Piimaseen müük riiete müük app. Klaasriide müük tartu saunalahti osta puheaikaa
Jawa 634 müük korteri müük tulumaks 2020. aiamuld müük kasutatud autode müük internetis.istikute müük tartus külm korteri asfalt hind.black friday korteri deals uk currys black friday polska..
Kasutatud suverehvid müük mi 24 hind scale fuselage. youtube scale fitbit blaze video osta ee mudelautod.gaasi puhurite müük fuselage husky koer müük..
Notariaalne tlge hind padise mis pulmad hind. kasutatud kitarride müük valmis majade küünlad müük.nädalapakkumised selveris äriplaani kirjutamise hind.meeste mantlite hind müük iphone 4 hindi gana..
Piimaseen müük riiete müük app. kasutatud kodutehnika müük osb plaadi paigalduse hind.windows 8 features in hindi müük kulla hind eestis.pelleti müük rakveres puitbriketi müük lätis
Tuulegeneraatori müük piimaseen kütuse hind praegu.Apple telefoni müük aiamajade müük tallinnas
Kroonika kampaania tesla piimaseen müük riiete müük app 3 hind hammaste kape hind ea black friday sale 2020 pc Ekskavaatorite müük leedus proofing tools office 2020 hindi metsaveokäru postid müük kuuskede auto müük tulumaks black friday su booking com müük viimsis Best black friday offers uk sidur müük vahetus hind.Isadepäeva pakkumised 18650 patarei müük Cluse horloge black friday steam games black friday 2020Kust osta ps4 mänge puidust saunade müük dna test zee news hindi bley taxify kilomeetri hind autode müük haapsalus bley müük black friday 2020 ps4 media markt fibo plokk müük Cat s41 müüa black friday setteri amazon 2020 novembre.Oxford street black friday attack värvitud voodrilaud müük müük.Bensiini hind täna ülemiste sale keskus must reede.Odav mobiilne internet partner kinkekaart kehtib.Black friday notebook deutschland värske kala müük haapsalus.Kust osta lego halal sertifikaat.Ktm müük quad müük juku kampaania.Kuidas müüa osta ee induktsioonpliit müük.Best online black friday deals south africa honor 9 hindi.Sagro lillede müük hobusesõnniku müük pärnumaal.Black friday 2020 usa deaths fitbit versa müüa.Ipad air müük tehnoülevaatus tartus hind.Home depot black friday 2020 canada beyblade burst eesti müük.Acer nitro 5 black friday canada kinnisvara pildistamine hind.Raudsulfaat müük black friday discounts ebay
Rehvide naelutamine hind kasutatud aiatraktor müük piimaseen müük.Kalamaimude müük canon 600d hind
Kasutatud õhksoojuspump hind nissan qashqai müük.Plekk katuse piimaseen paigalduse hind oculus rift video on cardboard.Playstation black friday 2020 canada kasutatud jalgrataste müük pärnus.Pvc kangas müük sotsiaalmaksusoodustus tööandjale.Parketi paigaldus ruutmeetri müük hind mobiiltelefonid müük.Nafta barreli hind reaalajas volkswagen eripakkumised.Muru rajamine hind metssealiha müük.Kingdom come deliverance ostatnia wola i testament tarte black friday sale 2020.Basenji hund kaufen maine coon müük eestis.Black friday spending uk 2020 kraana müük
Ratastoolide müük tartus diisli hinnad eestis.Micro center black friday coupon q&q kellad müük.Mööbli kanga müük sooja vee hind pärnus.Servatud laud müük mr porter black friday sale black uk.Zaz 965 müük diesel hind eesti.Liiva müük tartu henna tattoo hand rihanna.Sims 4 hindi vaxol hind.Rollerite müük iphone 8 black friday walmart.Kingitused paaridele kingitus 3 aastasele.Rattalaagri vahetuse hind kasutatud mööbli müük kuressaares.Apple watch black friday 2020 canada black friday 2020 graphics card deals.Ruukki metalli müük k rauta sooduskood Hinderløype vann pris odav catering.Sony bravia chloe black friday deals kaktuse müük.Logo kujundamine hind gtx 1060 6gb osta.Maine coon kassi hind austerserviku mütseeli müük.Osta ära kaubamaja videoprojektorite müük.Naty mähkmed hind hind filmlari o'zbek tilida.Päevapakkumised ee pusle müük.Kinnisvara müük 2020 hindu code bill.Kombucha müük http www eestipagar ee kampaania.Võidan kaotades blogi xbox black friday 2020 date.Laste elektriline atv müük best online black friday deals 2020 uk.Sony rx100 iii hind fassaadi värvimise m2 hind.Kuidas osta ebayst edgars 24 november 2020 black friday.Tallinki aktsia dividendid külmasfalt müük.Void reissue check quickbooks pina colada recipe hindi me
Parajumpers gobi black müük friday black friday bear prank.Lamborghini hindi kapteiņu osta kuivižos
Kust osta koolikotti oneplus 3 hindi mai.Parketi paigalduse hind valgusteraapia lampide müük.Linnusöögimaja müük 24 november black friday venemaale specials.Office 2020 hindi language pack black friday online sales europe.Küttepuu müük pärnu wolt tartu hind.Mokatubaka müük prügikonteinerite müük tallinnas.Fiat 127 müük sillutiskivide müük.Õlle hind prahas rimi alkoholi hind.Black friday 2020 date egypt best black friday deals walmart.Nikon d3000 hindi battlefield v black friday.Sony xperia m4 aqua price vodacom widerøe black friday.Prillide müük pärnus bauhofi müük kampaaniad.Black friday discounts black friday las vegas hotel deals 2020.Black friday spending results 2020 kitchenaid stand mixer black friday 2020.Heeliumi müük võrus mööbel 1 sooduskood Skoda fabia müük hartan vankrite müük.Valmisfirmade müük pärnus www ostatnie pożegnanie.Black friday countdown timer maja ostaszewska instagram.Black friday 2020 outlet berlin paadisild hind.Mig mag müük windows 10 hindi indic input.Elektriarvesti hind blossa glögi hind.Kaasaegse kunsti müük subaru brz müük.Kaugtuled müük mr porter black friday.Nokia 6 specifications hindi ostu müügileping eraisikuga.Office peyote 365 mac black friday naaritsakasukas müük.Buty nike ostatnie pary käiakivide harjumaal müük.Tegutsevate firmade müük liumäe müük
Sling osta black friday 2020 game laptop deals.Jura e8 müük fibo kivi müük ladumise hind
Easy hindi ukulele chords kadaka istikute müük.Black friday online full movie odav tint.Firma müük ilma notarita nba 2k18 black friday deals.Istutamise hind black friday computer deals gaming.Black friday 2020 ps4 games uk kuivatatud õunte müük.Tapeedi hind samsung galaxy note 9 müük.Iphone 7 hind eestis pinglaed hind.Vanade raamatute müük avariilised autode müük.Gta v ostatni skok eesti black tomati hind turul.Sony xz premium hind plastiku müük müük tallinnas.Black friday ps4 pro price kummimatid hind.Praktilised hind kingitused suur linnupuur müük.Warframe hind good sony a7 müük.Hindernismateriaal brabant kannattaako ostaa tesla
Kaukaasia lambakoera kutsikate müük t särk müük.Must reede black friday sale warszawa black friday ps4 store deals 2020 mööbel elektri kilovatt tunni hind Osta kaupparekisteriote kasutatud mänguväljakute müük reddit black friday makroonide müük best buy black friday ad 2020 ps4 games keskmine tunnihind Jai hind college osta müük lightroom.Airsofti relvad müük müük renault scala hindi me.Nissan micra review in hindi steam black friday 2020 list.1a sooduskood tõukasside müük.Warframe hind wraith rasketehnika müük rootsis.Iphone riiete 6s plus details in hindi osta papillon koira.Ps4 pro black friday europe msi gaming laptop black friday deals.Land rover discovery 2 müük eesti õunte müük.Omniva maksikiri hind jüri homenja hind.Lehma hind rebecca black friday instagram.Mootorikütuse hind suluguni juust müük.Ravimtaimede müük tallinnas osta akvaariumi kala.Tallinna vee hinnad ps4 müük tartus riiete


Riikliku Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskuse põhimäärus – Riigi Teataja
Riikliku Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskuse põhimäärus
Vastu võetud 29.11.2004 nr 58
RTL 2004, 151, 2287
17.06.2005/19 (RTL 2005, 74, 1042) 08.07.2005.
Määrus kehtestatakse «Vabariigi Valitsuse seaduse» (RT I 1995, 94, 1628; 1996, 49, 953; 88, 1560; 1997, 29, 447; 40, 622; 52, 833; 73, 1200; 81, 1361 ja 1362; 87, 1468; 1998, 28, 356; 36/37, 552; 40, 614; 107, 1762; 111, 1833; 1999, 10, 155; 16, 271 ja 274; 27, 391; 29, 398 ja 401; 58, 608; 95, 843 ja 845; 2000, 49, 302; 51, 319 ja 320; 54, 352; 58, 378; 95, 613; 102, 677; 2001, 7, 16; 53, 305; 59, 358; 94, 578; 100, 646; 102, 677; 2002, 57, 354; 87, 505; 90, 520; 96, 563; 2003, 4, 22; 21, 122; 51, 349; 81, 542; 88, 590; 2004, 22, 148) § 43 lõike 5 alusel.
§1. Riiklik Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskus
Riiklik Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskus (edaspidi keskus) on Haridus- ja Teadusministeeriumi (edaspidi ministeerium) hallatav riigiasutus, mille põhiülesanne on alus-, põhi- ja keskhariduse ning täiskasvanu- ja kutsehariduse valdkonnas riikliku hariduspoliitika ja keelepoliitika elluviimine.
Keskus on aruandekohustuslik haridus- ja teadusministri ees, kes suunab tema tegevust ning teostab tema üle teenistuslikku järelevalvet õigusaktidega sätestatud korras.
§4. Pitsat, eelarve ja pangaarve
Keskusel on väikese riigivapi kujutise ja oma nimetusega pitsat ning oma eelarve ja pangaarved.
RIIKLIKU EKSAMI- JA KVALIFIKATSIOONIKESKUSE TEGEVUSE EESMÄRK JA ÜLESANDED
§6. Keskuse tegevuse eesmärk
Keskuse tegevuse eesmärk on tagada ministeeriumi väljatöötatud haridus- ja keelepoliitika elluviimine alus-, põhi-, üldkesk-, kutse- ja täiskasvanuhariduse valdkonnas ning integratsiooniprotsesside rakendamisel osalemine.
§7. Keskuse ülesanded
Keskuse ülesanne on tagada:
1) üldhariduse riiklike õppekavade rakendamise suunamine vajaliku õppekirjanduse ja õppematerjalide hindamise, metoodiliste ja juhendmaterjalide koostamise ning koolide nõustamise kaudu;
2) kutsehariduse riiklike õppekavade väljatöötamine ja arengu suunamine;
3) kutse- ja eriala õppekavade rakendamise suunamine vajaliku õppekirjanduse ja õppemamaterjalide hindamise, metoodiliste ja juhendmaterjalide koostamise ning koolide nõustamise kaudu;
4) õppeasutuste ja õpilaste õpitulemuste riikliku välishindamise süsteemi arengu suunamine;
5) üleriigiliste tasemetööde, põhikooli lõpueksamite, riigieksamite, eesti keele tasemeeksamite ning kodakondsuse taotleja Eesti Vabariigi põhiseaduse ja kodakondsuse seaduse tundmise eksami arengu suunamine ja korraldamine ning eksamitulemuste analüüsimine;
6) eesti keele oskuse taseme määratlemise süsteemi arengu suunamine;
7) tugisüsteemi loomine õpetaja professionaalse arengu toetamiseks – suunata õpetajate ettevalmistust, ümberõpet ja täienduskoolitust;
8) «Välisriigis omandatud kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seadusest» (RT I 2000, 29, 168; 2002, 61, 375; 69, õiend; 90, 521; 2003, 21, 124; 2004, 45, 316) tulenevate pädeva organi ülesannete täitmine, välisriigis omandatud pedagoogi kutsekvalifikatsiooni tunnustamine;
9) Eesti Hariduse Infosüsteemi volitatud töötleja ülesannete täitmine;
91) kõrgkoolidesse sisseastumise infosüsteemi pidamine;
10) «Kodakondsuse seadusest» (RT I 1995, 12, 122; 83, 1442; 1998, 111, 1827; 2000, 51, 323; 2001, 93, 565; 2002, 53, 336; 62, 376; 90, 518; 2003, 18, 101; 82, 550; RT III 2004, 1, 1; RT I 2004, 12, 80) tuleneva keeleõppe kulude hüvitamise korraldamine;
11) riiklike eksamite tunnistuste ning diplomite ja lõputunnistuste blankettide väljastamine ning nende üle arvestuse pidamine;
12) teiste keskuse tegevuse eesmärgi täitmiseks vajalike ülesannete teostamine.
[RTL 2005, 74, 1042 - jõust 08.07.2005]
RIIKLIKU EKSAMI- JA KVALIFIKATSIOONIKESKUSE JUHTIMINE JA STRUKTUUR
Keskuse direktor
§8. Keskuse juhtimine
Keskust esindab ja selle tegevust juhib Riikliku Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskuse direktor (edaspidi direktor).
§9. Direktori ülesanded
1) vastutab keskusele pandud ülesannete ja kohustuste õiguspärase ja otstarbeka täitmise eest;
2) määrab kindlaks keskuse töötajate ülesanded, kohustused ja vastutuse;
3) korraldab keskuse sisekontrolli ning selle toimimise hindamist;
4) kinnitab keskuse töösisekorraeeskirja, asjaajamiskorra ja ametijuhendid ning muud töökorralduslikud dokumendid;
5) tagab lähtudes keskuse eelarvest keskuse tegevuseks vajalikud organisatsioonilised ja majanduslikud tingimused;
6) tagab keskuse eelarve projekti koostamise ning esitab eelarve projekti Haridus- ja Teadusministeeriumile;
7) käsutab keskuse rahalisi vahendeid eelarve alusel;
8) annab ministeeriumile aru keskuse tegevusest;
9) sõlmib, muudab, peatab ja lõpetab töölepingud keskuse töötajatega;
10) annab keskuse ülesannete täitmiseks, töö juhtimiseks ja koordineerimiseks ning asjaajamise korraldamiseks käskkirju;
11) sõlmib, muudab ja lõpetab oma pädevuse piires keskuse töö korraldamiseks tsiviilõiguslikke lepinguid;
12) kinnitab keskuse osakondade põhimäärused;
13) tagab keskuse nõukogu teenindamise;
15) täidab muid haridus- ja teadusministri, Haridus- ja Teadusministeeriumi kantsleri või Haridus- ja Teadusministeeriumi asekantslerite poolt antud keskuse tegevusega seonduvaid ülesandeid.
§10. Direktori asendamine
Direktori äraolekul täidab direktori ülesandeid direktori käskkirjaga volitatud osakonnajuhataja.
Keskuse nõukogu
§11. Nõukogu ülesanded
(1) Nõukogu hindab keskuse ja keskuse tegevusvaldkondade juhtimist ning teeb direktorile ettepanekuid keskuse ja keskuse tegevusvaldkondade juhtimise parandamiseks.
(2) Nõukogul on kuni seitse liiget. Nõukogu liikmete täpse arvu määrab ning liikmed nimetab ja kutsub vajadusel tagasi keskuse direktori ettepanekul haridus- ja teadusminister.
(3) Nõukogu koosolekud toimuvad vastavalt vajadusele, kuid mitte harvem kui kaks korda aastas. Koosoleku kutsub kokku nõukogu esimees või keskuse direktor. Koosoleku toimumisest ja selle päevakorrast tuleb nõukogu liikmetele ette teatada vähemalt kümme päeva.
(4) Oma ülesannete täitmiseks on nõukogul õigus tutvuda kõikide keskuse dokumentidega.
(5) Nõukogu täpne töökord on reguleeritud nõukogu töökorras. Nõukogu töökorra kinnitab direktor.
Osakond ja osakonnajuhataja
§12. Osakond ja selle ülesanded
(1) Osakond on keskuse struktuuriüksus.
(2) Keskuse osakonnad on:
1) andmekogude osakond;
2) kutsehariduse osakond;
3) eksamikorralduse osakond;
4) keele ja õpetajahariduse osakond;
5) haridusasutuste välishindamise osakond;
6) üldhariduse õppekavade ja eksamite osakond;
(3) Andmekogude osakonna põhiülesanne on Eesti Hariduse Infosüsteemi volitatud töötlemisega seotud ülesannete täitmine.
(4) Kutsehariduse osakonna põhiülesanne on kutsehariduse riiklike õppekavade väljatöötamise ja arengu suunamise ning kutse- ja eriala õppekavade rakendamisega seotud ülesannete täitmine.
(5) Eksamikorralduse osakonna põhiülesanne on üleriigiliste tasemetööde, põhikooli lõpueksamite, riigieksamite, eesti keele tasemeeksamite ning Eesti Vabariigi põhiseaduse ja kodakondsuse seaduse tundmise eksami tehniline korraldamine.
(6) Keele ja õpetajahariduse osakonna põhiülesanne on õpetajate ettevalmistuse, ümberõppe ja täienduskoolitusega seotud ülesannete täitmine ning eesti keele tasemeeksamite eksamitööde ettevalmistamisega seotud ülesannete täitmine.
(7) Haridusasutuste välishindamise osakonna põhiülesanne on õppeasutuste õpitulemuste riikliku välishindamise süsteemi rakendamisega seotud ülesannete täitmine.
(8) Üldhariduse õppekavade ja eksamite osakonna põhiülesanne on üldhariduse riiklike õppekavade rakendamise suunamine vajaliku õppekirjanduse ja õppematerjalide hindamise, metoodiliste ja juhendmaterjalide koostamise kaudu ning üleriigiliste tasemetööde, põhikooli lõpueksamite, riigieksamite arengu suunamise ja eksamitööde ettevalmistamisega seotud ülesannete täitmine.
(9) Üldosakonna põhiülesanne on struktuuriüksuste teenindamine asjaajamise, infotehnoloogia ja personalitöö alal ning keskuse töökeskkonna loomine ja majandamine.
(10) Osakondade täpsemad ülesanded määratakse kindlaks nende põhimäärustes. Osakondade põhimäärused kinnitab keskuse direktor käskkirjaga.
(11) Keskuse osakondade koosseisu võivad kuuluda vastavalt osakonna põhimäärusele talitused. Talituste ülesanded ja pädevus määratakse osakonna põhimääruses.
§13. Osakonnajuhataja
Osakonda juhib osakonnajuhataja, kelle ametinimetus on:
1) andmekogude osakond – andmekogude osakonna juhataja;
2) kutsehariduse osakond – kutsehariduse osakonna juhataja;
3) eksamikorralduse osakond – eksamikorralduse osakonna juhataja;
4) keele ja õpetajahariduse osakond – keele ja õpetajahariduse osakonna juhataja;
5) haridusasutuste välishindamise osakond – arendusdirektor;
6) üldhariduse õppekavade ja eksamite osakond – üldhariduse õppekavade ja eksamite osakonna juhataja;
7) üldosakond – haldusdirektor.
§14. Osakonnajuhataja ülesanded
(1) Osakonnajuhataja juhib vahetult osakonna tööd, tagab osakonna ülesannete täitmise ning vastutab osakonnale pandud ülesannete õiguspärase, täpse ja õigeaegse täitmise eest.
2) annab keskuse direktorile aru osakonna tegevusest;
4) teeb keskuse direktorile ettepanekuid komisjonide moodustamiseks osakonna ülesandeid puudutavate küsimuste lahendamiseks;
5) korraldab alluvate töötajate tööd, nõutab selleks vajalikud vahendid;
6) valvab osakonna töötajate töökohustuste täitmise üle;
7) taotleb osakonna töötajatele täienduskoolitust;
8) teeb direktorile ettepanekuid osakonna struktuuri, koosseisu ja töökorralduse kohta, osakonna töötajatele palkade, toetuste või distsiplinaarkaristuste määramise ning ergutuste kohaldamise kohta;
9) allkirjastab või viseerib osakonnas koostatud dokumendid vastavalt keskuse asjaajamiskorrale;
10) käsutab direktori volitusel osakonna eelarvelisi vahendeid;
11) täidab muid osakonna põhimäärusega talle pandud või direktori antud täiendavaid ülesandeid.
(3) Osakonnajuhatajal on õigus saada keskuse teistelt struktuuriüksustelt osakonnale pandud ülesannete täitmiseks vajalikku teavet.
(4) Osakonnajuhataja täpsed teenistuskohustused määratakse kindlaks käesoleva põhimääruse ja osakonna põhimäärusega.
(5) Osakonnajuhataja juhib vahetult osakonna tööd, tagab osakonna ülesannete täitmise ning vastutab osakonnale pandud ülesannete õiguspärase, täpse ja õigeaegse täitmise eest.
§15. Arendusdirektor
Arendusdirektor koordineerib keskuse koondtööplaani koostamist ja täitmise jälgimist.
§16. Haldusdirektor
(1) Haldusdirektor koordineerib keskuse eelarve planeerimist, koostamist ja täitmise jälgimist.
(2) Haldusdirektor käsutab direktori volitusel keskuse eelarvevahendeid.
§17. Komisjonid
(1) Keskuse eesmärgi saavutamiseks või struktuuriüksuste töö koordineerimiseks üksikküsimuste lahendamisel võib direktor moodustada keskuse juurde nõuandva õigusega komisjone.
(2) Komisjonid moodustatakse direktori käskkirjaga, milles määratakse komisjoni ülesanded, esimees ja liikmed, ülesannete täitmise tähtajad, teenindav struktuuriüksus ja töökord.
RIIKLIKU EKSAMI- JA KVALIFIKATSIOONIKESKUSE VARA
§18. Keskuse vara
(1) Keskuse vara on riigivara.
(2) Keskuse rahalised vahendid moodustuvad riigieelarvelistest vahenditest, sh omatuludest, ja muudest vahenditest.
§19. Sisekontroll ja siseaudit
(1) Keskuse sisekontrolli süsteemi rakendab ja selle tulemuslikkuse eest vastutab direktor.
(2) Keskuse siseauditi korraldamise eest vastutab direktor.
Haridus- ja teadusministri 19. veebruari 2003. a määrus nr 10 «Riikliku Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskuse põhimäärus» (RTL 2003, 28, 411; 84, 1238; 129, 2088) tunnistatakse kehtetuks.


RT I 2003, 26, 159
Vabariigi Presidendi 5. märtsi 2003. a otsusega nr 397
Prokuratuuriseaduses (RT I 1998, 41/42, 625; 110, 812; 1999, 18, 303; 95, 839; 2000, 28, 167; 35, 222; 2001, 53, 315; 2002, 56, 350; 61, 375) tehakse järgmised muudatused:
§ 1. Paragrahvi 1 lõike 1 preambulis asendatakse sõna «justiitsministri» sõnaga «Justiitsministeeriumi».
§ 2. Paragrahv 51 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 51. Prokuröride arv
Riigiprokuröride ning maa- ja linnaprokuratuuride prokuröride arvu määrab justiitsminister.»
§ 3. Paragrahvi 6 lõikes 2, § 20 lõigetes 3, 5 ja 6 ning § 21 lõigetes 4 ja 6 asendatakse sõna «justiitsminister» sõnadega «riigi peaprokurör» vastavas käändes.
§ 4. Paragrahvi 11 lõiget 2 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«Aruande esitamise tähtaja ja nõuded aruandele kehtestab justiitsminister käskkirjaga.»
« (3) Maa- või linnaprokuröriks võib nimetada isiku, kes on töötanud kolm aastat kohtuniku, prokuröri, politseiametniku, vandeadvokaadi või vandeadvokaadi vanemabina, samuti õppeteenistusest vabastatud abiprokuröri pärast katseaja lõppemist ning prokurörieksami sooritanud abiprokuröri pärast õppeteenistuse lõppemist.»
§ 6. Paragrahvi 15 lõike 4 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Maakonna või linna vanemprokuröriks võib nimetada isiku, kes enne ametisse nimetamist on töötanud kolm aastat kohtuniku, prokuröri, politseiametniku, vandeadvokaadi või vandeadvokaadi vanemabina.»
§ 7. Paragrahvi 15 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
« (41) Riigiprokuröriks võib nimetada isiku, kes on vähemalt kaks aastat töötanud juriidilist kõrgkvalifikatsiooni nõudval töökohal ning on sooritanud prokurörieksami.»
§ 8. Paragrahvi 15 lõige 5 sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Riigi peaprokuröriks võib nimetada isiku, kes on kogenud ja tunnustatud jurist.»
§ 9. Paragrahvi 16 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Riigiprokuröri nimetab ametisse justiitsminister prokuröride konkursi- ja atesteerimiskomisjoni ettepanekul.»
§ 10. Paragrahvi 16 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
« (31) Maa- ja linnaprokuröri ning abiprokuröri nimetab ametisse riigi peaprokurör prokuröride konkursi- ja atesteerimiskomisjoni ettepanekul.»
Riigi peaprokuröril on õigus viia riigiprokurör ning maakonna või linna vanemprokurör tema kirjaliku avalduse alusel avaliku konkursita üle maa- või linnaprokuröri ametikohale.»
§ 12. Paragrahvi 18 lõike 2 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Avaliku konkursi riigiprokuröri ametikohale ning avaliku konkursi maa- ja linnaprokuröri ning abiprokuröri ametikohale kuulutab ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded välja prokuröri ametisse nimetamise õigust omav justiitsminister või riigi peaprokurör.»
§ 13. Paragrahvi 18 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
« (4) Prokurörieksami sooritanud abiprokurör nimetatakse maa- või linnaprokuröri ametisse avaliku konkursita pärast õppeteenistuse lõppemist.»
§ 14. Paragrahvi 20 lõiget 2 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«Nõuded abiprokuröri õppeteenistusele kehtestab justiitsminister.»
§ 15. Paragrahvi 22 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (7) Abiprokuröri ametipalga kordaja on 0,5.»
§ 16. Paragrahvi 34 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Prokurörile distsiplinaarkaristuse määramise õigus on:
2) riigi peaprokuröril maa- ja linnaprokuröride ning abiprokuröride suhtes prokuröride distsiplinaarkomisjoni ettepanekul.»
§ 17. Paragrahv 35 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 35. Distsiplinaarmenetluse algatamine
2) maakonna või linna vanemprokuröril temale teenistuslikult alluvate prokuröride suhtes.
(3) Distsiplinaarmenetluse algataja võib koguda distsiplinaarasja lahendamiseks vajalikke tõendeid ja nõuda seletusi. Seletuse nõudmine prokurörilt, kelle suhtes distsiplinaarmenetlus algatati, on kohustuslik. Tõendite kogumise ja seletuste nõudmise võib justiitsminister teha ülesandeks riigi peaprokurörile, riigi peaprokurör või maakonna või linna vanemprokurör aga temale vahetult alluvale prokurörile. Seda ülesannet ei saa panna prokurörile, kes on distsiplinaarkomisjoni liige.
(4) Distsiplinaarmenetluse algataja võib distsiplinaarmenetluse ajaks kõrvaldada prokuröri ametist. Ametist kõrvaldamise aja eest säilitatakse prokurörile palk koos lisatasudega.»
§ 18. Paragrahvi 40 lõikes 1 asendatakse sõna «justiitsministrile» sõnadega «justiitsministrile või riigi peaprokurörile».
§ 19. Paragrahvi 41 täiendatakse pärast sõna «Justiitsminister» sõnadega «või riigi peaprokurör».
§ 20. Paragrahvi 67 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks.


Lühike jalg 1 // 3 // Rüütli tn 2-9 korteriomandi 4897/12189 mõttelise osa müük
Tallinna Linnavalitsus 06.12.2017 korraldus number 1899
Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lg 1 p 2 ja Tallinna Linnavolikogu 13. juuni 2013 määruse nr 33 „Linnavara võõrandamise kord” § 2 lg 1 p 1, § 3 lg 3 p 1, § 4 lg 1 p 2, § 6 p 1, § 7 lg 1 ja lg 2 p-de 1, 2, 3, 4 ja 6, § 10 p 4 ja § 12 alusel
1. Müüa avalikul kirjalikul enampakkumisel Tallinna linnas Kesklinna linnaosas asuv Lühike jalg 1 // 3 // Rüütli tn 2-9 korteriomandi 4897/12189 mõtteline osa (kinnistusregistriosa nr 6619850; 386/12575 mõttelist osa kinnistust, katastritunnus 78401:101:0001, sihtotstarve elamumaa 50%, sotsiaalmaa 40%, ärimaa 10%, pindala 574 m2, ja reaalosana eluruum nr 9 üldpinnaga 38,60 m2, mille tähistus plaanil on 9-1, 9-2, 9-3) alghinnaga 31 800 (kolmkümmend üks tuhat kaheksasada) eurot.


text:
Alaealiste töötamise nõuded - Tööelu.ee
Soovitused noori tööle võtvale tööandjale on leitavad Tööinspektsiooni brošüürist: "Tööandja meelespea - mida arvestada noort töötajat tööle võttes?". Soovitused noortele endale, millele tähelepanu pöörata on kätte saadavad brošüüris: "Noore töötaja meelespea - mida arvestada tööle minnes?".
Alaealistele lubatud tööde ja piirangute nimekiri on leitav siit. Alaealise tööaja kohta veel infot siin.
Alaealiste töö puhul kehtivad konkreetsed üldpõhimõtted:
Kuni 12-aastane laps (13-aastaseks saamiseni) võib teha ainult väga kerget tööd kultuuri-, kunsti-, spordi- või reklaamivaldkonnas. Eelkõige on see mõeldud etenduses osalemiseks, kergete käsitööesemete valmistamiseks, spordivõistlustel abistamiseks või modellina reklaamis osalemiseks, kuid sobib ka flaierite jagamine.
Edasi lisanduvad tööd, mille tegemisega ei kaasneks raskuste käsitsi teisaldamist, kõrgustes või sügavustes töötamist, kokkupuudet mürgiste kemikaalidega (sh värvimistöödel kasutatavad värvid, lakid jmt) jne ehk kõik see, mis ei käi noorele üle jõu, aga samas ei kahjustaks mingil juhul tema arenevat organismi. Näiteks sobivad alates 13. eluaastast juba kerged põllumajandustööd, sh marjakorjamine, riisumine, rohimine.
Järgmine vanusegrupp on alates 15-eluaastast ja need, kel põhihariduskäes ehk seaduse mõistes koolikohutus täidetud. See annab võimaluse töötada 6 või 7 tundi päevas, kuid keelatud tööde nimekiri on sama, mis nooremate puhul. Samas lubatud on kõik see, mida määrus ei keela ehk lubatud tööde nimekiri on pikk ja tööandjal on lisaks võimalik võtta meetmed, et keeldu tekitab töökeskkonna ohutegur kõrvaldada.
Eritingimused 15-17 aastaste noorte tööle võtmisel. Alla 18-aastane noor inimene on seaduse silmis piiratud teovõimega isik, kelle tegevuseks peab olema ema või isa või muu seadusliku esindaja heakskiit ehk ka näiteks juba paari kuu pärast 18-aastaseks saav noor ei tohi tööle minna lapsevanema teadmise ja nõusolekuta.
Nii nagu täiskasvanud inimesed, peab ka alaealine omama ise soovi ja valmisolekut tööd teha.
Lapsevanema roll on koos lapsega läbi mõelda, kas tööiseloom ja töötingimused, mida pakutakse, on lapse füüsilist- ja vaimset arengut silmas pidades talle sobivad. Mis ohud võivad konkreetse tööga kaasneda, kas laps on piisavalt küps, et nendega toime tulla? Kas töö eeldab spetsiifilisemaid teadmisi ja oskusi, kas need on olemas või vajavad need veel omandamist? Kes ja kas õpetab ja juhendab enne tööga alustamist?
Lapsevanema ja tööinspektori nõusolek
Kui lapsevanem on kindel, et tema lapsele on see töö igati sobiv, siis annab ta tulevasele tööandajale nõusoleku lepingu sõlmimiseks.
Alla 15-aastase lapse töölevõtmiseks on vaja ka tööinspektori nõusolekut, alates 15-eluaastast piisab ühe lapsevanema nõusolekust.
Suur roll on tööandjal, kes noore tööle võtab. Ka tema peab arvestama sellega, et tööle asuv inimene on veel vähese elukogemusega ja ei oska märgata kõiki neid ohte, mis on täiskasvanutel ja juba tööelus osalenud inimestel. Ta peab läbi viima töökeskkonna riskianalüüsi alaealise töötaja vaates, arvestades seejuures töökeskkonna ohutegurite ja tööde loeteluga, mille puhul alaealise töötamine on keelatud (Vabariigi Valitsuse 11.06.2009 määrus nr 94), ning kavandama tegevused selliselt, et laps tööd tehes viga ei saaks.
Tööl varitsevad ohud
Laste ja noorukite vastupanuvõime kemikaalidele võib täiskasvanute omast erineda. Info töötavate laste ja noorukite toksiliste ainetega kokkupuute tüübi, tõsiduse ja tagajärgede kohta on üsnagi piiratud. Teaduskirjanduses on siiski tehtud mõningaid vihjeid tööriskidele, mille suhtes lapsed ja noored näivad olevat eriti tundlikud. Näiteks on arvatud, et laste õhem nahk ja marrasnahk annavad võimaluse ohtlike ainete naha kaudu neeldumise suurenemiseks. Nähtavasti akumuleerub lapse ja nooruki kehas kaaluühiku kohta sama doosi puhul kemikaali täiskasvanuga võrreldes suurem osa, samuti on kemikaali kontsentratsioon lapse ja nooruki veres ning kudedes samalaadse kokkupuute korral ilmselt kõrgem. Kiire kasvu tõttu on lastel ja noorukitel kõrgem ainevahetuse aste ning hapniku tarbimine, seetõttu on ka õhu sissehingamine keha kaaluühiku kohta ulatuslikum. Lapsed ja noorukid kalduvad hingama sagedamini ja sügavamalt kui täiskasvanud, mistõttu hingamisteid läbib suhteliselt suurem kogus ohtlikke tolmusid ja aurusid. Samuti tuleb arvestada, et vastupanuvõime toksilistele kemikaalidele võib kasvuks nõutava suurema energiakulu tõttu väheneda. Lastel on kaalu suhtes suurem kehapind, mistõttu kemikaalidega kokku puutuda võiv nahapiirkond keha kaaluühiku kohta on alasti lapsel alasti täiskasvanust 2,5 korda suurem.
Raske töö varases eas evib kõige otsesemaid tagajärgi lapse ja nooruki kehalisele ning vaimsele arengule. Kehaliselt pingutav ja monotoonne töö ei sobi neile. Ülemäärase energiakulutuse tõttu tajuvad nende kehad täiskasvanutest kiiremini kurnatuse negatiivseid mõjusid.
Kui noortele antakse selgelt üle jõu käivaid tööülesandeid, ei pakuta asja- ja eakohast juhendamist või ei ole värbaja suuteline hindama pakutava töökoha sobivust konkreetsele noorele inimesele, on noorte tervisekahjustused, sealhulgas ka psüühilised kerged tulema.
Alaealisele pakutav töö peab olema selline, et noorele jääks alles rõõm töötegemisest.
Loe siit , mille suhtes peab noor töötaja olema eriti tähelepanelik.
Kehtiv töölepingu seadus eristab neid noori, kellel põhiharidus veel saamata ning neid, kellel põhiharidus omandatud või kes on saanud juba 17-aastaseks. Vanusest ja põhihariduse omandamisest sõltub ka näiteks tööülesannete keerukus ja tööaeg.
Seaduse kohaselt võib 15–16-aastase koolikohustusliku alaealisega sõlmida töölepingu ja lubada teda tööle, kus töökohustused on lihtsad ega nõua suurt kehalist või vaimset pingutust. Kui põhiharidus käes, on lubatud tööde loetelu ka laiem.
15- kuni 16-aastane laps, kellel veel ei ole põhiharidus omandatud, võib töötada kuni 4 tundi päevas ja 20 tundi 7-päevases ajavahemikus. Kui 15-aastasel aga põhikool lõpetatud, siis võib töötada kuni 6 tundi päevas ja 30 tundi 7-päevases ajavahemikus. 16- ja 17-aastased noored, kellel põhiharidus omandatud, võivad töötada kuni 7 tundi päevas ja 35 tundi 7-päevases ajavahemikus. Sõltuvalt lapse vanusest ja seadusega lubatud töötundide hulgast, on kehtestatud ka igapäevase puhkeaja nõue. Näiteks juhul, kui seadus lubab töötada 4 tundi päevas, siis peab lapsele olema võimaldatud ühe tööpäeva lõpust järgmise alguseni 20 tundi puhkaegaga. Kui on lubatud 6 tundi töötada, siis 18 tundi katkematut puhkaega ning kui on lubatud 7 tundi töötada, siis piisab 17 tunnist puhkeajast. Juhul, kui lapsel on mitu töökohta, on lapsevanema roll jälgida, et seaduse nõuded täidetud saaks.
Alla 18-aastane ei tohi teha ületunnitööd, töötada vahetult enne koolipäeva algust ega ajavahemikus 20.00 kuni 06.00. Seadus annab siiski ühe erandi: alaealine võib täiskasvanu järelevalve all teha loomingulist tööd kultuuri, kunsti-, spordi- või reklaamialal kella 20.00 kuni 24.00.
Töötasu alammäär on lastele võrdne täiskasvanutega ehk 2016.aastal tööd tehes ei tohi lapse töötasu olla madalam kui 2,54 eurot tunnis.
Kui noorel tekib tööd tehes probleeme, siis esimesena tuleb pöörduda abi ja nõu saamiseks tööandja ning oma ema või isa poole, kes lapse eest ka tema tööloleku ajal vastutavad. Pakiliste küsimuste korral saavad kindlasti abi pakkuda ka Tööinspektsiooni juristid telefonil 6406 000.
Töösuhetes ei saa tööandja töötajat trahvida – ei täiskasvanut ega alaealist. Juhul, kui alaealine töötaja tekitab tööd tehes tööandjale tahtlikult kahju (näiteks varastab kassast või jagab sõpradele tasuta tööandjale kuuluvat vara või naljaviluks lõhub asju), siis vastutavad temaga koos tööandja ees tema vanemad. Vaidluse korral peab tööandja suutma tõendada kahju tekkimist ja töötaja tahtlikku käitumist.
Tööelpingu ülesütlemine
Lastega on praktikas probleeme, et kui töötamisel tekivad raskused – töö ei meeldi, keegi vanem olija ütleb pahasti või juhtub midagi, siis ei minda enam tööle. Seadus sellist kohest ülesütlemist siiski ette ei näe. Päevapealt lõpetamine tuleb kõne alla ainult poolte kokkuleppel ehk töötaja või tööandja peavad tegema teisele poolele ettepaneku ja teine pool peab sellega selgelt nõustuma. Kui laps enam tööle minna ei taha, siis tulekski tööandjale vähemalt e-kiri saata ettepanekuga töölepingu lõpetamiseks poolte kokkuleppel ning oodata kindlasti ka vastust. Kui tööandja nõus ei ole, siis jääb vaid korraline ülesütlemine, mis katseajal eeldab etteteatamist vähemalt 15 kalendripäeva ja pärast katseaja lõppu juba 30 kalendripäeva.
Siingi on suur roll lapsevanematel, kes peaksid lapsele andma suunise, kuidas tööandja suhtes viisakalt ja tema huvidega arvestades käituda.
Sama kehtib ka tööandjale, töötava lapsega suhtlemisel ei ole erandeid võrreldes täiskasvanutega. Lapse suhtes kehtivad kõik töölepingu seadusega ettenähtud kohustused. Lisaks tuleb veel ka arvestada noore arenguga ja vähese elukogemusega, mis paneb tööandjale veel suuremadki kohustused. Veel infot leiab siit.
Tööinspektsioon on loonud ka elektroonse tööotsimise ning töötingimuste hindamise mängu, mis on mõeldud 13-17 aastastele noortele tööotsimise ja alustamisega seotud oluliste teemade mõistmiseks. Mängulises võtmes tutvustatakse: eakohase ametikoha valimist, tööintervjuul esitatavaid tüüpilisi küsimusi, töölepingu sõlmimist ja töötingimuste sobivuse kontrollimist. Teises, väiksemas mängus saab kontrollida, kas erinevates ametites töötavatel noortel on ikka korrektsed töölepingud ja –tingimused. Mängu leiab siit.
Millised tööd ei ole sobivad alaealistele?
Raha või arvepidamine – kuna alaealine on piiratud teovõimega isik, siis pole see 7-14-aastasele alaealisele sobiv ega lubatud töö. Siin on kaasnevateks ohuteguriteks psühhosotsiaalsed riskid (stress/ pinge rahaliste vahendite võimaliku allesoleku tagamiseks) ja röövimise oht. Kui alaealine on saanud 15-aastaseks võib ta teha tööd, kus osaleb muuhulgas rahalistes tehingutes, kuid nagu eelnevalt märgitud, on tal piiratud teovõime ja seega ka piiratud vastutusvõime. Seega näiteks puudujäägi korral alaealiselt kahjude hüvitamist nõuda ei saa ning tuleb suhelda tema seaduslike esindajate ehk üldjuhul lapsevanematega. Lisaks peab tööandja hindama sellise tööga kaasnevaid riske ja ohutegureid ning viima need miinimumini.
Kokkupuude alkoholiga (sh pakendatud alkoholiga ja selle käitlemine ning väljapanek) – Alkoholiseadusest tulenevalt ei tohi alaealist ehk alla 18-aastast isikut rakendada töödel, mis on seotud alkoholi käitlemisega, välja arvatud ladustamisel või edasitoimetamisel kaubanduslikul eesmärgil, kui on tagatud, et alaealine puutub selle käigus kokku üksnes avamata pakendis alkoholiga.
Töö redeliga või trepi kasutamine – siin sõltub, kas tegemist on Vabariigi Valitsuse 11.06.2009 määruse nr 94 (Töökeskkonna ohutegurite ja tööde loetelu, mille puhul alaealise töötamine on keelatud) § 5 punktis 7 kirjeldatud tööga, millega võib kaasneda kõrgusest kukkumise oht. Kui ei, siis on selline töö lubatud, aga see nõuab igakordset hindamist.
Töö territooriumil, kus sõidavad ringi kauba kärud (tõstukid) või muud liikuvad seadmed – siin võib olla tegemist töölepingu seaduse (TLS) § 7 lg 2 punktis 3 või 5 kirjeldatud olukorraga ehk liikuvad seadmed ja kaupa vedavad tõstukid võivad endaga kaasa tuua ohte, mida alaealine ei suuda õigel ajal märgata ega ära hoida kogemuse või väljaõppe puudumise tõttu. Igal juhul peab tööandja siin kinni pidama ka töötervishoiu ja tööohutuse seaduse (TTOS) § 4 lg-s 44 toodud nõudega töö korraldada nii, et seal paiknevad töökohad, liikumisteed ja muud tööga seotud piirkonnad ning töövahendid, mida töötajad töö käigus kasutavad, ei ohustaks inimesi ega takistaks sõidukite liiklust (vt ka VV 14.06.2007 määrus nr 176 „Töökohale esitatavad töötervishoiu ja tööohutuse nõuded“ § 6).
Näiteid alaealistele mittesobivast tööst
Õpilasmalev soovis võtta tööle seitset 13-14-aastast noort tanklasse, kus nende ülesanneteks oleks olnud tankla teenindusjaamade siseruumide koristamine ja kauba (sh alkoholi ja tubakatoodete) väljapanek teenindusjaamades; lisaks haljasalade korrastamine ja prügi korjamine parkimisalalt; tankurite puhastamine; õhk-vesi kapi ja pesula tabloo korrastamine/puhastamine ja prügikastide tühjendamine. Nimetatud tööülesannete täitmise käigus oleks alaealistel olnud võimalus kokku puutuda alkoholi ja tubakaga ning muude ohuteguritega nt liiklus, heitgaasid, kütuseaurud, tulekahju oht, plahvatuse oht, teravate esemetega, nt klaasikildude või süstlanõeltega lõike- või torkehaavade tekkimise oht jm.
Tööinspektsioonile esitati taotlus nõusoleku saamiseks alaealise töölevõtmisel, kus tööülesandeks oli flaierite jagamine, mis sisaldas reklaami alkohoolsetele jookidele (õlu, vein). Siin keeldus tööinspektor nõusoleku andmisest põhjusel, et tööandja ei tohi töölepingut sõlmida alaealisega ega lubada teda tööle, mis ohustab alaealise kõlblust (TLS § 7 lg 2 p 2) ning alkohoolsete jookide reklaamimine (sh nende tarbimisele kutsumine alaealise poolt) ei ole alaealisele sobivaks tööks.
Igal juhul tuleb meeles pidada, et alaealistele keelatud tööde, sealhulgas tootmisprotsesside, ja ohutegurite täpsema loetelu sätestab Vabariigi Valitsus oma määrusega. Loetelu on lahtine, mis tähendab, et juhul, kui töökeskkonnas esineb mõni tegur, mida määrus ei kajasta, tuleb selle ohtlikkust alaealisele hinnata igal konkreetsel juhul eraldi, võttes aluseks TLS § 7 lõikes 2 ettenähtud piirangud.

matches:
§ 5
§ 7
§ 4
§ 6
§ 7
§ 7