõikes 1 sätestatud juhtudel.
§ 23. Vallavara üürile või rendile andmine otsustuskorras soodustingimustel
(1) Vallavara üürile või rendile andmise otsustuskorras soodustingimustel otsustab ja korra § 18 lõikes 3 nimetatud hinnast soodustuse kinnitab Vallavalitsus.
(2) Vallavalitsus kinnitab vallavalitsuse ja vallavalitsuse hallatava asutuse valitsemisel oleva vara soodusüürihinna või soodusrendihinna lasteringi tegevuseks ning vallaelanike huvi- ja sporditegevuseks. Käesolevas punktis nimetatud hindade puhul täiendavat soodustust ei tehta.
§ 24. Üüri- või rendilepingu muutmine ja vallavara allüürile või -rendile andmine
(2) Vallavara allüürile või -rendile andmiseks annab nõusoleku Vallavalitsus.
(1) Vallavara tasuta kasutusse andmise määratud ajaks otsustab vallavara valitseja vastavalt korra § 17 ja § 18 sätestatule.
2) külaseltsile või külaliikumisega seotud seltsingule koosoleku pidamiseks;
3) teisele vallavara valitsejale.
(3) Vallavalitsus otsustab vallavalitsuse ja vallavalitsuse hallatava asutuse valitsemisel oleva vara tasuta kasutusse andmise käesolevas paragrahvis nimetamata juhtudel, märkides oma korralduses vara tasuta kasutusse andmise kaalutluse.
1) kasutaja kannab kasutusse antud asjaga seotud kõrvalkulud (kommunaalteenused, koristamine jms);
(5) Bilansivälise vara raamatupidamise sise-eeskirja mõistes tasuta kasutusse andmise otsustab vastava vallavara valitseja.
(6) Vallavara tasuta kasutusse andmise otsustaja peab oma otsust põhjendama ja ära näitama tasuta kasutusse antud vara väärtuse.
(7) Vallavara tasuta kasutamise kohta sõlmitakse kasutajaga vara tasuta kasutamise leping.
(1) Vallavara kasutaja võib üüri- või rendilepingu alusel kasutatavale vallavarale teha parendusi või muudatusi ainult vallavalitsuse eelneval kirjalikul nõusolekul.
(2) Vallavara parendamisel või muutmisel tehtud kulutuste hüvitamise otsustab Vallavalitsus enne vastavate töödega alustamist, näidates ära, millised ja millises ulatuses parendustega seotud kulud hüvitatakse ning näidates vajadusel tehtavate parenduste tasaarvelduse perioodi.
(3) Üüri- või rendilepingu pikendamisel tuleb järgida korra § 18 sätteid.
(4) Tasuta kasutamise lepingut ei pikendata. Vajadusel sõlmitakse sama taotlejaga uus vara tasuta kasutamise leping.
§ 28. Vallavara käsutamise mõiste
Vallavara käsutamine on vara võõrandamine, erastamine, mahakandmine, koormamine ja muul viisil käsutamine vastavalt korrale.
§ 29. Vallavara võõrandamise mõiste ja tingimused
5) vallavara on vallale üle antud erastamise kohustusega;
6) muudel seaduses või vallavolikogu poolt ettenähtud juhtudel.
§ 30. Vallavara võõrandamise otsustamine ja viisid
1) vallavolikogu, kui võõrandatakse vallavara harilikus väärtuses üle 10 000 euro;
2) Vallavalitsus, kui võõrandatakse vallavara harilikus väärtuses kuni 10 000 eurot.
4) vajadusel osavõtutasu ja tagatisraha suurus;
6) maksetingimused ja muud olulised võõrandamislepingu tingimused.
§ 31. Vallavara müük enampakkumise korras
(1) Vallavara müük enampakkumise korras toimub korra § 19 ja § 20 sätestatud korras, arvestades käesoleva paragrahvi erisusi.
(2) Enampakkumise eesmärgiks on vara võõrandamine võimalikult kõrge hinnaga.
(3) Enampakkumise teates märgitakse täiendavalt korra § 19 lõikes 8 sätestatule müüdava vara müügihinna tasumise kord ja tähtajad.
(4) Pärast enampakkumise tulemuste kinnitamise korralduse saamist on enampakkumise võitja kohustatud tasuma müügihinna enampakkumise teates ettenähtud tähtaja jooksul.
(5) Enampakkumise võitjaga sõlmitakse ostu-müügileping.
(6) Enampakkumise võitja on kohustatud ilmuma müügilepingu sõlmimiseks poolte vahel kokkulepitud kohta. Kui enampakkumise võitja mõjuva põhjuseta ei ilmu ettenähtud tähtajal lepingu sõlmimisele, kaotab ta õiguse lepingu sõlmimiseks, korduval enampakkumisel osalemiseks ja tagatisrahale.
(3) Vallavara müük eelläbirääkimistega pakkumise korras toimub korra § 21 sätestatud korras, arvestades järgmisi erisusi:
1) eelläbirääkimistega pakkumise objekt on võõrandatava vara müügihind koos sätestatud lisatingimusega;
2) eelläbirääkimistega pakkumise kuulutusse märgitakse eelläbirääkimistega pakkumise lisatingimused;
3) isikuid, kes on teinud nõuetele mittevastava pakkumuse, läbirääkimistele ei lubata;
5) eelläbirääkimistele kutsutakse nõuetele vastava pakkumuse teinud osalejad;
7) võrdväärsete pakkumuste korral annab komisjon pakkujatele võimaluse oma pakkumusi täiendada. Täiendatud pakkumuste esitamise tähtaja otsustab eelläbirääkimistega pakkumist läbiviiv komisjon;
8) eelläbirääkimistega pakkumise võitjaga sõlmitakse ostu-müügileping. Võitjaks on isik, kelle pakkumuse on korraldaja tunnistanud parimaks, arvestades nii kehtestatud lisatingimusi kui ka pakutud hinda. Sobivate pakkumuste puudumisel tunnistab korraldaja eelläbirääkimistega pakkumise nurjunuks;
9) pärast eelläbirääkimistega pakkumise tulemuste kinnitamise korralduse saamist on eelläbirääkimistega pakkumise võitja kohustatud tasuma ostuhinna ettenähtud suuruses ja tähtaja jooksul;
10) eelläbirääkimistega pakkumise võitja on kohustatud ilmuma ostu-müügilepingu sõlmimiseks poolte vahel kokkulepitud kohta. Kui eelläbirääkimistega pakkumise võitja mõjuva põhjuseta ei ilmu ettenähtud tähtajaks lepingu sõlmimisele, kaotab ta õiguse lepingu sõlmimiseks, korduval enampakkumisel osalemiseks ja tagatisrahale.
§ 33. Vallavara võõrandamine otsustuskorras
Vallavara võõrandamine otsustuskorras toimub korra § 30 lõikes 1 nimetatud otsustaja igakordse otsuse alusel.
§ 34. Vallavara koormamine
(1) Vallavara koormamine käesoleva korra tähenduses on valla omandis olevatele kinnisasjadele piiratud asjaõiguse seadmine.
(2) Kinnisasja koormamine tehnorajatiste või -võrkude omanike või haldajate kasuks toimub Vallavalitsuse igakordse korralduse alusel. Ülejäänud juhtudel toimub vallavara koormamine vallavolikogu otsuse alusel.
(3) Vallavara koormamise lepingu sõlmib valla nimel vallavanem või tema volitatud isik.
§ 35. Hoonestusõiguse seadmine
(1) Hoonestusõiguse seab vallavolikogu.
(3) Hoonestusõiguse võib otsustuskorras seada:
2) valla asutatud sihtasutuse kasuks;
3) mittetulundusühingu, sihtasutuse ja avalik-õigusliku juriidilise isiku kasuks;
§ 36. Hoonestusõiguse seadmise tingimused
(1) Hoonestusõiguse seadmise otsus peab sisaldama järgnevat:
8) tingimus, et hoonestusõiguse võõrandamiseks või koormamiseks asjaõigusega on vajalik vallavolikogu nõusolek;
(2) Hoonestajale hoonestusõiguse võõrandamiseks loa andmise otsustab vallavolikogu.
1) vallavara enam ei eksisteeri (on hävitatud, hävinud, kadunud vms), on muutunud kasutamiskõlbmatuks, kui see ei ole enam vajalik avalikuks või valla valitsemise otstarbeks või selle säilitamine on ebaotstarbekam ning selle võõrandamine ei ole võimalik;
2) ilmneb erinevusi olemasoleva vallavara ja raamatupidamisandmete vahel ning võib põhjendatult eeldada, et vaatamata kasutusse võetud meetmetele, ei ole selline puudujääk kõrvaldatav;
3) vallavara valdus lõpeb muul viisil.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud mahakandmiseks aluse tekkimisel on vallavara valitseja kohustatud koostama akti, milles näidatakse mahakandmisele kuuluva vara täpne koosseis ja harilik väärtus ning meetmed, mis on tarvitusele võetud puudujäägi likvideerimiseks.
1) vallavolikogu, kui vara harilik väärtus on suurem kui 10 000 eurot;
2) Vallavalitsus, kui vara harilik väärtus on kuni 10 000 eurot;
3) vallavara valitseja, kui vallasvara jääkväärtus on null.
(1) Nõuded võlgnike suhtes esitab kohtulikus ja kohtuvälises korras vallavalitsus, oma pädevuse piires vallavara valitseja.
Tunnistada kehtetuks Viru-Nigula Vallavolikogu 26.04.2018 määrus nr 21 „Viru-Nigula vallavara valitsemise kord“.


Hagudi Põhikooli põhimäärus – Riigi Teataja
Hagudi Põhikooli põhimäärus
Väljaandja:Rapla VallavolikoguAkti liik:määrusTeksti liik:algtekstAvaldamismärge:KO 2008, 67, 1009
Hagudi Põhikooli põhimäärusVastu võetud 27.03.2008 nr 8
Määrus kehtestatakse «Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse» paragrahvi 12 lõigete 3 ja 4 ning Rapla Vallavolikogu 27. veebruari 2003. a määruse nr 13 «Rapla Vallavalitsuse hallatavate asutuste põhimääruste kinnitamise ja muutmise kord» punkti 1 alapunkti 1.1 alusel.
I. PeatükkÜLDSÄTTED
§ 1. Õppeasutuse nimetus on Hagudi Põhikool.
§ 2. Õppeasutuse liik on lasteaed-põhikool.
§ 3. Hagudi Põhikool (edaspidi kool) on Rapla Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) valit-semisalas tegutsev munitsipaalõppeasutus.
§ 4. Kooli aadress on Kooli tn 1, Hagudi alevik, Rapla vald, Rapla maakond.
§ 5. Koolis toimub suhtlemine ning õppe- ja kasvatustöö eesti keeles.
§ 6. Kooli ülesanne on luua eeldused oma elu, õppimise ja tööga toimetuleva ning ühiskonna arengule kaasaaitava isiksuse kujundamiseks.
§ 7. Kool:
1) võimaldab koolieast noorematele lastele hoidu ja alushariduse omandamist;
2) loob kooliealistele lastele kodulähedase õppimisvõimaluse 1.-9. klassini;
3) nõustab vajadusel vanemaid pedagoogilistes küsimustes;
4) organiseerib klassivälist tegevust ja huviringe;
5) võib korraldada ja läbi viia kursusi, seminare, konverentse ja laagreid;
6) võib organiseerida täiendõpet;
7) võib ette näha õppekavaväliseid tegevusi, mida ei tasustata kooli eelarvest (lastevanemate kulul töötavad ringid).
§ 8. Koolil on oma eelarve, pitsat, sümboolika ja lipp.
§ 9. Kooli teeninduspiirkonna kinnitab Rapla Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu).
§ 10. Lasteaia aastaringse või hooajalise tegutsemise ja lasteaia päevase lahtiolekuaja otsustab vallavalitsus hoolekogu ettepanekul.
§ 11. Kool juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi seadustest ja nende alusel antud õigusaktidest, käesolevast põhimäärusest ja arengukavast.
§ 12. Kooli tegevuse aluseks on Haridus- ja Teadusministeeriumi poolt väljaantud koolitusluba.
§ 13. Koolil on arengukava, mis sisaldab tegevuskava kolmeks aastaks ja selle uuendamise korda. Arengukava kinnitab vallavolikogu.
§ 14. Kooli põhimääruse kinnitamine ja muutmine toimub vallavolikogu poolt sätestatud korras.
II. PeatükkSTRUKTUUR
§ 15. Kool jaguneb lasteaiaosaks, kus direktor moodustab vastavalt vajadusele sõime- ja lasteaiarühma 2-7 aastastele lastele ja kooliosaks, mis koosneb üheksast klassist (I-IX klass).
III. PeatükkTEGEVUSE EESMÄRGID JA ÜLESANDED
§ 16. Kooli tegevuse põhiülesandeks on luua igakülgsed võimalused ja tingimused lapse kujunemiseks pidevalt arenevaks isiksuseks, anda alus- ja põhiharidust lähtuvalt riiklikust õppekavast. Lähtudes kooli õppe- ja kasvatustöö eesmärkidest jõuda kõikides vanuseastmetes õppekavas esitatud pädevuseni. Antud eesmärkide saavutamine toimub kõikides koolitegevuse valdkondades: igapäevases õppetöös, klassitunnis, õppekäikudel, matkadel, ekskursioonidel, koolivälises tegevuses, koostöös koduga ja üldsusega.
§ 17. Kooli eesmärgiks ja ülesandeks on:
1) kasvatada ja õpetada last armastama oma kodu, kodukohta, koduvalda ja Eestimaad;
2) austama oma kaaslast ja iseennast, täiskasvanuid enda ümber;
3) tähelepanu pöörama headusele ja üksteise mõistmisele;
4) hoidma oma kooli ja koolivara;
5) õpetada lapsi õppima, tagada lastele oskused õppida ja tegutseda ise ning koos teistega, luua arusaam õppimise vajadusest ja iseenda arendamise vajalikkusest kogu eluaja jooksul;
6) kasvatada lapsest loodust hoidev ja säästev inimene;
7) õpetada last nägema ilu eneses ja enda ümber, seda looma ja hoidma.
IV. PeatükkKOOLI VASTUVÕTMINE, KOOLI VAHETUS JA KOOLIST LAHKUMINE
§ 18. Lasteaeda võetakse lapsi ja kooli õpilasi vastu vastavalt vallavalitsuse poolt kehtestatud kordadele.
§ 19. Koolikohustuslike laste arvestust peab vallavalitsus.
§ 20. Õpilaste arvestust peetakse õpilasraamatus.
§ 21. Koolikohustus kestab põhikooli lõpetamiseni või vanusepiirini, mis on sätestatud seadusandlusega.
§ 22. Koolikohustuse täitmist kontrollib ja loob tingimused selle täitmiseks vallavalitsus koostöös kooliga.
§ 23. Õpilaste ühest koolist teise üleminek, koolist lahkumine ja väljaheitmine toimub haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud korras.
§ 24. Koolist lahkumisel peab õpilane tagastama tema kasutuses olnud kooli vara.
V. PeatükkÕPPE- JA KASVATUSKORRALDUSE ALUSED
§ 25. Õppe- ja kasvatustöö korralduse aluseks on kooli õppekava, mis vastab Vabariigi Valitsuse määrusega kinnitatud alushariduse raamõppekavale ja põhihariduse riiklikule õppekavale.
§ 26. Kooli õppekava kinnitab direktor pedagoogilise nõukogu ja õppenõukogu ettepanekul, kuulates ära hoolekogu arvamuse.
§ 27. Alushariduse õppekava läbinuile antakse välja õiend. Põhihariduse läbinuile väljastatakse lõputunnistus, mille vormi kinnitab Vabariigi Valitsus.
§ 28. Õppe- ja kasvatustööga seotud probleeme lahendab pedagoogiline nõukogu ja õppenõukogu vastavalt oma tegevuskorrale.
§ 29. Koolil on direktori poolt kinnitatud üldtööplaan ja lasteaia tegevus- ja päevakava.
§ 30. Õppekava täitmise tagamiseks ja toetamiseks kasutatakse haridus- ja teadusministri poolt kehtestatud korras riiklikule õppekavale vastavaks tunnistatud õpikuid, töövihikuid, tööraamatuid ning muid õppevahendeid ja -materjale.
§ 31. Rühmas ja klassis õppetööks vajalikud õpikud, töövihikud ja tööraamatud valib õpetaja.
§ 32. Õppeaasta algab 1. septembril ja lõpeb 31. augustil. Õppeaasta koosneb õppeperioodidest ja koolivaheaegadest.
§ 33. Õppeaastas on 175 õppepäeva (35 nädalat).
§ 34. Õppetöö põhivormiks on õppetund. Õppetundide arv ja järjekord õppepäevas määratakse tunniplaaniga, mille kinnitab direktor ja haldab direktori asetäitja õppe- ja kasvatustöö alal.
§ 35. Õppetunni pikkus on 45 minutit, vahetund 10 minutit ja söögivahetund 20 minutit.
§ 36. Koolis õpetatakse alates 2. klassist A-võõrkeelena inglise keelt ja 6. klassist B-võõrkeelena vene keelt.
§ 37. Koolis töötab pikapäevarühm nendele õpilastele, kes elavad koolist kaugel või kelle vanemad on avaldanud soovi lapse järelevaatamiseks peale õppetundide lõppu. Töö pikapäevarühmas toimub igal koolipäeval õpetaja juhendamisel.
§ 38. Õpilastele, kellel on individuaalsest arengust tingitud mahajäämus või õpiraskused, võimaldatakse õpiabi parandusõppe rühmas.
§ 39. Õpilaste hindamine toimub haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud korras.
§ 40. Esimese klassis kasutatakse sõnalist hinnangut. Hindamist alustatakse 2. klassist.
§ 41. Enne sügis-, jõulu- ja kevadvaheaja algust on klassitunnistus vaadatav e-koolist. Paberkandjal klassitunnistused antakse enne suvevaheaja algust. Lapsevanema või õpilase soovil antakse paberkandjal klassitunnistused ka enne sügis-, jõulu-, kevad- ja suvevaheaja algust.
§ 42. Õpilaste üleviimise järgmisse klassi otsustab õppenõukogu, juhindudes haridus- ja teadusministri poolt kehtestatud korrast.
§ 43. Kooli lõpetamiseks korraldatakse lõpueksamid, mis toimuvad haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud korras.
§ 44. Koolivaheajad, kooli lõpueksamite korraldamise ning kooli lõpetamise tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusministermäärusega.
§ 45. Õppetööväline tegevus koolis kajastub üldtööplaanis, mis on läbi arutatud õppenõukogus ja kinnitatud direktori käskkirjaga.
VI. PeatükkLAPSE, ÕPILASE JA VANEMATE ÕIGUSED NING KOHUSTUSED
§ 46. Kooli juhtkond tagab õige õppe- ja kasvatuskorralduse ning laste ja õpilaste tervise kaitse nende viibimisel koolis.
Kooli juhtkonna moodustavad direktor, direktori asetäitja õppe- ja kasvatustöö alal, huvijuht ja infojuht. Sõnaõigusega võivad juhtkonna nõupidamistest osa võtta töötajate usaldusisik ja hoolekogu esimees. Juhtkonna töökord on kehtestatud direktori käskkirjaga.
§ 47. Õpilase õigused ja kohustused on määratud õpilaste kodukorras.
§ 48. Lapsel on õigus:
1) saada õppekavas ettenähtu omandamiseks pedagoogidelt abi;
2) kasutada kooli rajatisi, ruume, õppe-, spordi-, tehnilisi ja muid vahendeid;
3) saada ettenähtud korras ainelist abi selleks eraldatud summadest või fondidest;
4) saada sõidu- ja muid soodustusi Vabariigi Valitsuse ja vallavolikogu poolt kehtestatud ulatuses ja korras. Õpilastele väljastatakse koolis õppimise perioodiks õpilaspilet.
5) valida oma huvidele ja võimetele vastavaid tegevusi väljaspool õppetegevust;
6) kasutada teisi seadusest tulenevaid õigusi.
§ 49. Laps on kohustatud:
2) täitma koolikohustust. Hilineda või koolist puududa võib ainult mõjuvatel põhjustel vanemate, arsti, direktori või klassijuhataja loal;
3) õppima võimete kohaselt;
4) hoidma kooli vara. Selle rikkumisel on vanemad kohustatud hüvitama materiaalse kahju;
5) täitma kooli kodukorda ja kandma selle rikkumise eest vastutust;
6) täitma teisi seadusest tulenevaid kohustusi.
§ 50. Vanema(te)l on õigus:
1) nõuda vajalike tingimuste loomist laste mitmekülgseks arenguks ja kasvamiseks ning ühistegevuse tagamiseks koolis, aidates ise kaasa nende tingimuste loomisele;
2) saada teavet kooli töökorralduse kohta;
3) eelneval kokkuleppel tuua last lasteaeda ja viia sealt ära neile sobival ajal lasteaia päevakava järgides;
5) tutvuda kooli õppe-, päeva- ja arengukavaga;
6) pöörduda õpetamise ja kasvatamise küsimustes õpetajate, direktori või hoolekogu poole;
7) kasvatamist, õpetamist ja kooli töökorraldust puudutavate vaidluste lahendamiseks pöörduda direktori, õppenõukogu, hoolekogu või kooli üle järelevalvet teostavate ametiisikute poole.
§ 51. Vanem(ad) on kohustatud:
1) looma lapsele kodus soodsad tingimused arenemiseks, alushariduse omandamiseks ning õppimiseks ja koolikohustuse täitmiseks;
2) maksma igakuiselt kehtestatud ulatuses ja korras lasteaiatasu, mis koosneb koolituskulust ja lapse toidukulust;
3) informeerima kirjalikult õpetajat või direktorit lapse puudumajäämisest või lahkumisest;
4) aitama kaasa kooli kodukorra täitmisele ning kinni pidama lapse tervisekaitse ja tervise edendamise nõuetest.
VII. PeatükkKOOLI PERSONAL, NENDE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
§ 52. Koolis töötab pedagoogiline ning haldus- ja abipersonal, kellega sõlmib, muudab ja lõpetab töölepingud kooli direktor vastavuses tööseaduste ja muude töösuhteid reguleerivate õigusaktidega.
§ 53. Kooli personali koosseisu määrab direktor kooskõlastatult vallavalitsusega võttes aluseks haridus- ja teadusministri määrusega kinnitatud miinimumkoosseisud.
§ 54. Personali ülesanded ja kohustused, õigused ja vastutus määratakse kindlaks kooli põhimääruse ja töösisekorraeeskirjadega, ametijuhendite ja töölepingutega.
§ 55. Pedagoogidena käsitatakse õpetajaid, direktorit ning direktori asetäitja õppe- ja kasvatusalal.
§ 56. Koolis töötavad lasteaia-, aine- ja klassiõpetajad.
§ 57. Pedagoogi ülesanne on õppe-kasvatustöö suunamine, tunnetusprotsesside juhtimine ja neis osalemine vastastikuse lugupidamise ja üksteise mõistmisel põhineva koostöö alusel.
§ 58. Pedagoog vastutab oma töö tulemuste eest. Kooli direktor hindab pedagoogi tööd laste ja õpilaste teadmiste, oskuste ja vilumuste kvaliteedi ning kasvatustöö tulemuste alusel.
§ 59. Pedagoogilise töö koormus määratakse aine- ja klassiõpetajatel tarifikatsiooniga iga õppeaasta alguseks.
§ 60. Kooli pedagoogide töötasustamise alused kinnitab vallavolikogu ning lasteaia pedagoogide ja õpetajaabide töötasustamise alused kinnitab vallavalitsus. Teiste töötajate palgad määrab direktor kinnitatud eelarve piires, arvestades Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud miinimumpalka.
§ 61. Õpetajate vabade ametikohtade täitmiseks korraldab kooli direktor konkursi, mille läbiviimise korra kinnitab hoolekogu direktori ettepanekul.
§ 62. Haldus- ja abipersonali ülesanne on tagada kooli vara ja ruumide korrasolek ning häireteta töö ja majandamine.
§ 63. Kool võib eelarveliste vahendite olemasolul tööle rakendada spetsialiste (psühholoog, sotsiaalpedagoog jne), kui see on tingitud õppe- ja kasvatusprotsessi täiustamise vajadustest.
§ 64. Pedagoogide ametikohale vastavuse ja tema kvalifikatsiooni ning töö tulemuslikkust arvestava ametijärgu määramiseks korraldatakse atesteerimine. Atesteerimise tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.
§ 65. Personalil on keelatud avalikustada lapselt saadud teavet lapse perekonna kohta.
§ 66. Lapse/õpilase koduse ebarahuldava kasvukeskkonna kohta on personal kohustatud andma teavet kooli direktorile, kes informeerib olukorrast valla sotsiaaltöötajat.
§ 67. Kooli ja kodu koostöö koordineerimiseks kutsub lasteaiaõpetaja või klassijuhataja kokku lastevanemate koosoleku vähemalt kaks korda õppeaasta jooksul.
§ 68. Pedagoogid:
1) loovad tingimused laste kasvatamiseks ja õpetamiseks vastastikusel lugupidamisel ning üksteisemõistmisel põhinevas koostöös laste ja nende koduga;
2) vastutavad lapse elu, tervise ning turvalisuse eest lapse lasteaias või koolis viibimise ajal;
3) tagavad kehtiva õppekava, tegevus- ja päevakava järgimise lasteaias ning vastutavad oma aine õpetamise kvaliteedi eest koolis;
4) valmistavad lapsi ette kooli astumiseks;
5) nõustavad lapsevanemaid pedagoogilistes küsimustes;
6) vastutavad õppevahendite ja muu kooli vara säilimise, sihipärase kasutamise ja korrashoiu eest.
§ 69. Muud töötajad:
1) tagavad kooli majandusliku teenindamise, pedagoogide abistamise ning häireteta töö;
3) tagavad lasteasutuse vara säilimise ning selle taastamise ja täiendamise;
4) jälgivad kooli territooriumi, ruumide ja sisseseadete seisukorda, töökaitse ja tuleohutuse vahendite korrasolekut, rakendavad abinõusid nende õigeaegseks remondiks.
VIII. PeatükkJUHTIMINE
§ 70. Kooli juhib direktor. Direktor on kooli seaduslik esindaja oma töölepingu kehtivuse ajal.
§ 71. Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss. Konkursi kuulutab välja ja selle läbiviimise korra kehtestab vallavalitsus.
§ 72. Direktoriga sõlmib, peatab, muudab ja lõpetab töölepingu vallavanem.
§ 73. Direktori ülesandeks on viia koolis ellu riiklikku hariduspoliitikat, tagada kooli häireteta ja tulemuslik töö ning sisekord. Juhtida kooli õppe-kasvatustegevust ning majandus- ja finantstegevust koos kooli hoolekogu ja õppenõukoguga.
§ 74. Direktor annab välja käskkirju oma pädevuse piirides.
§ 75. Direktoril on õigus teha kooli kasuks kooli pidaja nimel tehinguid ulatuses, mis on vajalik seaduses sätestatud ülesannete täitmiseks.
§ 76. Direktor kannab vastutust kooli üldseisundi ja arengu ning eraldatud rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest.
§ 77. Koolielu juhtimise paremaks korraldamiseks võib kooli direktor kokku kutsuda juhtkonna nõupidamisi.
§ 78. Koolil on õppenõukogu ja lasteaia pedagoogiline nõukogu.
§ 79. Õppenõukogusse kuuluvad kooli pedagoogid ja lasteaia pedagoogilisse nõukogusse kuuluvad lasteaia pedagoogid.
§ 80. Õppenõukogu ja pedagoogilise nõukogu ülesanne on kooli õppe- ja kasvatustegevuse kindlaksmääramine, analüüsimine, hindamine ning juhtimiseks vajalike otsuste tegemine.
§ 81. Õppenõukogu koosolekust on õigus osa võtta hoolekogu esimehel, õpilasoma-valitsuse esindajal, samuti valla esindajal ning kooli õppe- ja kasvatustegevuse üle riiklikku järelevalvet teostaval ametnikul.
§ 82. Õppenõukogu pädevuse ja tegutsemise korra määrab haridus- ja teadusminister määrusega.
§ 83. Kooli edukaks tööks vajalike tingimuste loomiseks moodustab vallavalitsus hoolekogu, kuhu kuuluvad:
1) viis vanemate ja kooli toetavate organisatsioonide esindajat vanemate
üldkoosoleku otsusel;
2) iga lasteaiarühma vanemate poolt õppeaasta algul valitud esindaja;
3) õpetajate esindaja õppenõukogu otsusel;
4) vallavolikogu esindaja.
§ 84. Hoolekogu juhindub oma tegevuses koolieelse lasteasutuse seadusest, põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest ning teistest kooli tegevust sätestavatest riiklikest ja kohaliku omavalitsuse õigusaktidest, käesolevast põhimäärusest ja hoolekogu tegutsemise korrast.
§ 85. Direktor on hoolekogu ees aruandekohustuslik.
IX. PeatükkFINANTSEERIMISE, MAJANDAMISE JA ASJAAJAMISE ALUSED
§ 86. Kooli vara moodustavad koolile valla poolt kasutamiseks ja valdamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara.
§ 87. Kool saab rahalised vahendid riigi- ja kohalikust eelarvest, laekumistest sihtfon-didelt, ettevõtete, asutuste, organisatsioonide ja üksikisikute annetustest ning kooli õppekava välisest tegevusest saadud tuludest.
§ 88. Kooli ülalpidamiskulud katab Rapla vald.
§ 89. Kooli eelarve kavandi, mis on eelnevalt heakskiidetud kooli hoolekogu poolt, esitatakse vallavalitsusele. Eelarve kinnitab vallavolikogu.
§ 90. Kooli dokumentatsiooni peetakse vastavalt haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud korras ja kooli asjaajamise korra alusel.
§ 91. Kooli õppekirjanduse kogu kasutamist korraldab Hagudi Raamatukogu töötaja, kes lähtub haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud töökorralduse alustest ning kooskõlastab oma tegevuse direktoriga.
§ 92. Kool esitab oma tegevuse kohta statistilise ja eelarve täitmise aruande õigusaktidega kehtestatud korras ja tähtaegadel.
X. PeatükkKOOLI REORGANISEERIMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE
§ 93. Kooli tegevuse korraldab ümber, kujundab ümber või lõpetab vallavalitsus vallavolikogu otsusel seadusega sätestatud korras.
§ 94. Kooli ümberkorraldamisest või tegevuse lõpetamisest teatab vallavalitsus kirjalikult vähemalt kuus kuud enne uue õppeaasta algust haridus- ja teadusministeeriumile, Rapla maavanemale, kooli personalile, lastevanematele ja õpilastele.
§ 95. Kooli tegevuse lõpetamisel tagab vallavalitsus teeninduspiirkonna lastele ja õpilastele võimaluse jätkata alus- ja põhihariduse omandamist teistes valla lasteasutustes ja koolides.
XI. PeatükkPÕHIMÄÄRUSES MÄÄRATLEMATA KÜSIMUSTELAHENDAMISE KORD
§ 96. Kõik käesolevas põhimääruses määratlemata küsimused lahendab kooli juhtkond koos kooli hoolekogu ja vallavalitsusega.
XII. PeatükkRAKENDUSSÄTTED
§ 97. Rapla Vallavolikogu 11. septembri 2001. a määrus nr 15 «Hagudi Põhikooli põhimääruse kinnitamine» tunnistatakse kehtetuks.
§ 98. Määrus jõustub 01. septembril 2008. a.
Volikogu esimees Väino SASSI ← Tagasi | Üles ↑


text:
2-16-6354/52 Riigikohtu tsiviilkolleegium 09.11.2017
Ehitisregistri põhimäärus § 2
Kohus võib ka hagita menetluses tugineda lahendit tehes üksnes tõenditele, mida pooltel oli võimalik uurida, ja asjaoludele, mille kohta oli pooltel võimalik oma arvamust avaldada. Kohus ei või lahendit tehes tugineda asjaolule, mida ei ole menetluses arutatud. Kohtu õiguslik hinnang ei tohi tulla pooltele üllatuslikult (vt ka Riigikohtu 3. juuni 2015. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-175-14, p 12; 3. detsembri 2014. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-121-14, p 11). (p 11)
Nii 1. juulil 2015 jõustunud ehitusseadustiku (EhS) § 61 lg 1 kui ka varem kehtinud ehitusseaduse § 56 lg 2 kohaselt (koosmõjus ehitisregistri põhimääruse § 3 lg-ga 4) on ehitisregistri andmetel informatiivne ja statistiline tähendus. Ehitisregistri andmetele ei saa anda kinnistusraamatusse kantud andmetega, mille õigsust AÕS § 56 lg 1 kohaselt eeldatakse, võrreldavat õiguslikku tähendust. Seega ei saa vastuoluliste tõendite olemasolul tuvastada hoone kasutamise otstarvet üksnes ehitisregistri andmete alusel. (p 12.1)
Projekteerimis- ja ehitustegevust reguleerivad õigusaktid ei reguleeri kaasomanike vahelisi suhteid kaasomandis oleva asja kasutamisel ja nendes õigusaktides sätestatud ehitisega seotud dokumentatsioon, sh ehitusluba, ei asenda asjaõigusseaduses sätestatud kaasomanike enamuse otsust või kaasomanike kokkulepet (vt ka Riigikohtu 27. märtsi 2015. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-155-14, p 13; 19. veebruari 2004. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-12-04, p 13). Samas saab ehitusluba või detailplaneering olla üheks tõendiks, mille alusel kohus tuvastab asja majandusliku otstarbe (ehitise kasutamise otstarbe). (p 12.2)

matches:
§ 2
Kohus
Kohus
§ 61
§ 56
§ 3
§ 56
kohus


Viimsi Muusikakooli põhimäärus – Riigi Teataja
Viimsi Muusikakooli põhimäärus
Viimsi Muusikakooli põhimäärus - sisukord
§ 3 Kooli asukoht ja aadress
§ 6 Eelarve, pitsat ja sümboolika
§ 11 Õppeastmete ülesanded
§ 12 Õppekorralduse alused
§ 14 Õppekava kinnitamine
§ 15 Õppekava registreerimine ja muutmine
§ 16 Õppeaasta
§ 17 Õppeperiood
§ 18 Õppurite hindamine
§ 20 Direktori ametisse kinnitamine
§ 21 Direktori asendamine
§ 22 Kooli õppenõukogu
§ 23 Õppenõukogu pädevus ja ülesanded
§ 24 Õppenõukogu töökord
§ 25 Kooli hoolekogu
§ 26 Hoolekogu moodustamine ja esimehe valimine
§ 27 Hoolekogu ülesanded
§ 28 Hoolekogu töökord
§ 29 Kooli töötajad
§ 30 Õppurite õigused ja kohustused
7 KOOLI VARA, FINANTSEERIMINE, ARUANDLUS JA JÄRELVALVE
§ 32 Kooli finantseerimine
§ 33 Aruandlus
§ 35 Kooli ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine
§ 36 Põhimääruse muutmine
§ 37 Põhimääruses määratlemata küsimused
RT IV, 10.05.2019, 16
Vastu võetud 17.05.2016 nr 12
RT IV, 14.06.2016, 6
07.05.2019 RT IV, 10.05.2019, 14 13.05.2019
Määrus kehtestatakse huvikooli seaduse § 7 lõike 2 ja Viimsi Vallavolikogu 11.03.2008. a määruse nr 6 "Viimsi valla huvikoolide põhimääruste kinnitamise ja muutmise delegeerimine vallavalitsusele" § 1 alusel.
Viimsi Muusikakooli (edaspidi kool) põhimäärus (edaspidi põhimäärus) sätestab kooli ametliku täieliku nime ja asukoha, kooli liigi vastavalt huviharidusstandardile, kooli tegevuse eesmärgi ja ülesanded, kooli juhtimis- ja õppekorralduse, töötajate ja õppurite õigused ja kohustused, kooli finantseerimise alused, alused kooli ümberkorraldamiseks ja lõpetamiseks ning põhimääruse muutmise korra.
Kooli nimi on Viimsi Muusikakool.
§ 3. Kooli asukoht ja aadress
Kooli asukoht ja aadress on Rohuneeme tee 38, Haabneeme alevik, Viimsi vald, Harju maakond, 74001.
(1) Kool on Viimsi Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav munitsipaalhuvikool.
[RT IV, 10.05.2019, 14 - jõust. 13.05.2019]
(2) Kool juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi, sh Viimsi valla õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
(3) Kool tegutseb haridus- ja teadusministeeriumi antud koolitusloa alusel, mis on registreeritud Eesti Hariduse Infosüsteemis.
(1) Õppetegevus ja asjaajamine toimub koolis eesti keeles.
(2) Kooli asjaajamise korraldus reguleeritakse asjaajamiskorraga, mille kehtestab kooli direktor oma käskkirjaga.
(3) Kooli tegevusega seotud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid, arvestades huvikooli seaduses ja selle alusel antud õigusaktides märgitud erisusi.
§ 6. Eelarve, pitsat ja sümboolika
(2) Koolil on oma nimega pitsat ja sümboolika, mille kujunduse ja kasutamise korra kehtestab kooli direktor oma käskkirjaga.
(1) Kooli teeninduspiirkond on Viimsi vald.
(2) Kool võimaldab muusikahariduse omandamist eelkõige rahvastikuregistri andmetel Viimsi vallas elavatele lastele ja võimaluse korral täiskasvanutele.
1) 3-19 aastastele lastele või noortele muusikalise huvi- ja muusikaõpingute jätkamist võimaldava muusikalise põhihariduse ning amatöörmuusikule vajaliku baashariduse andmine;
2) täiskasvanutele koolipoolsete võimaluste olemasolul vabaharidusliku muusikahariduse andmine.
1) laste ja noorte muusikaalase võime avastamine ja kavakindel arendamine ning Viimsi valla kultuurielu edendamine;
2) muusikaalaseks kutseõppeks vajaliku ettevalmistuse andmine;
3) muusikaalase koostöö arendamine;
4) koostöö teiste muusikaalaste ühingute, liitude ja asutustega kooli huvides;
5) kooli töötajatele tööalaste koolituste korraldamine ja neile tingimuste loomine oma erialaste ja pedagoogiliste teadmiste täiendamiseks;
6) täiskasvanute vabaharidusliku koolitusega tegelemisel õppijatele sobivas vormis õppe ning seminaride ja kursuste korraldamine;
7) kontsertide, seminaride, koolituste ja konkursside korraldamine;
8) õppematerjalide kirjastamine.
1) eelkool, õppeaeg 1-2 aastat;
2) põhikooli noorem aste 1.- 4. klass;
4) lisaaste põhiõppe õppekava lõpetanutele;
5) vabahariduslik koolitus täiskasvanud õppijale.
§ 11. Õppeastmete ülesanded
(1) Eelkooli ülesandeks on toetada lapse üldist arengut läbi muusikalise tegevuse, suunata lapsi mängult õppimisele ja arendada nende muusikalisi võimeid ning oskusi.
(2) Põhikooli noorema astme ülesandeks on õppuri võimete kavakindel arendamine, põhioskuste ja -teadmiste andmine nende poolt valitud huvialal, tööoskuse kujundamine ja vajaliku taseme saavutamine vanemasse astmesse üleviimiseks.
(3) Põhikooli vanema astme ülesandeks on jätkata õppuri võimete kavakindlat arendamist, suunata teda professionaalsele töösse suhtumisele ja teadlikuma enesearendamise vajaduse tajumisele ning arendada õppuri loovust ja tehnilisi oskusi tema poolt valitud huvialal muusikahariduse jätkamiseks.
(4) Lisaastme ülesandeks on paremate eeldustega ning edukalt põhikooli vanema astme lõpetanud õppuritel jätkata oma muusikaalaste oskuste arendamist edasise kunstilise tegevuse või kesk-ja kõrgastme muusikahariduse omandamise huvides.
§ 12. Õppekorralduse alused
(1) Õpe koolis toimub õppuri alus-, põhi-, üld-, kesk-, kutse- ja kõrgharidust või tööalast koolitust pakkuvate õppeasutuste õppetegevusest vabal ajal.
(2) Kooli õppekorralduse aluseks on huviharidusstandard ja kooli õppekavad.
(1) Lähtuvalt muusikaõpetuse eesmärgist, koostab kool muusikalise hariduse andmiseks huvialade õppekavad.
(3) Õppekava on iga õppeperioodi õppetöö korraldamise aluseks.
§ 14. Õppekava kinnitamine
(1) Õppekava eelnõu kiidavad heaks kooli hoolekogu ja õppenõukogu.
(2) Õppekava kinnitab kooli direktor oma käskkirjaga.
§ 15. Õppekava registreerimine ja muutmine
(1) Kooli huvialade õppekavad registreeritakse Eesti Hariduse Infosüsteemis.
(2) Ettepanekuid õppekavade muutmiseks, uute kehtestamiseks või olemasolevate kehtetuks tunnistamiseks võivad teha vallavalitsus või tema poolt selleks volitatud isik, kooli hoolekogu või õppenõukogu.
(3) Tehtud ettepanekud kinnitab kooli direktor, kuulanud eelnevalt ära õppenõukogu ja hoolekogu arvamuse.
§ 16. Õppeaasta
§ 17. Õppeperiood
(1) Õppeperiood on 35 õppenädalat.
(4) Õppevaheajad koolis on vastavalt Haridus-ja teadusministri poolt kehtestatud aegadel või Viimsi vallavalitsuse vastava korraldusega kehtestatud aegadel.
(5) Individuaal- või rühmatunnina toimuva õppetunni pikkus on 45 minutit. Kahe järjestikuse õppetunni vahel peab olema vähemalt 5-minutiline puhkepaus.
§ 18. Õppurite hindamine
Õppurite hindamise korra kehtestab õppenõukogu.
(1) Kooli juhib direktor, kes tagab kooli tulemusliku toimimise ja töö, vastutab kooli üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite sihipärase ja otstarbeka kasutamise eest.
(2) Direktor annab kooli ja enda tegevusest aru vallavalitsusele.
1) teeb kooli kasuks vallavalitsuse nimel tehinguid ulatuses, mis on vajalikud tema seaduses sätestatud ülesannete täitmiseks;
6) kinnitab kooli õppekavad, nende muudatused;
7) koostab kooli eelarveprojekti ning esitab selle hoolekogule arvamuse avaldamiseks ja vallavalitsusele kinnitamiseks;
10) lahendab muid huvikooli seadusega, kooli põhimäärusega ja töölepinguga tema pädevusse antud küsimusi.
(4) Kooli tegevuse koordineerimiseks ja korraldamiseks annab direktor seaduses ja kooli põhimääruses sätestatud pädevuse piires käskkirju ning võib anda suulisi ja kirjalikke korraldusi.
§ 20. Direktori ametisse kinnitamine
(1) Kooli direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss vallavalitsuse kehtestatud korra kohaselt.
(2) Direktori nimetab vallavanema ettepanekul ametisse vallavalitsus.
(3) Kooli direktoriga sõlmib, muudab, peatab ning lõpetab töölepingu vallavanem või tema volitatud isik.
§ 21. Direktori asendamine
Direktorit asendab direktori puhkusel või töölähetuses olemise ajal, haigestumise või töölt vabastamise korral kõigi õiguste ja kohustustega õppealajuhataja või tema puudumisel/äraolekul isik, kellele on töölepingu või asutuse juhi käskkirjaga tehtud ülesandeks direktori asendamine. Kui direktori ametikoht on täitmata, nimetab direktori kohusetäitja vallavalitsus.
§ 22. Kooli õppenõukogu
(2) Õppenõukogu tööd juhib kooli direktor.
§ 23. Õppenõukogu pädevus ja ülesanded
§ 24. Õppenõukogu töökord
(2) Õppenõukogu koosolekud peavad toimuma vähemalt üks kord trimestris.
(4) Päevakorras märgitud otsuseid võtab õppenõukogu vastu hääletamise teel.
(5) Otsus on vastu võetud, kui selle poolt hääletab enamus koosolekul viibivatest liikmetest.
(6) Õppenõukogu koosolekud protokollitakse. Protokollile kirjutab alla koosoleku juhataja ja protokollija.
§ 25. Kooli hoolekogu
§ 26. Hoolekogu moodustamine ja esimehe valimine
(2) Hoolekogusse kuuluvad:
1) Viimsi vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) esindaja;
3) vastavalt õppenõukogu otsusele üks õppe- ja kasvatustegevusega seotud koolitöötajate esindaja (v.a kooli direktor);
4) lastevanemate üldkoosoleku otsusel vähemalt kolm lapsevanemate esindajat;
5) üks õppurite esindaja või õpilasomavalitsuse olemasolul selle esindaja;
6) kooli toetavate organisatsioonide esindajad.
(4) Hoolekogu esimese koosoleku pärast hoolekogu kinnitamist kutsub hiljemalt oktoobrikuu lõpus kokku direktor.
(5) Hoolekogu esimesel koosolekul valitakse hoolekogu töö korraldamiseks hoolekogu esimees.
(7) Hoolekogu esimees valitakse salajasel hääletamisel poolthäälte enamusega.
(8) Esimehe kandidaadi võib üles seada iga hoolekogu liige. Esimehe kandidaadiks seadmiseks peab kandidaat andma suulise nõusoleku.
(9) Hoolekogu koosseis kinnitatakse üheks aastaks.
(10) Hoolekogu volitused kehtivad hoolekogu koosseisu kinnitamise päevast kuni uue hoolekogu koosseisu kinnitamiseni.
§ 27. Hoolekogu ülesanded
7) teeb ettepanekuid muusikakooli sisulise tegevuse arendamiseks ja majandusliku olukorra parandamiseks;
8) teeb üksikküsimustes otsuseid ja täidab muid seadustest, õigusaktidest tulenevaid kohustusi.
§ 28. Hoolekogu töökord
(2) Hoolekogu koosoleku kutsub kokku hoolekogu esimees.
(3) Hoolekogu koosolekut juhatab hoolekogu esimees.
(4) Hoolekogu koosolekud peavad toimuma vähemalt üks kord poolaastas.
(5) [Kehtetu - RT IV, 10.05.2019, 14 - jõust. 13.05.2019]
(6) Hoolekogu kokkukutsumisest tuleb hoolekogu liikmeid teavitada vähemalt viis päeva enne koosoleku toimumist.
(7) Koos kutsega edastatakse hoolekogu liikmetele ka koosoleku päevakord.
(8) Hoolekogu on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtavad osa vähemalt pooled hoolekogu liikmetest.
(9) Kui koosolekule kogunenud liikmete arv on alla poole liikmetest, kutsutakse hoolekogu koosolek 7 tööpäeva jooksul uuesti kokku.
(10) Hoolekogu võtab otsuseid vastu hääletamise teel.
(11) Otsus on vastu võetud, kui selle poolt hääletab enamus koosolekul viibivatest liikmetest.
(12) Hoolekogu koosolekud protokollitakse järgmiselt:
1) protokolli koostamiseks nimetatakse koosoleku algul protokollija;
2) protokoll peab vastama asjaajamise korraldamist reguleerivatele õigusaktidele;
3) protokollile kirjutab alla koosoleku juhataja ja protokollija.
(13) Hoolekogu koosolekutest võtab hoolekogu esimehe kutsel osa kooli direktor, kes on hoolekogu ees aruandekohustuslik. Teised isikud võivad hoolekogu koosolekust osa võtta hoolekogu esimehe loal või kutsel.
(14) Hoolekogu esimees esitab hoolekogu õppeaasta jooksul tehtud töö aruande iga õppeaasta esimesel üldkoosolekul ja haridusasutuse pidajale teadmiseks.
§ 29. Kooli töötajad
(1) Kooli töötajad on õppe- ja kasvatustööga seotud töötajad (pedagoogid) ja teised töötajad.
(2) Pedagoogidena käsitatakse õpetajaid, õppealajuhatajat, direktorit ja kontsertmeistrit.
(3) Konkursi pedagoogi vaba ametikoha täitmiseks kuulutab välja ja korraldab kooli direktor.
(4) Töölepingud kooli töötajatega sõlmib, muudab, peatab ja lõpetab kooli direktor vastavuses töösuhteid reguleerivate õigusaktidega.
(5) Kooli töötajad ülesanded ja kohustused, õigused ja vastutus määratakse kindlaks kooli põhimääruse, töökorraldusreeglite, ametijuhendi ja töölepinguga.
§ 30. Õppurite õigused ja kohustused
1) tutvuda enne kooli õppima asumist ja õppimise ajal kooli õppekava, põhimääruse, kodukorraga ja muude muusikakooli töökorralduslike dokumentidega;
4) kasutada muid seadusega ja õigusaktidega kehtestatud õigusi.
2) võtma korrapäraselt osa õppetööst ja täitma kohusetundlikult õppeülesandeid;
3) hoidma kooli valduses ja kasutuses olevat vara.
7. peatükk KOOLI VARA, FINANTSEERIMINE, ARUANDLUS JA JÄRELVALVE
(1) Kooli kasutuses oleva vara moodustavad talle Viimsi vallalt või teistelt isikutelt ja asutustelt koolile sihtotstarbeliseks valdamiseks, kasutamiseks ja käsutamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, rahalised vahendid, inventar ja muu vara.
(2) Kooli vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub vallavolikogu kehtestatud korra kohaselt.
§ 32. Kooli finantseerimine
(1) Kooli finantseeritakse Viimsi valla eelarvest ja muudest vahenditest.
(2) Muud vahendid moodustuvad eraldistest riigieelarvest, laekumistest sihtasutustelt, annetustest, lapsevanemate poolt kaetavast osast, kooli põhitegevusega seotud tasuliste teenuste osutamisest saadud tulust, kooli põhimääruses sätestatud kooli õppekavavälisest tegevusest saadud tuludest ning muudest vahenditest.
(3) Kooli põhitegevusega seotud tasuliste teenuste tasumäärad (õppetasud) kehtestab hoolekogu ettepanekul vallavolikogu.
(4) Kooli finantstegevust juhib koostöös hoolekoguga kooli direktor. Kooli raamatupidamist peab vallavalitsus.
(5) Kooli eelarve kava kiidavad heaks kooli hoolekogu ja vallavalitsus ning eelarve kinnitab vallavolikogu.
§ 33. Aruandlus
(1) Riiklikku järelevalvet kooli õppe- ja kasvatustegevuse üle teostab haridus- ja teadusministeerium või haridus- ja teadusministri volitusel Harju maavanem.
§ 35. Kooli ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine
(3) Kool ühineb või jaguneb järgmiselt:
1) kool ühineb teise huvikooliga, kusjuures ühinevad koolid lõpetavad tegevuse ja nende baasil moodustatakse uus huvikool;
3) kool jaotatakse vähemalt kaheks huvikooliks ja jagunev kool lõpetab tegevuse.
(4) Kooli tegevus lõpetatakse
2) kui kooli registreering tunnistatakse haridus- ja teadusministri käskkirjaga kehtetuks;
3) kui kooli ei ole võimalik või otstarbekas finantseerida;
4) kui kooli tegevuseks puudub vajadus;
5) teistel seadusega ettenähtud juhtudel.
(5) Kooli ümberkorraldamine ja tema tegevuse lõpetamine võib toimuda ainult pärast õppeperioodi lõppu.
(6) Kooli ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsusest teatakse kirjalikult lapsevanematele, pedagoogidele ja teistele töötajatele ning haridus- ja teadusministeeriumile vähemalt neli kuud enne ümberkorraldamise ja ümberkujundamise või tegevuse lõpetamise tähtaega.
(7) Kooli ümberkorraldamisel või tegevuse lõpetamisel tehakse Eesti Hariduse Infosüsteemis vastavad muudatused kahe kuu jooksul otsuse teatavakstegemisest arvates.
§ 36. Põhimääruse muutmine
(1) Kooli põhimääruse muudab ja tunnistab kehtetuks vallavalitsus.
(2) Põhimääruse muutmisettepanekud peab enne vallavalitsusele esitamist heaks kiitma kooli hoolekogu.
§ 37. Põhimääruses määratlemata küsimused
Kõik käesolevas põhimääruses määratlemata küsimused lahendab kooli direktor koos hoolekogu ja vallavalitsusega.
(1) [Käesolevst tekstist välja jäetud].


PPT - Kauplemisega seonduvad seadused 15.aprillist 2004 PowerPoint Presentation - ID:4384256
Kauplemisega seonduvad seadused 15.aprillist 2004 PowerPoint PPT Presentation
Kauplemisega seonduvad seadused 15.aprillist 2004. KAUBANDUSTEGEVUSE SEADUS TARBIJAKAITSESEADUS MAJANDUSTEGEVUSE REGISTRI SEADUS Vastu võetud 11. veebruaril 2004. a Välja kuulutatud Vabariigi Presidendi poolt 2. märtsi l 2004. A Avaldamismärge : RTI, 10.03.2004, 12, 78 . Copyright Complaint
Kauplemisega seonduvad seadused 15.aprillist 2004 An Image/Link below is provided (as is) to download presentation
Kauplemisega seonduvad seadused 15.aprillist 2004 KAUBANDUSTEGEVUSE SEADUS TARBIJAKAITSESEADUS MAJANDUSTEGEVUSE REGISTRI SEADUS Vastu võetud 11. veebruaril 2004. a Välja kuulutatudVabariigi Presidendi poolt 2. märtsil 2004. A Avaldamismärge : RTI, 10.03.2004, 12, 78 MÕISTED(KTS § 2) kaupleja – isik või asutus, kes majandus- või kutsetegevuse raames pakub ja müüb kaupa või pakub ja osutab teenust müüja– kaupleja nimelklienti teenindavfüüsilineisik –või isik, kes müüb kaupa või osutabteenust väljaspool majandus- või kutsetegevust tänava- või turukaubanduse korras MÕISTED(KTS § 2 & TKS § 2 ) klient – tarbija tarbijakaitseseaduse tähenduses (edaspidi tarbija) ja tarbijaks mitteolev isik, kes soovib teha või teeb tehingu kauplejaga tarbija –(TKS § 2) füüsiline isik, kellele pakutakse või kes omandab või kasutab kaupa või teenust eesmärgil, mis ei seondu tema majandus- või kutsetegevusega MÕISTED(KTS § 2) kaup– müügiks pakutav või müüdav vallasasi VALLASASI - KINNISASI EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 1999/44/EÜ ART 1 P 2b tarbekaup – materiaalne vallasvara, välja arvatud: – täitemenetluse käigus või muul seadusest tuleneval viisil müüdav kaup, – vesi ja gaas, kui need ei panda müüki piiratud mahus või kindlaksmääratud koguses, – elekter; MÕISTED(KTS § 2) teenus(KTS § 3)–teenindus, mille korral tehakse töö kliendi tellimusel tasu eest või tasuta ning mille käigus valmistatakse uus vallasasi või hooldatakse, parandatakse või muudetakse olemasolevatvallasasja või selle omadusi või vallasasi võetakse või antakse valdusse või pakutakse või osutatakse ilu- või isikuteenust (edaspidi teenus) TKS: § 2 p 4: teenus – teenus, mida pakub või osutab kaupleja MÕISTED(KTS § 2) müügikoht – koht, kus kaupleja vahetult pakub ja müüb kaupa või pakub ja osutab teenust. § 14. Tegevuskoht(1) … on tegevuskoht…ettevõtte koosseisu kuuluv kaupleja müügikoht, mille juurde võib kuuluda tootmis-, hoiu- või muu ruum. kaubanduse korraldaja – isik või asutus, kes majandus- või kutsetegevuse raames korraldab turu- või tänavakaubandust või kaubandust avalikul üritusel, sealhulgas laadal ja messil; KTS KAUPLEJALE ……. ESITATAVAD NÕUDED KAUBALE JA TEENUSELE NING NENDE MÜÜGILE ESITATAVAD NÕUDED KAUBANDUS-TEGEVUS REGISTREERINGU ALUSEL TKS TARBIJA TEAVITAMINE KAUBA VÕI TEENUSE PAKKUMINE JA MÜÜMINE TARBIJALE TARBIJAKAITSE KORRALDUS TARBIJA KAEBUSTE LAHENDAMINE TKS & KTS TKS & KTS JÄRELEVALVE VASTUTUS KAUBANDUSTEGEVUSE SEADUS …kohaldatakse muu õigusaktiga reguleerimata osas majandus- või kutsetegevusele, mille raames toimub:1) vallasasjapakkumine ja müük;2) vallasasjakasutusse andmine ja võtmine;3) vallasasjavalmistamine või muutmine kliendi tellimusel; 4) ilu- ja isikuteenuse pakkumine ja osutamine; 5) toitlustamine; 6) tänava- ja turukaubanduse korraldamineningkaubanduse korraldamine avalikul üritusel. 1) vallasasjapakkumine ja müük;2) vallasasjakasutusse andmine ja võtmine;3) vallasasjavalmistamine või muutmine kliendi tellimusel; 4) ilu- ja isikuteenuse pakkumine ja osutamine; 5) toitlustamine; 6) tänava- ja turukaubanduse korraldamineningkaubanduse korraldamine avalikul üritusel. KAUBANDUSTEGEVUS JAGUNEB I hulgikaubandus, mille korral müüakse kaupa ja selle müügiga seonduvat teenust isikule, kes ei ole tarbija; jaekaubandus, mille korral müüakse kaupa ja selle müügiga seonduvat teenust tarbijale, kusjuures jaekaubanduse korras võibmüüa kaupa ja selle müügiga seonduvat teenust isikule, kes ei ole tarbija; . KAUPLEJALE, KAUBANDUSE KORRALDAJALE JA MÜÜJALE ESITATAVAD NÕUDED § 4. Kauplejale ja kaubanduse korraldajale esitatavad nõuded (1) Kaupleja on kohustatud: 1) looma nõuetele vastavad tingimused kauba või teenuse müügiks ning tagama nende nõuete täitmise; 2) tagama tööks vajaliku ettevalmistusega personali olemasolu; 3) kontrollima kauba vastuvõtmisel selle vastavust saatedokumendile ja saatedokumendivastavust kehtestatud nõuetele; 4) tagama kaubale ja teenusele kehtestatud nõuete täitmise; § 4. Kauplejale ja kaubanduse korraldajale esitatavad nõuded (2) Kauplejal on keelatud: ebaseaduslikult piirata või soodustada kauba või teenuse müüki, mõjutada klienti teise kaupleja kauba või teenuse halvustamisega, ärinime lubamatu kasutamisega või muul moel, mis on vastuolus kaubandustegevuse heade kommete ja tavadega; 2) müüa kaupa, mille käitlemine on seadusega keelatud; 3) võtta müügile kaupa isikult, kellel ei ole õigust selle kauba vastavaks käitlemiseks, kui see tegevus on seadusega piiratud; § 4. Kauplejale ja kaubanduse korraldajale esitatavad nõuded (2) Kauplejal on keelatud: 4) müüa kaupa või teenust registreeringutavõi registreeringus sisalduva märketa kauba või teenuse kohta, samuti tegevusloata või müügipiletita, kui registreering, registreeringus sisalduv märge kauba või teenuse kohta, tegevusluba või müügipilet on seadusega nõutav. § 4. Kauplejale ja kaubanduse korraldajale esitatavad nõuded (3) Kaubanduse korraldaja on kohustatud: 1) tagama müügikoha vastavuse seal müüa lubatud kauba või teenuse müügiks kehtestatud nõuetele; 2) tagama, et kaupa või teenust müüakse selleks ettenähtud müügikohas ja kauplemisajal; § 5. Müüjale esitatavad nõuded Kaupleja nimel klienti teenindav füüsiline isik peab: 1) omama erialaseid teadmisi, tundma oma müüdavat kaupa või teenust ning järgima selle müügiks kehtestatud nõudeid; 2) kliendi nõudmiselandmalisaks kauba või teenuse juurde kuuluvale kirjalikule teabele ka täiendavat suulist teavet müüdava kauba või teenuse omaduste, päritolu, kasutamistingimuste, hinna ja müügigarantii ning rahvusvaheliselt kasutatavate või üldtuntud tingmärkide tähenduse kohta; § 5. Müüjale esitatavad nõuded 3)kauba või teenuse müügil kaupleja tegevuskohas kandma nähtaval kohal nimesilti oma nimega; . KAUBALE JA TEENUSELE NING NENDE MÜÜGILE ESITATAVAD NÕUDED § 6. Kaubale ja teenusele esitatavad nõuded (1) Müüdav kaup või teenus peab vastama sellele kaubale või teenusele õigusaktiga kehtestatud nõuetele. (2) Kauba või teenuse müügil sellega tasuta kaasa antud või mis tahes müügiedenduse eesmärgil üleantavale vallasasjale või osutatavale teenusele laieneb käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatu. § 7. Kauba ja teenuse müügile esitatavad nõuded (1) Kauba või teenuse müük peab vastama selle kauba või teenuse müügile õigusaktiga kehtestatud nõuetele. (2) Õigusaktiga kehtestatud nõuetele mittevastava või kasutatud kauba müügi korral peab sellise kauba müügikohas olema vastavasisuline teave. § 10. Kaubanduslik teave (1) Kaubanduslik teave on:1) müügikohas antav kauba, teenuse või selle müügitingimuste kohta käiv kliendile suunatud teave;2) tegevuskoha tähistus;3) tegevuskohas teave kauplemisaja kohta. (2) Tegevuskoha tähistus ettevõtte nime ja kauplejasoovi korral kliendile mõistetava tegevuskoha liigiga peab paiknema ehitisel, kus tegevuskoht asub, enne tegevuskoha sissepääsu või müügikoha juures. § 11. Kauba soodustingimustel müügist teavitamine (1) Sõnu «lõpumüük», «tühjendusmüük», «sulgemismüük» või muid vastava tähendusega sõnu või väljendeid võib kasutada kauba soodustingimustel müügist teavitamisel, kui:1) müük on seotud kogu müüdava kauba või selle piiritletud osa lõpumüügiga;2) selline müük kestab piiritletud aja;3) selliselt müüdava kauba hind on tunduvalt madalam tavalisest hinnast. § 11. Kauba soodustingimustel müügist teavitamine (2) Sõnu «soodusmüük», «allahindlus» või muid vastava tähendusega sõnu või väljendeid võib soodustingimustel müügist teavitamisel kasutada, kui:1) müük on seotud kaupleja poolt tavaliselt müüdava kauba müügiga;2) selline müük kestab piiritletud aja;3) selliselt müüdava kauba hind on tunduvalt madalam tavalisest hinnast. Tarbijale suunatud turundusvõtted . Seadusandlus Tarbijakaitseseadus § 12 Kaubandustegevuse seadus § 11 MKM määrus “Kauba ja teenuse hinna avaldamise nõuded” § 5 lg 5 Soodustingimustel müük Väljatöötatud soovituslik juhend Nõuded soodustingimustel müügile 3 olulist aspekti allahindluste osas: *tavaliselt müüdav kaup *müük ajaliselt piiritletud *esitletud vana ja uus müügihind Soodustingimustel müük (näited) Allahindluse märgistamine/teavitamine ALLAHINDLUS – 30% ALLAHINDLUS KUNI 30% Kauplus Kodumasinad “Kuni kaupa jätkub” Eesti Post K-Arvutisalong Tarbijakampaaniad Kampaaniakaupade müük peale kampaania lõppemist. Carlsbergi õlle kampaania Coca-Cola jõulukampaania . Coca-Cola jõulukampaania . KAUBANDUSTEGEVUS REGISTREERINGU ALUSEL § 14. Tegevuskoht (1) Käesoleva seaduse tähenduses on tegevuskoht hulgikaubandus-, jaekaubandus-, toitlustus- või teenindusettevõtte koosseisu kuuluv kaupleja müügikoht, mille juurde võib kuuluda tootmis-, hoiu- või muu ruum. (2) Müügikoht ja selle vahetus läheduses väljaspool siseruume asuv hooajaline laiendus loetakse üheks müügikohaks. (3) Müügikoha hooajaline laiendus peab olema kooskõlastatud valla- või linnavalitsusega. § 14. Tegevuskoht (4) Üheks tegevuskohaksloetakse, sõltumata müügikohtade arvust:1) sama kaupleja müügikohad ühel avalikul üritusel;2) rändkauplus;3) kogu mõtteliselt piiratud ala, kus sama kaupleja tegeleb kauba või teenuse hooajalise müügiga;4) kogu mõtteliselt piiratud ala, kus kaubanduse korraldaja korraldab kauba või teenuse müüki. § 15. Kauplus, kiosk ja rändkauplus (1) Kauplus on eraldiseisva ehitisena, ehitise osas või sõitjateveo teenuse osutamisel kasutatavas vee- või õhusõidukis või reisirongis asuv jaekaubandusega tegeleva kaupleja tegevuskoht, millel on müügisaal. (2) Kiosk on eraldiseisva ehitisena, ehitise osas või sõitjateveo teenuse osutamisel kasutatavas vee- või õhusõidukis või reisirongis asuv jaekaubandusega tegeleva kaupleja tegevuskoht, millel puudub müügisaal. (4) Müügisaal on kaupluses asuv ruum, mis on kaupleja valduses ja kus pakutakse kaupa müügiks ning kuhu klient siseneb kauba valimiseks ja lepingu sõlmimiseks. § 16. Registreerimismenetlus (5) Lisaks majandustegevuse registri seaduses sätestatule teeb taotleja tegevus- või asukohajärgne valla- või linnavalitsus registreerimisest või registreeringu muutmisest keeldumise otsuse, kui:1) kaup või teenus, tegevuskoht või sealsed tingimused või muu tegevusega seonduv asjaolu on ilmses vastuolus õigusaktis sätestatuga;2) tegutsemine taotluses märgitud tegevuskohas või kauplemisajal, samuti taotluses märgitud kauba või teenuse müük võib kahjustada tegevuskoha vahetus läheduses elavate või pidevalt viibivate inimeste huve. § 16. Registreerimismenetlus (6) Lisaks majandustegevuse registri seaduses sätestatule võib valla- või linnavalitsus kustutada registreeringu täielikult või osaliselt, kui:1) kauba või teenuse müügile või selle müügi korraldamisele esitatavaid nõudeid on oluliselt või korduvalt rikutud;2) müüakse kaupa või teenust, mille müügiks puudub õigus;3) kauba või teenuse müük registreeringus märgitud tegevuskohas või kauplemisajal võib kahjustada tegevuskoha vahetus läheduses elavate või pidevalt viibivate inimeste huve. . TÄNAVA- JA TURUKAUBANDUS NING KAUBANDUS AVALIKUL ÜRITUSEL . JÄRELEVALVE § 21. Järelevalve teostajad Käesoleva seaduse ja selle alusel kehtestatud nõuete järgimise üle teostavad järelevalvet järgmiste asutuste ametiisikud vastavalt oma pädevusele:1) Tarbijakaitseamet;2) Tervisekaitseinspektsioon;3) politseiprefektuur;4) valla- või linnavalitsus. § 22. Järelevalvet teostava ametiisiku õigused ja kohustused § 22. Järelevalvet teostava ametiisiku õigused ja kohustused (1) Järelevalvet teostaval ametiisikul on vastavalt oma pädevusele õigus:kontrollida, siseneda takistamatult, saada vajalikku informatsiooni, tutvuda dokumentidega ja saada nendest ärakirju;5) teostada kauba saatedokumendi võetus;7) teha ettekirjutus;8) kohustada kauplejat teavitama avalikkust kauba või teenusega seotud ohtudest; § 22. Järelevalvet teostava ametiisiku õigused ja kohustused (2) Kauba kontrollimiseks tellitud hindamisteenuse kulud tasub järelevalve teostaja ja tagastab kauba või hüvitab kaupleja nõudel selle maksumuse, kui eksperdiarvamuse kohaselt on kaup nõuetele vastav. Kui eksperdiarvamuse kohaselt ei ole kaup nõuetele vastav, tasub hindamisteenuse kulud kaupleja. Nõuetele mittevastavat kaupa ei tagastata ega hüvitata. § 22. Järelevalvet teostava ametiisiku õigused ja kohustused (3) Käesoleva seaduse §-s 21 nimetatud järelevalvet teostavate asutuste ametiisikud peavad esitama ametitõendi, tõendamaks oma kuulumist järelevalvet teostama õigustatud isikute hulka. (4) Järelevalvet teostav ametiisik on kohustatud tagama talle järelevalve teostamisel teatavaks saanud äri- ja tehnikateabe konfidentsiaalsuse, kui seadus ei näe ette selle avaldamist. § 23. Järelevalvet teostava ametiisiku ettekirjutus Järelevalvet teostav ametiisik võib teha ettekirjutuse, kui: ……………… (3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ettekirjutuse täitmata jätmise korral võib järelevalvet teostav ametiisik rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. (4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud sunniraha ülemmäär on 10 000 krooni. . VASTUTUS . § 24. Nõuetele mittevastavas tegevuskohas tegutsemine– karistatakse rahatrahviga kuni 50 000 EEK. § 25. Kauba või teenuse müük nõuetekohaselt tähistamata tegevuskohas–kuni50 trahviühikut; kuni 10 000 EEK. § 26. Kauba või teenuse müük selleks mitteettenähtud kohas–kuni 200 t/ü; kuni 40 000 EEK. § 27. Kauba või teenuse müük ilma sellekohasemärketa registreeringus–kuni 300 t/ü; kuni 50 000 EEK. § 30. Kauba või teenuse müügile kehtestatud nõuete rikkumine–kuni 200 t/ü; kuni 40 000 EEK. § 31. Nõuetele mittevastava kauba või teenuse müük–kuni 300 t/ü; kuni 50 000 EEK. § 32. Kauba müügil saatedokumendi puudumine või esitamata jätmine–kuni 300 t/ü; kuni 50 000 EEK. . § 28. Müügipiletile ja selle väljastamisele kehtestatud nõuete rikkumine–kuni 200 t/ü; kuni 40 000 EEK. § 29. Müügipiletita tegutsemine–kuni 50 t/ü; kuni 10 000 EEK. § 33. Menetlusväärtegude kohtuväline menetleja /vastavalt pädevusele/ on:Tarbijakaitseamet;Tervisekaitseinspektsioon;politseiprefektuur;valla- või linnavalitsus. KarS § 372. Tegevusloata ja keelatud majandustegevus (1) Majandustegevuse eest valdkonnas, mille kohta kehtis erikeeld, samuti tegevusloata, litsentsita või registreeringuta tegutsemise eestvaldkonnas, kus tegevusluba, litsents või registreering oli nõutav, - karistatakse rahalise karistuse või kuni kuueaastase vangistusega. (2) Sama teo eest, kui selle on toime pannud juriidiline isik, - karistatakse rahalise karistuse või sundlõpetamisega. (3) Kohus võib kohaldada käesolevas paragrahvis sätestatud süüteo toimepanemise vahetuks objektiks olnud aine või eseme konfiskeerimist vastavalt käesoleva seadustiku §-s 83 sätestatule. . RAKENDUSSÄTTED § 34. Üleminekusätted (1) ……… tähtajaline kauplemisluba kehtib kauplemisloale märgitud tähtpäevani või sellele märgitud andmete muutumiseni, kuid mitte kauem kui 2005. aasta 15. aprillini. (2) ….. tähtajatu kauplemisluba kehtib sellele märgitud andmete muutumiseni, kuid mitte kauem kui 2005. aasta 15. aprillini. (3) Kauplemisloa kehtetuks tunnistamisele kohaldatakse registreeringu kustutamise aluseid kuni 2005. aasta 15. aprillini. (4) Enne käesoleva seaduse jõustumist hulgikaubandusega tegeleval kauplejalon lubatud tegutseda registreeringuta kuni 2004. aasta 15. septembrini. Related Presentations
Muudatused piimakvoodisüsteemis alates 1.aprillist 2004. avlora Writing Acts- and Competencies Nasjonale pr ver i skriving The...jana 2004 年度企业财务会计决算报表 - 主要内容. 2004...dustin Pruunkaru - Koostaja: jaanis pällo. leviala. põhja-ameerika...kevyn 2004 년 청년부 운영계획 - 2004. 1. 삼호침례교회...fletcher-jenkins 국내 기관투자자 미팅 - 2004 년 1 분기 실적. 국내...bunny 2003 - 65. 2004. 61. 58. 2003. 2004. 46. 63. 2003. 2004....lawrence-sanders Riiklik pensionikindlustus - 2013. 2013.aasta pension....dinesh Riiklik pensionikindlustus - 2013. 2013.aasta pension....rowdy Riiklik pensionikindlustus - 2012. 2012.aasta pension....tania Usaldusisiku koolitus - Stardipakett. stardipaketi teemad....manning Usaldusisiku koolitus - Stardipakett. stardipaketi teemad....loring “Iseseisev ämmaemandusabi Eestis” - Siiri põllumaa tartu,...shelby (DQ397318)-BraGII/2004-9475 - (dq397318)-bragii/2004-9475....carlotta-feddis PEREMEDITSIINI V IMALUSED - ?ldisemad probleemid . tehnoloogia areng:...alta CA C VB PHA P QUY A BAN HA NH, LIE N QUAN E N HOA T O NG T-XD - 2....kristine View More Presentations


text:
Teovalitsemise teooria kohaselt paneb teo täideviijana toime isik, kes hoiab koosseisutunnustele vastava sündmuse kulgemist enda kontrolli all.
Teovalitsemise teooriast tulenevalt ei ole nõutav, et täideviijana käsitatav isik realiseeriks tingimata ja alati ise kas tervikuna või osaliselt süüteokoosseisu objektiivsed tunnused. Küll aga valitseb üldjuhul tegu isik, kelle tegu vastab spetsiifilise teokirjeldusega koosseisu objektiivsetele tunnustele, evides seega täideviija kvaliteeti tingimusel, et tema käitumises on täidetud ka koosseisu subjektiivne külg. Narkootilise aine käitlemisel on seega teo täideviijaks ka isik, kes tahtlikult täidab objektiivse koosseisu tunnuseid, mh valdab narkootilist ainet, teostades selle üle tegelikku võimu, ka juhul, kui ta teeb seda teise isiku korraldusel. Juhul kui lisaks teo täideviimisele aitab isik kaasa teise isiku teole (nt narkootilise aine vedamisele teise isiku poolt), neeldub teo kvalifitseerimisel osavõtt täideviimises kui raskemas teos. Kaastäideviimise hindamisel tuleb aga kaaluda, kas isikud panid teo toime ühiselt ja kooskõlastatult, mis ei tähenda aga samas isikute panuse või rolli võrdsust.
3-1-1-1-13 Riigikohus 11.03.2013
Juhul kui on tegemist eriliigiliste põhikaristustega, tuleb lugeda KarS § 65 lg-s 2 kirjeldatud juhtumil mitme kohtuotsuse järgi moodustunud karistused kogumis siiski liitkaristuseks, mille täitmise erisused tulenevad KarS § 64 lg-test 2 ja 4 (vt RKKKo 3-1-1-31-06, p 8). Kuigi viidatud lahendis oli tegemist olukorraga, kus KarS § 73 sätete alusel karistuse kandmisest vabastatud isikut karistati katseajal toimepandud kuriteo eest rahalise karistusega, laieneb selles otsuses märgitu ka juhtumile, kus KarS § 76 sätete alusel vangistusest tingimisi ennetähtaegselt vabastatud isikut karistatakse rahalise karistusega.
Kuigi kuritegude hiljem tuvastatud kogumi korral mõistetakse liitkaristus mitme kohtuotsuse järgi, peab kohus siiski looma olukorra, kus enne esimese kohtuotsuse kuulutamist mitu kuritegu toime pannud isikute karistusõiguslik kohtlemine oleks võrdne, vaatamata sellele, kas nende kuritegude eest mõistetakse karistus ühe kohtuotsusega KarS § 64 lg 1 järgi või mitme kohtuotsusega KarS § 65 lg 1 järgi (vt RKPSJVKo 3-4-1-2-02 ja RKKKo 3-1-1-66-10, p 11.2).
Vangistuse ja rahalise karistuse liitmisel moodustuva liitkaristuse täitmise erisus, mis tuleneb KarS § 64 lg-st 2, ei puuduta olukorda, kus rahaline karistus asendatakse vangistusega. Asendamise järgselt ei ole enam tegemist eriliigiliste karistuste, vaid samaliigiliste karistustega, mille liitmisel tuleb lähtuda KarS § 64 lg-st 1. Kui kuritegu on toime pandud pärast süüdimõistvat otsust karistusest tingimisi vabastamisel määratud katseajal, tuleb liitkaristuse mõistmisel kohaldada KarS § 65 lg 2 sätteid (vt RKKKo 3-1-1-67-07, p 8).
3-1-1-67-07 Riigikohus 12.11.2007
Kui osa kuritegusid on toime pandud enne süüdimõistvat kohtuotsust (süütegude hiljem tuvastatud kogum) ja osa kuritegudest on toime pandud pärast süüdimõistvat otsust karistusest tingimisi vabastamisel määratud katseajal (kohtuotsuste kogum), tuleb liitkaristuse mõistmisel kohaldada nii KarS § 65 lg 1 kui ka § 65 lg 2 sätteid (vt RKKKo nr 3-1-1-112-04, 3-1-1-31-06). Esmalt tuleb moodustada liitkaristus pärast süüdimõistva kohtuotsuse tegemist toimepandud kuritegude eest ning seejärel moodustada kujunenud liitkaristusest ja kandmata karistusest liitkaristus KarS § 65 lg 2 järgi. Siis peab moodustama liitkaristuse enne süüdimõistva kohtuotsuse tegemist toimepandud kuritegude eest ning lõpuks moodustama lõpliku liitkaristuse KarS § 65 lg 1 alusel.
Lähtuvalt KarS § 63 lg-st 2 tuleks esmalt moodustada isikule liitkaristus kõigi arutatavas kriminaalasjas mõistetud karistustest järgides seejuures KarS §-s 64 sätestatut.

matches:
Riigikohus
§ 65
§ 64
§ 73
§ 76
kohus
§ 64
§ 65
§ 64
§ 64
§ 65
Riigikohus
§ 65
§ 65
§ 65
§ 65
§ 63


text:
Tööandjate kommentaarid ametiühingute ettepanekutele töölepingu seaduse muutmiseks - Personaliuudised
Eesti Tööandjate Keskliit leiab pärast liikmetega konsulteerimist ja analüüsimist, et Eesti Ametiühingute Keskliidu soovitatud töölepingu seaduse (TLS) muudatused ei ole vajalikud, kuna esitatud ettepanekud on kehtivas seadusandluses juba täidetud või ei täida seatud eesmärki.
Tööandjate kommentaarid konkreetsete ettepanekute kaupa on järgmised:
1. EAKL ettepanek täiendada TLS § 28 lõike 2 loetelu punktiga 14 sõnastuses „hoiduma töötaja vääritust kohtlemisest, sh töökiusamisest ning mitte lubama töötaja vääritut kohtlemist teistel töötajatel või kolmandatel isikutel”.
Tööandjal on üldiselt keeruline takistada kolmandate isikute, näiteks agressiivsete klientide toime pandavat kiusliku iseloomuga käitumist. Tööandja saab teha omalt poolt pingutusi, et kolmandad isikud ei kohtleks töötajat vääritult, kuid selle keelamine ei ole reaalselt võimalik. Näiteks ei saa tööandja keelata halvas tujus kliendil kassapidajale kriitilist märkust tegemast.
Paljud ettevõtted on käsitlenud kollektiivis töökiusamise teemat töökorralduse reeglites või eraldiseisvalt kehtestatud võrdse kohtlemise või eetilise käitumise põhimõtetes.
2. EAKL ettepanek täiendada TLS § 88 lg 3 kolmanda lausega „Hoiatus kehtib maksimaalselt kuus kuud arvates selle tegemisest.”.
Töölepingu ülesütlemise vaidluse korral hindab töövaidlusorgan igal konkreetsel juhul eraldi, kas töötaja varasemat hoiatamist tuleb arvestada ülesütlemisel või mitte. Juhul, kui üldse TLS-is kehtestatakse hoiatuse kehtivuse tähtaeg, siis oleks põhjendatud tähtaeg vähemalt 12 kuud, mida tööandjal on õigus soovi korral lühendada.
3. EAKL ettepanek lisada TLS § 94 uus lõige 4 sõnastuses „Kui töötajat esindama valinud töötajad või ametiühing ei ole nõus töötajate esindaja töölepingu ülesütlemisega, peab tööandja pöörduma töötajate esindaja töölepingu ülesütlemiseks individuaalse töövaidluse lahendamise seaduse korras kohtusse või töövaidluskomisjoni. Juhul, kui kohus või töövaidluskomisjon loeb töötajate või ametiühingu arvamusega mittearvestamise õiguspäraseks, on tööandjal õigus töötajate esindaja tööleping lõpetada kohtu või töövaidluskomisjoni otsuse tegemise päevast.” ning ettepanek lisada TLS § 94 uus lõige 4 sõnastuses: „Töötajate esindaja käesoleva paragrahvi tähenduses on ka tööandja töötaja, kes on tööandja juures tegutseva ametiühingu liige.”.
Lisaks eeltoodule ei ole hetkel seisukohta, kas kohus või töövaidluskomisjon on valmis endale võtma EAKL pakutavat rolli. Tuleks mõelda ka, kas töövaidluskomisjon või kohus on üldse pädev organ, kes suudab hinnata tööandja majanduslikku seisu, tööandja inimressursiga kaasnevaid valikuid ning langetada sisuliselt pädevaid otsuseid töösuhte jätkumise või lõpetamise osas tööandja asemel.
4. EAKL ettepanek muuta TLS § 95 lõige 2 kolmandat lauset ja sõnastada see järgmiselt: „Ülesütlemist peab põhjendama ülesütlemisavalduses.” . Lisama peaks TLS § 95 lg 3, mille kohaselt „põhjendamata ülesütlemisavaldus on tühine”.
5. EAKL ettepanek täiendada TLS § 100 lõige 1 ja sõnastada see järgmiselt: „Töölepingu ülesütlemisel koondamise ja töövõime vähenemisel terviseseisundi tõttu maksab tööandja töötajale hüvitist töötaja ühe kuu keskmise töötasu ulatuses.”.
Oleme arvamusel, et ettepanekus toodud kohustuse lisandumine teeks tööandjad ettevaatlikuks vanema generatsiooni või vähenenud töövõimega inimese tööle võtmisel. Paljude krooniliste haiguste (nt sclerosis multiplex, reumatoidartriit, fibromüalgia, diabeet jpt) kulgemine on ettearvamatu, mistõttu võib täiendava väljamineku risk tööandja jaoks realiseeruda igal ajahetkel.
Lisaks märgime, et paljud tööandjad maksavad praegu juba vabatahtlikult oma töötajatele ettepanekus toodud tingimustel hüvitist.
6. EAKL ettepanek muuta TLS § 105 lõige 1 järgmiselt: „Kohtule peab hagi või töövaidluskomisjonile avalduse ülesütlemise tühisuse tuvastamiseks esitama 30 kalendripäeva jooksul arvates töölepingu lõppemise päevast.”.
7. EAKL ettepanek arutada teemal, kas peaks reguleerima TLS-s töötajate õiguse nõuda tööandjalt hüvitist tööandja poolt TLS § 28 rikkumise korral.
URL: http://www.personaliuudised.ee/uudised/2016/09/12/tooandjate-kommentaarid-ametiuhingute-ettepanekutele-toolepingu-seaduse-muutmiseks

matches:
§ 28
§ 88
§ 94
kohus
§ 94
kohus
kohus
§ 95
§ 95
§ 100
§ 105
§ 28