Kilingi-Nõmme Vabaajakeskuse põhimäärus – Riigi Teataja
Kilingi-Nõmme Vabaajakeskuse põhimäärus
Kilingi-Nõmme Vabaajakeskuse põhimäärus - sisukord
§ 3 Vabaajakeskuse tegutsemise üldised alused
2 TEGEVUSE EESMÄRK, ÜLESANDED JA KORRALDAMINE
§ 6 Vabaajakeskuse eesmärgid
4 VARA, FINANSEERIMINE, ARUANDLUS JA JÄRELEVALVE
§ 11 Vabaajakeskuse vara ja eelarve
§ 15 Põhimääruse kinnitamine, muutmine ja kehtetuks tunnistamine
RT IV, 06.02.2020, 23
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 35 lõike 2 ja Saarde Vallavolikogu 21. märtsi 2018.a määruse nr 10 „Saarde valla põhimäärus“ § 84 lõike 3 alusel.
Asutuse nimi on Kilingi-Nõmme Vabaajakeskus (edaspidi: Vabaajakeskus), ametlik lühend on KiVaKe.
Põhimäärusega sätestatakse Vabaajakeskuse tegevuse üldised alused, tegevuse eesmärk ja ülesanded, juhtimine ja töökorraldus, järelevalve ja finantseerimise alused ning ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise alused.
§ 3. Vabaajakeskuse tegutsemise üldised alused
(1) Vabaajakeskus on Saarde Vallavalitsuse (edaspidi: Vallavalitsus) hallatav asutus.
(2) Vabaajakeskus juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi kehtivatest õigusaktidest, Saarde vallavolikogu (edaspidi: Vallavolikogu) ja vallavalitsuse õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
Vabaajakeskuse asukoht on Pärnu tn 62, Kilingi-Nõmme linn, Saarde vald, Pärnu maakond, 86304.
(1) Vabaajakeskusel võib olla oma sümboolika.
(2) Sümboolika kujunduse ja kasutamise korra kehtestab Vabaajakeskuse juhataja käskkirjaga, kooskõlastades selle eelnevalt vallavalitsusega.
2. peatükk TEGEVUSE EESMÄRK, ÜLESANDED JA KORRALDAMINE
§ 6. Vabaajakeskuse eesmärgid
(1) Vabaajakeskuse põhieesmärgiks on pakkuda lastele, noortele, täiskasvanutele ja eakatele mitmekülgseid vabaaja veetmise võimalusi ja elukestvat õpet, kaasates neid tegevustesse eeltingimusteta.
(2) Vabaajakeskuse tegevuse eesmärgid:
1) luua soodsaid võimalusi igale eale vaba aja veetmiseks;
2) korraldada, algatada ja arendada elukestva õppevõimalusi;
3) luua võimalus avatud noorsootöö põhimõttel kodu- ja kooliväliseks noorsootööks;
4) toetada Saarde valla elanike omaalgatuslikke ideid ja aidata neid ellu viia.
Vabaajakeskus:
1) töötab muuhulgas avatud noorsootöö põhimõttel;
2) teeb koostööd teiste valla hallatavate asutuste, organisatsioonide, füüsiliste ja juriidiliste isikutega, et saavutada Vabaajakeskuse eesmärke ning edendada kogukonna elu;
3) kogub ja vahendab informatsiooni Vabaajakeskuses osutatavate teenuste ning sündmuste kohta ning tagab selle informatsiooni kättesaadavuse igal moel;
4) algatab ja viib ellu Vabaajakeskuse pidevat arengut kindlustavaid projekte ning vajadusel taotleb nende läbiviimiseks lisa finantsvahendeid ning korraldab nende teostamist;
5) kasutab tegevuse läbiviimiseks maksimaalselt asutuse ruume ja selle kasutuses olevat maa-ala;
6) valdab ja kasutab Vabaajakeskuse valduses olevat vallavara ja tagab selle säilimise, korrashoiu ja sihtotstarbelise kasutamise;
7) täidab põhimääruses sätestatud eesmärke;
(1) Vabaajakeskuse tööd juhib juhataja, kelle vaba ametikoha täitmiseks korraldab vallavalitsus avaliku konkursi ning kelle nimetab ametisse ja vabastab ametist vallavalitsus, v.a õigusaktides sätestatud juhtudel.
(2) Juhataja ametisse kinnitatud isikuga sõlmib töölepingu vallavanem, kes täidab juhataja suhtes kõiki töölepingust tulenevaid tööandja õigusi ja kohustusi.
(3) Juhataja kvalifikatsiooninõuded määratakse ametijuhendis.
(1) Vabaajakeskuse juhataja:
1) korraldab ja kindlustab põhimääruses Vabaajakeskuse eesmärke arvestava tegevuse ning ülesannete täitmise;
2) tegutseb põhimääruse ja ametijuhendi alusel;
3) esindab Vabaajakeskust vallasiseselt ja vallast väljaspool;
4) käsutab eelarvevahendeid temale antud volituste ulatuses, tagab Vabaajakeskuse varade ja rahaliste vahendite sihipärase kasutamise;
5) koostab Vabaajakeskuse eelarve eelnõu ja vastutab volikogu poolt kinnitatud eelarve täitmise eest;
6) on tööandja õigust omavaks isikuks Vabaajakeskuse töötajatele kõigi sellest tulenevate õiguste ja kohustustega;
7) koostab kõigile töötajatele ametijuhendid;
8) kinnitab töökorralduse reeglid ja muud vabaajakeskuse sisesed eeskirjad;
9) teeb vallavolikogule ja -valitsusele ettepanekuid Vabaajakeskuse sisulise tegevuse arendamiseks ning majandusliku olukorra parandamiseks;
11) annab Vabaajakeskuse tegevuse kohta aru vallavalitsusele;
(2) Vabaajakeskuse juhatajat asendab juhataja puhkusel või töölähetuses viibimise ajal või haigestumise või töölt vabastamise korral kõigi õiguste ja kohustustega isik, kellele on vallavanema käskkirjaga tehtud ülesandeks juhataja ülesannete täitmine.
(1) Vabaajakeskuse töökorraldus, külastajate õigused ja kohustused sätestatakse Vabaajakeskuse sisekorraeeskirjas, mille avalikustamise tagab Vabaajakeskuse juhataja.
(2) Vabaajakeskuse poolt osutatavate ruumide, teenuste ja vahendite kasutamise eest võetavad tasud kinnitab Vabaajakeskuse juhataja ettepanekul vallavalitsus.
(3) Vabaajakeskuse lahtioleku ajad kinnitab Vabaajakeskuse juhataja ettepanekul vallavalitsus.
(4) Vabaajakeskuse töötajate kooseisu kinnitab Vabaajakeskuse juhataja käskkirjaga, kooskõlastades eelnõu enne selle kinnitamist vallavalitsusega.
(5) Vabaajakeskuse töötajate töötasud määrab Vabaajakeskuse juhataja volikogu poolt kinnitatud Vabaajakeskuse eelarve alusel.
4. peatükk VARA, FINANSEERIMINE, ARUANDLUS JA JÄRELEVALVE
§ 11. Vabaajakeskuse vara ja eelarve
(1) Vabaajakeskuse vara moodustavad talle Saarde valla poolt sihtotstarbeliseks kasutamiseks ja valdamiseks antud maa, hoone, seadmed, inventar ja muu vara. Vara haldamine toimub volikogu poolt kehtestatud korras.
(2) Vabaajakeskusel on oma eelarve vallaeelarve koosseisus, mille tulude aluseks on: eraldised vallaeelarvest, sealhulgas laekumised projektitaotluste põhjal, juriidiliste ja füüsiliste isikute sihtannetused ja laekumised tasulistelt teenustelt.
(3) Vabaajakeskuse majandamine (sh. küte, elekter, vesi, remont, teenuslepingud) ning vajalike seadmete ja inventari soetamine toimub vastavalt eelarvele.
(4) Vabaajakeskuse eelarve kinnitab volikogu.
(5) Vabaajakeskuse raamatupidamist korraldab vallavalitsus.
(6) Vabaajakeskuse rahaliste vahendite arveldamine toimub vallavalitsuse arvelduskontode kaudu, Vabaajakeskus ei oma iseseisvat arveldusarvet.
Vabaajakeskus esitab oma tegevuse kohta finants- ja statistilisi aruandeid õigusaktidega ning volikogu ja vallavalitsuse kehtestatud ulatuses ja korras ning tähtaegadel.
Vabaajakeskuse ja selle juhataja tegevuse õiguspärasuse ja otstarbekuse üle teostavad järelevalvet vallavalitsus ja vallavolikogu revisjonikomisjon.
Vabaajakeskuse ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsustab vallavolikogu ja korraldab vallavalitsus õigusaktides sätestatud korras.
§ 15. Põhimääruse kinnitamine, muutmine ja kehtetuks tunnistamine
(1) Vabaajakeskuse põhimääruse või selle muutmise eelnõu töötab välja Vabaajakeskuse juhataja ja esitab selle vallavalitsusele.
(2) Vabaajakeskuse põhimääruse kinnitab, muudab ja tunnistab kehtetuks vallavolikogu.
(1) Tunnistada kehtetuks Saarde Vallavolikogu 30. novembri 2011. a määrus nr 25 „Kilingi-Nõmme Päevakeskuse ümberkorraldamine Kilingi-Nõmme Vabaajakeskuseks ja selle põhimääruse kinnitamine“ (RT IV, 10.10.2012, 9).


text:
Soome kohus mõistis motojõugu Cannonball narkosüüasja osalised vangi | Kanepitemp
Soome kohus mõistis motojõugu Cannonball narkosüüasja osalised vangi	Posted by mageveekala under kanep, narkokaubandus, narkokuriteod | Sildid: amfetamiin, Bandidos MC, Cannonball MC, ecstasy, hašiš, Soome | Lisa kommentaar ERR, 28.06.2013
Helsingi esimese astme kohus mõistis täna kohaliku motojõugu Cannonball narkosüüasjas vangi 15 meest, sealhulgas ka mitu eestlast.
Kohus tunnistas 19 süüdistatavast 15 meest süüdi suurtes kogustes narkoainete nagu amfetamiin, hašiš ja ecstasy Soome smugeldamises aastatel 2011-2013, kirjutab Yle.
Kohus mõistis meestele vangistused viiest aastast kuni 13 aastani ning kuuele mehele vähemalt 10-aastased vanglakaristused. Kohus karistas eestlasi Rainer Engelit 13-aastase, Mart Saart 12-aastase ja ja Marek Unojani 11-aastase vangistusega, vahendas Helsingin Sanomat.
Narkoäri avastamiseni viis Eesti ja Soome keskkriminaalpolitsei koostöö eelmise aasta lõpus.
Süüdistuse kohaselt vedas eestlastest ja soomlastest jõuk Kesk-Euroopast Soome narkoaineid muuhulgas sealsele motojõugule Cannonball MC.
Soome ja Eesti uurimisrühm on tuvastas kaheksa narkoainete maaletoomise juhtumit 2011. aasta detsembrist kuni tänavu märtsini. Süüdistuse kohaselt smugeldati Soome kümneid kilogramme amfetamiini, sadu tuhandeid ecstasy tablette ja märkimisvääne kogus hašišit.
Mullu augustis tõi jõuk Soome 40 kilo amfetamiini, millest politsei on ära võtnud 17 kilo. Viimane uurimise all olnud narkootikumide Soome toimetamine oli tänavu märtsis ning politsei sai siis kurjategijatelt kätte ligikaudu 82 000 ecstasy tabletti. Tegemist oli kõigi aegade suurima koguse ecstasy tablettide kättesaamisega Soomes.
Soome viidud narkootikumide vastuvõtjaks olid mootorrattaklubidesse Cannonball MC ja Bandidos MC kuuluvad mehed, kelle valduses olevates ruumides ja kodudes tegid kriminaalpolitseinikud kümneid läbiotsimisi nii Soomes kui Eestis.
Cannonball MC Soome klubi ruumidest leiti läbiotsimiste käigus umbes 40 ebaseaduslikku tulirelva ning märkimisväärne kogus lõhkeaineid, sealhulgas üks käsigranaat. Lisaks leiti kaks treipink, mida võidi kasutada tulirelvade osade valmistamiseks.
Eelmainitud kuritegudele lisaks on politsei uurinud Cannonball MC Helsingi klubi osalust organiseeritud kuritegevuses. Sellega seoses kahtlustatakse enam kui 20 meest, kes kuuluvad sellesse klubisse. Lisaks kahtlustatakse klubi ruumides ebaseaduslikku alkoholimüüki.
Mullu detsembris loovutas Eesti Soomele Tallinnas ja Harjumaal selle kriminaalasjaga seoses kinni võetud Soome kodaniku Erik Hemming Eklundi ning kolm eestlast – Marek Püvi, Erki-Glen Karu ja Christian-Eric Smithi.
Soome kohus mõistis motojõugu Cannonball narkosüüasja osalised vangi (ERR)
Eestlased said Cannonballi narkoloos pikimad vanglakaristused (Postimees)
Soome kohus mõistis Cannonballi narkolooga seotud eestlased vangi (Postimees)
Soome kohus mõistis motojõugu Cannonball narkoäriga seoses vangi 15 inimest, kelle hulgas on ka eestlasi (Delfi)
Soomes mõisteti motojõugu narkoasjas vangi mitu eestlast (Õhtuleht)
Cannonball-huumeoikeudenkäynnissä jaettiin kovia tuomioita (Yle)
Cannonballiin liittyvässä huumejutussa pitkiä vankeustuomioita (Helsingin Sanomat)
28. juuni 2013 at 17:33
kanep, narkokaubandus, narkokuriteod
Sildid: amfetamiin, Bandidos MC, Cannonball MC, ecstasy, hašiš, Soome	Do More :

matches: kohus kohus kohus Kohus Kohus Kohus kohus kohus kohus


Välisesindustele, diplomaatidele ja haldustöötajatele vastastikkuse põhimõttel kohaldatavad käibemaksusoodustused – Riigi Teataja
Välisesindustele, diplomaatidele ja haldustöötajatele vastastikkuse põhimõttel kohaldatavad käibemaksusoodustused
Vastu võetud 11.06.2004 nr 214
RT I 2004, 49, 346
6.12.2004 nr 349 ( RT I 2004, 84, 574) 19.12.2004
29.04.2005 nr 87 (RT I 2005, 23, 175) 8.05.2005
Määrus kehtestatakse « Käibemaksuseaduse» (RT I 2003, 82, 554; 2004, 41, 278; 43, 299; 45, 315) § 39 lõike 4 alusel.
§ 1. Käibemaksu tagastamine Hiina Rahvavabariigi Suursaatkonnale ning suursaatkonna diplomaatidele ja haldustöötajatele
Hiina Rahvavabariigi Suursaatkonnale ning suursaatkonna diplomaatidele ja haldustöötajatele tagastatakse käibemaks kõigilt Eestis ostetud kaupadelt, mille ühekordne ostusumma on suurem kui 1500 krooni. Käibemaksu ei tagastata ehitusmaterjalidelt.
§ 2. Käibemaksu tagastamine Hollandi Kuningriigi Suursaatkonnale ning suursaatkonna diplomaatidele ja haldustöötajatele
Hollandi Kuningriigi Suursaatkonnale ning suursaatkonna diplomaatidele ja haldustöötajatele tagastatakse käibemaks kõigilt Eestis ostetud kaupadelt ja teenustelt, mille ühekordne ostusumma on suurem kui 4000 krooni. Autokütuselt tagastatakse käibemaks ka väiksema ostusumma korral.
§3. Käibemaksu tagastamine Itaalia Vabariigi Suursaatkonnale ning suursaatkonna diplomaatidele ja haldustöötajatele
Itaalia Vabariigi Suursaatkonnale ning suursaatkonna diplomaatidele ja haldustöötajatele tagastatakse käibemaks kõigilt Eestis ostetud kaupadelt ja teenustelt, mille ühekordne ostusumma on suurem kui 4000 krooni. Autokütuselt tagastatakse käibemaks ka väiksema ostusumma korral.
§4. Käibemaksu tagastamine Leedu Vabariigi Suursaatkonnale ning suursaatkonna diplomaatidele ja haldustöötajatele
Leedu Vabariigi Suursaatkonnale ning suursaatkonna diplomaatidele ja haldustöötajatele tagastatakse käibemaks kõigilt Eestis ostetud kaupadelt ja teenustelt, mille ühekordne ostusumma on suurem kui 1500 krooni. Käibemaksu ei tagastata toidukaupadelt. Autokütuselt ning side- ja kommunaalteenustelt tagastatakse käibemaks ka väiksema ostusumma korral.
[RT I 2005, 23, 175 – 8.05.2005]
§5. Käibemaksu tagastamine Läti Vabariigi Suursaatkonnale ning suursaatkonna diplomaatidele ja haldustöötajatele
(1) Läti Vabariigi Suursaatkonnale tagastatakse käibemaks kõigilt Eestist ostetud kaupadelt ja teenustelt, mille ühekordne ostusumma on suurem kui 2800 krooni. Käibemaksu ei tagastata toidukaupadelt, antiikesemetelt ja kunstiteostelt. Autokütuselt, üüri-, rendi-, turva-, side- ja kommunaalteenustelt tagastatakse käibemaks ka väiksema ostusumma korral.
(2) Läti Vabariigi Suursaatkonna diplomaatidele ja haldustöötajatele tagastatakse käibemaks kõigilt Eestis ostetud kaupadelt ja teenustelt, mille ühekordne ostusumma on suurem kui 850 krooni. Käibemaksu ei tagastata toidukaupadelt, antiikesemetelt ja kunstiteostelt. Autokütuselt ja sideteenustelt tagastatakse käibemaks ka väiksema ostusumma korral.
§6. Käibemaksu tagastamine Norra Kuningriigi Suursaatkonnale ja suursaatkonna diplomaatidele
(1) Norra Kuningriigi Suursaatkonnale tagastatakse käibemaks kõigilt Eestis ostetud kaupadelt ja teenustelt.
(2) Norra Kuningriigi diplomaatidele tagastatakse käibemaks kõigilt Eestis ostetud kaupadelt ja teenustelt, mille ühekordne ostusumma on suurem kui 3000 krooni. Autokütuselt ning side- ja kommunaalteenustelt tagastatakse käibemaks ka väiksema ostusumma korral.
§7. Käibemaksu tagastamine Poola Vabariigi Suursaatkonnale ning suursaatkonna diplomaatidele ja haldustöötajatele
Poola Vabariigi Suursaatkonnale ning suursaatkonna diplomaatidele ja haldustöötajatele tagastatakse käibemaks kõigilt Eestis ostetud kaupadelt ja teenustelt.
§ 8. Käibemaksu tagastamine Prantsuse Vabariigi Suursaatkonnale ning suursaatkonna diplomaatidele ja haldustöötajatele
(1) Prantsuse Vabariigi Suursaatkonnale tagastatakse käibemaks Eestis ostetud tubakalt, alkoholilt, autokütuselt, mootorsõidukitelt, mööblilt ja sisustuskaupadelt, side- ja kommunaalteenustelt, rahvuspüha ja riigivisiitidega seotud diplomaatiliste vastuvõttude korraldamise teenustelt ning saatkonna hoone ja esinduse juhi residentsi jaoks ostetud ehitusmaterjalidelt ja teenustelt, mille ühekordne ostusumma on suurem kui 2400 krooni.
(2) Prantsuse Vabariigi Suursaatkonna diplomaatidele ja haldustöötajatele tagastatakse käibemaks Eestis ostetud mootorsõidukitelt.
§ 9. Käibemaksu tagastamine Rootsi Kuningriigi Suursaatkonnale ning suursaatkonna diplomaatidele ja haldustöötajatele
(1) Rootsi Kuningriigi Suursaatkonnale tagastatakse käibemaks kõigilt Eestis ostetud kaupadelt ja teenustelt. Käibemaksu ei tagastata toidukaupadelt, toitlustus- (sh restoraniarvetelt), reklaami-, veo-, nõustamis- ja õigusteenustelt ning eluruumide üürilt.
(2) Rootsi Kuningriigi Suursaatkonna diplomaatidele ja haldustöötajatele tagastatakse käibemaks kõigilt Eestis ostetud kaupadelt ja teenustelt, mille ühekordne ostusumma on suurem kui 1700 krooni. Käibemaksu ei tagastata toidukaupadelt, riietelt, jalanõudelt, kosmeetikalt, spordivarustuselt, mänguasjadelt, tööriistadelt, toitlustus- (sh restoraniarvetelt), side- ja kommunaalteenustelt ning eluruumi üürilt. Autokütuselt, alkoholilt ja tubakalt tagastatakse käibemaks ka väiksema ostusumma korral.
§ 10. Käibemaksu tagastamine Saksamaa Liitvabariigi Suursaatkonnale ning suursaatkonna diplomaatidele ja haldustöötajatele
Saksamaa Liitvabariigi Suursaatkonnale ning suursaatkonna diplomaatidele ja haldustöötajatele tagastatakse käibemaks kõigilt Eestis ostetud kaupadelt ja teenustelt, mille ühekordne ostusumma on suurem kui 1500 krooni. Käibemaksu ei tagastata toidukaupadelt. Autokütuselt ja kommunaalteenustelt tagastatakse käibemaks ka väiksema ostusumma korral.
§11. Käibemaksu tagastamine Soome Vabariigi Suursaatkonnale ning suursaatkonna diplomaatidele ja haldustöötajatele
(1) Soome Vabariigi Suursaatkonnale ja diplomaatidele tagastatakse käibemaks Eestis ostetud kaupadelt ja teenustelt, mille ühekordne ostusumma on suurem kui 2600 krooni. Autokütuselt, side- ja kommunaalteenustelt tagastatakse käibemaks ka väiksema ostusumma korral.
(2) Soome Vabariigi Suursaatkonna haldustöötajatele tagastatakse käibemaks Eestis esimese kuue teenistuskuu jooksul ostetud mootorsõidukilt.
§ 12. Käibemaksu tagastamine Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Suursaatkonnale ning suursaatkonna diplomaatidele ja haldustöötajatele
(1) Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Suursaatkonnale tagastatakse Eestis ostetud alkoholilt, tubakalt, autokütuselt, mootorsõidukitelt, saatkonna hoone ja esinduse juhi residentsi mööblilt ning esinduse juhi residentsi üürilt ja saatkonna diplomaatide ja haldustöötajate eluruumi üürilt saatkonna makstud käibemaks.
(2) Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Suursaatkonna diplomaatidele tagastatakse käibemaks Eestis ostetud alkoholilt, tubakalt, autokütuselt, mootorsõidukitelt ja eluruumi üürilt.
(3) Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Suursaatkonna haldustöötajatele tagastatakse käibemaks Eestis ostetud mootorsõidukilt ja eluruumi üürilt.
§ 13. Käibemaksu tagastamine Taani Kuningriigi Suursaatkonnale ning suursaatkonna diplomaatidele ja haldustöötajatele
(1) Taani Kuningriigi Suursaatkonnale tagastatakse käibemaks kõigilt Eestis ostetud kaupadelt ja teenustelt, mille ühekordne ostusumma on suurem kui 3000 krooni. Käibemaksu ei tagastata toidukaupadelt, tubakalt, alkoholilt, kosmeetikalt, parfümeerialt ning koristus- ja puhastusvahenditelt. Autokütuselt, renditeenustelt ning side- ja kommunaalteenustelt tagastatakse käibemaks ka väiksema ostusumma korral.
(2) Taani Kuningriigi Suursaatkonna diplomaatidele ja haldustöötajatele tagastatakse käibemaks kõigilt Eestis ostetud kaupadelt, mille ühekordne ostusumma on suurem kui 3000 krooni. Käibemaksu ei tagastata toidukaupadelt, tubakalt, alkoholilt, kosmeetikalt, parfümeerialt ning koristus- ja puhastusvahenditelt. Autokütuse ning side- ja kommunaalteenuste puhul tagastatakse käibemaks ka väiksema ostusumma korral.
§ 14. Käibemaksu tagastamine Tšehhi Vabariigi Suursaatkonnale ning suursaatkonna diplomaatidele ja haldustöötajatele
Tšehhi Vabariigi Suursaatkonnale ning suursaatkonna diplomaatidele ja haldustöötajatele tagastatakse käibemaks kõigilt Eestis ostetud kaupadelt ja teenustelt, mille ühekordne ostusumma on suurem kui 400 krooni.
§15. Käibemaksu tagastamine Ungari Vabariigi Suursaatkonnale ning suursaatkonna diplomaatidele ja haldustöötajatele
Ungari Vabariigi Suursaatkonnale ning suursaatkonna diplomaatidele ja haldustöötajatele tagastatakse käibemaks kõigilt Eestis ostetud kaupadelt ja teenustelt, mille ühekordne ostusumma on suurem kui 160 krooni.
§16. Käibemaksu tagastamine Venemaa Föderatsiooni Suursaatkonnale ning suursaatkonna diplomaatidele ja haldustöötajatele
(1) Venemaa Föderatsiooni Suursaatkonnale tagastatakse käibemaks Eestist ostetud kaupadelt ja teenustelt, mille ühekordne ostusumma on suurem kui 2500 krooni. Käibemaksu ei tagastata toidukaupadelt. Sideteenustelt, saatkonna hoone ja esinduse juhi residentsi kommunaalteenustelt, ehitus- ja remonditeenustelt, turvaseadmete hooldusteenustelt ning paigalduselt tagastatakse käibemaks ka väiksema ostusumma korral.
(2) Venemaa Föderatsiooni Suursaatkonna diplomaatidele ning haldustöötajatele tagastatakse käibemaks Eestist ostetud kaupadelt, mille ühekordne ostusumma on suurem kui 2500 Eesti krooni. Käibemaksu ei tagastata toidukaupadelt, vedelkütuselt ega määrdeainetelt. Sideteenustelt, ehitus- ja remonditeenustelt, turvaseadmete hooldusteenustelt ja paigalduselt ning esinduse juhi kommunaalteenustelt tagastatakse käibemaks ka väiksema ostusumma korral.
§161. Käibemaksu tagastamine Hispaania Kuningriigi Suursaatkonnale ja suursaatkonna diplomaatidele
(1) Hispaania Kuningriigi Suursaatkonnale tagastatakse käibemaks Eestis ostetud kontoritarvetelt, mille ühekordne ostusumma on suurem kui 5000 krooni, ning ehitus- ja remonditeenustelt, mille ühekordne ostusumma on suurem kui 11 000 krooni. Autokütuselt ning saatkonna hoone ja esinduse juhi residentsi side- ja kommunaalteenustelt tagastatakse käibemaks hoolimata ostusummast.
(2) Hispaania Kuningriigi Suursaatkonna diplomaatidele tagastatakse käibemaks kõigilt Eestis ostetud kaupadelt, mille ühekordne ostusumma on suurem kui 4000 krooni.
[RT I 2004, 84, 574 – jõust. 19.12.2004]
§17. Käibemaksu tagastamise kord
Käesolevas määruses nimetatud riikide välisesindustele, diplomaatidele ja haldustöötajatele tagastatakse käibemaks käesolevas määruses nimetatud kaupadelt ja teenustelt «Käibemaksuseaduse» § 39 lõike 3 alusel Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud korras, arvestades käesolevast määrusest tulenevaid erisusi.
§18. [Kehtetu – RT I 2005, 23, 175 – jõust. 8.05.2005]


text:
3-1-1-32-15 Riigikohus 15.04.2015
KrMS § 83 lg 3 näeb ette, et kahtlustatav ja süüdistatav kutsutakse vaatluse juurde, kui nende selgitused aitavad tagada vaatluse igakülgsuse, täielikkuse ja objektiivsuse. VTMS § 2 alusel kohaldatakse seda sätet ka väärteomenetluses. Seega ei pea ka menetlusalune isik väärteomenetluses obligatoorselt sündmuskoha vaatluse juures viibima, kui menetleja ei pea seda vajalikuks (vt ka RKKKo 3-1-1-39-11, p 11).
KPS § 13 lg 2 kohaselt on nakkepüünis kutselise püügi vahend. KPS § 11 lg 3 p 4 sätestab küll, et harrastuskalapüügivahend on nakkevõrk, mis on kalapüügieeskirja § 6 lg 2 p 1 kohaselt nakkepüünise alaliik, kuid KPS § 11 lg 41 kohaselt on harrastuslikul kalapüügil keelatud kasutada samaaegselt rohkem kui kolme nakkevõrku. Seega, kui menetlusalusel isikul oli neli nakkevõrku, oli tegemist kutselise püügi vahendiga.
KarS § 276 ei kehti alates 1. jaanuarist 2015, mistõttu väärteomenetlus tuleb lõpetada VTMS § 29 lg 1 p 6 alusel. Seadusliku korralduse eiramine on jätkuvalt karistatav KarS § 279 järgi, kuid seda vaid juhul, kui sellega takistati riikliku järelevalve teostamist viisil, mis ei võimaldanud järelevalve teostamist.

matches:
Riigikohus
§ 83
§ 2
§ 13
§ 11
§ 6
§ 11
§ 276
§ 29
§ 279


MAI KUU LOOSUNG: Ma suudan kõik tema läbi, kes teeb mind vägevaks. Fl 4,13
1. Reede Sa oled mulle tüli teinud oma pattudega, oled mind vaevanud oma süütegudega. Mina, mina olen see, kes kustutab su üleastumised iseenese pärast ega pea meeles su patte. Js 43,24-25 Ka teid, kes te varem olite Jumalast võõrdunud ja oma mõtlemise poolest tema vaenlased oma kurjade tegudega, on Kristus lepitanud oma lihalikus ihus surma läbi. Kl 1,21-22 Kes ei näe Kristuse kannatustes ennast, see pole veel millestki aru saanud. Martin Luther Jh 19,1-7; Õp 4,20-27
2. Laupäev Kõik liha saab teada, et mina, Issand, olen su päästja ja su lunastaja. Js 49,26 Inimese Poeg ei ole tulnud, et lasta ennast teenida, vaid et ise teenida ja anda oma elu lunaks paljude eest. Mt 20,28 Arm, kes ristil sirutasid oma käed mu järele, minu pärast kisendasid Isa poole südamest; Isa hooleks Sa mind andsid, surres palusid mu eest; ristivaeva mu eest kandsid, nii mind päästsid viha käest. ULR 167:4. Adam Drese Ilm 22,1-5; Õp 5,1-23
5. ÜLESTÕUSMISAJA PÜHAPÄEV (CANTATE) Laulge Issandale uus laul, sest ta on teinud imetegusid. Ps 98,1 Js 12,1-6; Kl 3,12-17; Ps 108 Jutlus: Mt 11,25-30
3. Pühapäev Kes halastab vaese peale, austab Loojat. Õp 14,31 Kui mõni vend või õde oleks alasti ja neil oleks puudu igapäevasest toidusest ning keegi teist ütleks neile: "Minge rahuga! Soojendage end ja sööge kõhud täis!", aga te ei annaks neile ihu jaoks hädavajalikku - mis oleks sellest kasu? Nõnda on ka usuga: kui sel ei ole tegusid, siis on see iseenesest surnud. Jk 2,15-17 Meie häda ei ole alati selles, et meil on vähe, vaid meil on liiga palju. Me ei saa teisele kätt ulatada, sest käed on kinni ja kohvrid on täis. Meil pole aega üksteise ega Jumala jaoks - meil on juba liiga palju. Joel Luhamets *
03.05. 3. mai 1728 - algas loosungite väljajagamine Herrnhutis
4. Esmaspäev Sa asetasid mu jalad avarasse kohta. Ps 31,9 Te võite koos kõigi pühadega tunnetada, milline on armastuse laius ja pikkus ja sügavus ja kõrgus, ning ära tunda Kristuse armastuse, mis ületab iga tunnetuse. Ef 3,18-19 Tänu, et mu terve elu seisab üksnes Sinu käes; tänu, et kõik vaev ja valu kustub Sinu armu väes; tänu, et saan Sinu rinnal surmatunnil uinuda; tänu, et saan rahurannal eluks üles ärgata! LTK 56:4 Jk 1,17-25(26.27); Õp 6,6-11
5. Teisipäev Te saate küllalt süüa ja Issandat, oma Jumalat, kiita. Jl 2,26 Jumal ei ole jätnud andmata endast tunnistust, tehes head: andnud taevast teile vihma ja viljakaid aegu, kosutanud teid toiduga ja teie südant rõõmuga. Ap 14,17 Oh Issand Jeesus, tule, meil ise võõraks ole, Sa meile lauda kata, kõik õnnistada võta! KLPR 423. Martin Lipp Lk 19,36-40; Õp 6,12-19
6. Kolmapäev Sest mu isa ja ema hülgasid minu, aga Issand võtab mu üles. Ps 27,10 Jeesus ütleb: "Vaata, mina olen iga päev teie juures ajastu lõpuni." Mt 28,20 Kuigi see maailm sinu ümber näitaks sulle kõige võikamat palet, ei heidutaks see sind ometi. Jumala laps läheb võiduka usuga maailmast läbi, hoolimata sellest, et teda siin ründavad kiusatused ja patt, kahtlused ja uskmatus, mure ning ahastus. See kõik ei kohuta teda, kuna Jumal on tema Isa ning Jeesuses on ta näinud Jumala armastavat palet ja silmi, mis naeratavad oma lapsele vaadates. Harri Haamer Rm 15,14-21; Õp 7,1-27
7. Neljapäev Ma loodan ikka käia Issanda ees elavate maal. Ps 116,9 Jumala armuand on igavene elu Kristuses Jeesuses, meie Issandas. Rm 6,23 Pattude andeksandmine on sinu elu võtmeprobleem. Kui sa elad pattude andeksandmisest ja pattude andeksandmises, siis ei ole su ajalikus elus enam ühtki lahendamatut probleemi. Mitte et sa elaksid inimeste arusaamist mööda õnnelikku elu. Su elu on võitlus, aga hea võitlus. Kui oled osaduses elava Jumalaga, siis on ka igavene elu sinu päralt. Albert Soosaar 1Kr 14,6-9.15-19; Õp 8,1-21
8. Reede Tõsta häält otsekui pasun ja tee teatavaks mu rahvale nende üleastumine! Js 58,1 Ärge eksige: Jumal ei lase ennast pilgata, sest mida inimene iganes külvab, seda ta ka lõikab. Gl 6,7 Me elame Jumala õnnistuses ega märka Teda. Martin Luther Lk 22,39-46; Õp 8,22-36
9. Laupäev Issand ütleb: "Keda sa pelgasid ja kartsid, et sa valetasid ega meenutanud mind?" Js 57,11 Peetrusele tuli meelde, mis Jeesus oli öelnud: "Enne kui kukk laulab, salgad sina minu kolm korda ära." Ja sealt lahkudes puhkes ta kibedasti nutma. Mt 26,75 Kui mitmel korral oleme meie Teda ära salanud, maha jätnud, reetnud. Süda kisub valus kokku. Ei taha sellele mõelda... Nii mõnegi mehe silmadesse ilmuvad pisarad. Ega see pole paha ega halb, kui üks mees nutab teelahkmel, kus eksiteed ja õige tee ristuvad. Jaan Lattik Jh 6,(60-62)63-69; Õp 9,1-18
6. ÜLESTÕUSMISAJA PÜHAPÄEV (ROGATE) Tänu olgu Jumalale, kes ei ole heitnud kõrvale mu palvet ega ole mult ära võtnud oma heldust! Ps 66,20 2Ms 32,7-14; 1Tm 2,1-6a; Ps 100 Jutlus: Jh 16,23b-28(29-32)33
10. Pühapäev Ja nad saavad tunda, et mina, Issand, nende Jumal, olen nendega ja et nemad, Iisraeli sugu, on mu rahvas, ütleb Issand Jumal. Hs 34,30 See on sõna, mille ta on läkitanud Iisraeli lastele, kuulutades evangeeliumi rahust Jeesuse Kristuse kaudu, kes on kõikide Issand. Ap 10,36 Su abimees on Jeesus Krist, su troost on Tema Sõna. Ei unusta Ta oma last, vaid hoiab nagu ema. Ja kui maailm ka väsitab, siis Tema arm sind kosutab. Georg Kiviste
10.05. Misjoniohvri nädal
11. Esmaspäev Rääkige Jeruusalemma meele järgi ja kuulutage temale, et ta vaev on lõppenud, et ta süü on lepitatud. Js 40,2 Issand ütleb: "Ma olen sind kuulnud soodsal ajal ja aidanud sind päästepäeval." Ennäe, nüüd on ülisoodus aeg! Ennäe, nüüd on päästepäev! 2Kr 6,2 Kõigil meil on hetki, mil oleme vastuvõtlikud Jumala Vaimu liikumisele meis. Need hetked tunduvad taeva, ilu ja rahu sissemurretena meie argimaailma. Pola raske neid lükata unelmate ja poeetiliste fantaasiate valda. Ometi siis, kui me neist kinni haarame, mõistame neid Jumala tegevusprintsiibina - Ta koputab meie õlale ja osutab elu sügavamatele tõdedele. Henri Nouwen 1Kn 3,5-15; Fl 1,1-11
12. Teisipäev Ja Gideon vastas Issanda inglile: "Kui Issand on meiega, mispärast on siis see kõik meid tabanud?" Km 6,13 Praegu me näeme aimamisi nagu peeglist, siis aga palgest palgesse. Praegu ma tunnetan poolikult, siis aga tunnetan täiesti, nagu minagi olen täiesti tunnetatud. 1Kr 13,12 Mis tunneb hing, kui silmad saavad näha, mis ükski silm siin pole näinud veel, kui elukroonid pannakse meil pähe, kui maitseme, mis siin ei mõelnud meel! Küll maksab vaeva näha, kannatada, küll maksab püüda ihu, hinge väest, küll maksab kindlalt käia kitsast rada ja võidelda, et kroon ei kaoks me käest! KLPR 169:3. Karl Johann Philipp Spitta 2Ms 17,8-13; Fl 1,12-18a
13. Kolmapäev Issand ütleb: "Ma panen sind paganaile valguseks, et mu pääste ulatuks ilmamaa ääreni." Js 49,6 Jeesus ütleb: "Te peate olema minu tunnistajad Jeruusalemmas ja kogu Juuda- ja Samaariamaal ning ilmamaa äärteni." Ap 1,8 Jumal ei muretse sellepärast, kas kirik ei kao. Ristikogudus võib mõnelt maalt tõepoolest haihtuda. Aga kui ühel maal ikaldub, siis teisal tärkab oras ja loob pea. Toomas Paul Lk 11,1-4; Fl 1,18b-26
KRISTUSE TAEVAMINEMISPÜHA Kristus ütleb: Kui mind maa pealt ülendatakse, siis ma tõmban kõik enese juurde. Jh 12,32 1Kn 8,22-24.26-28; Ap 1,3-4(5-7)8-11; Ps 110 Jutlus: Lk 24,(44-49)50-53
14. Neljapäev Issand mõistab kohut paljude rahvaste vahel. Siis nad taovad oma mõõgad sahkadeks ja piigid sirpideks. Js 2,4 Meie Jumal on täis armastust ja halastust; ta saadab meile päästja, päevatõusu kõrgustest. See valgus paistab nende peale, kes elavad pimeduses ja surmavarjus, see suunab meie jalgu rahuteele. Lk 1,78-79 Öö tuli siiski. Need ei karda tema tulekut, kes kasutavad oma lühikest elupäeva selleks, et teevad Jumala tegusid ja käivad Jumala teedel. Kuigi vahest kaduvuse ja surma külm hingeõhk puudutab mõtteid, südant ja meelt, ei röövi ta meilt elurõõmu, sest öö ei kesta ju igavesti. Jaan lattik
15. Reede Issand ütleb: "Oleks neil ometi niisugune süda, et nad mind kardaksid ja peaksid alati kõiki mu käske, et nende ja nende laste käsi igavesti hästi käiks!" 5Ms 5,29 On hea, kui süda kinnitatakse armu läbi. Hb 13,9 Meil' oma sõna hoia, mis rahva õndsaks teeb, ja Vaimuga meid võia, et süda armust keeb! Su sõna on kui mesi, nii kallis hingele; on vägev eluvesi, meid saadab taevasse. KLPR 188:6. Andreas Gryphtius Jh 18,33-38; Fl 1,27-2,4
16. Laupäev Kartke ainult Issandat ja teenige teda ustavalt kõigest südamest, sest vaadake, mis suuri asju ta teile on teinud. 1Sm 12,24 Jeesus Kristus on loovutanud iseenda meie eest, et meid lunastada kõigest ülekohtust ja puhastada endale pärisrahvaks, innukaks headele tegudele. Tt 2,14 Me ei tea, kas sellel, mida teeme Sinu nimel, on ka mingeid tulemusi. Kuid ega tööriist peagi muretsema töö eesmärgipärasuse pärast. Oleme Sinu tööriistad, mida oled võtnud enda kätte. Kasuta meid! Jörg Zink Ef 6,18-20(21.22)23-24; Fl 2,5-11
7. ÜLESTÕUSMISAJA PÜHAPÄEV (EXAUDI) Kristus ütleb: Kui mind maa pealt ülendatakse, siis ma tõmban kõik enese juurde. Jh 12,32 Jr 31,31-34; Ef 3,14-21; Ps 27 Jutlus: Jh 15,26-16,4
17. Pühapäev Mooses ütles Issandale: "Kui ma nüüd olen armu leidnud sinu silmis, siis õpeta mulle oma teed, et ma tunneksin sind." 2Ms 33,13 Tema hüüab oma lambaid nimepidi ning viib nad välja. Ta käib nende ees ning lambad järgnevad talle, sest nad tunnevad tema häält. Jh 10,3-4 Hea karjane tunneb omasid nimepidi. Milline julgustus ja lohutus, et on keegi, kes meid nimepidi tunneb! Ta ei suhtu meisse otsekui südametu globaalne kompuuter, vaid tunneb meid nagu karjane, kes armastab omasid. Ta tunneb meid nii, nagu abielupooled üksteist tunnevad. See on vastastikune tundmine. Joosep Tammo
17.05. Ülemaailmne palvenädal kristlaste ühtsuse eest (oikumeeniline palvenädal)
18. Esmaspäev Murtud ja purukslöödud südant ei põlga Jumal. Ps 51,19 Variserid ütlesid Jeesuse jüngritele: "Miks teie õpetaja sööb koos tölnerite ja patustega?" Mt 9,11 Jumala nägemine oleneb sellest, milline on vaataja süda. Karl Raudsepp Hs 11,14-20; Fl 2,12-18
19. Teisipäev Issand ütles Moosesele: "Ma äratan neile ühe prohveti nende vendade keskelt, niisuguse nagu sina, ja ma panen oma sõnad ta suhu." 5Ms 18,18 Jumal, kes muiste palju kordi ja mitmel viisil rääkis esivanematele prohvetite kaudu, on nüüd päevade lõpul meile rääkinud Poja kaudu. Hb 1,1-2 Väljaspool Jeesus Kristust ei tea me, mis on meie elu või meie surm, kes on Jumal või mis oleme meie ise. Blaise Pascal Lk 21,12-19; Fl 2,19-30
20. Kolmapäev Sina oled kõige ilmamaa otsade ja kauge mere lootus. Ps 65,6 Ärge laske end kõrvale viia evangeeliumis olevast lootusest, mida te olete kuulnud ja mida on kuulutatud kogu loodule taeva all. Kl 1,23 Jumal, jäta mulle vankumatu usk Sinu puhta ja selge Sõna püsimisse. Tänu, Issand, et Sinu Sõna jääb igavesti ja seepärast on see ka usaldatav ja kindel. Anders Nohrborg Lk 12,8-12; Fl 3,1-11
21. Neljapäev Mina annan sulle nõu oma silmaga sind juhtides. Ps 32,8 Maarja istus maha Issanda jalgade juurde ja kuulas tema kõnet. Lk 10,39 Issand Jeesus, õpeta meid lapsena tulema Sinu juurde ja sirutama oma tühjad käed Sinu poole, vastu võtmaks uut õnnistust, uut armu ja uut jõudu. August Ferdinand Huhn Ap 1,12-26; Fl 3,12-21
22. Reede Sina ise ilutsed Issanda tõttu, kiitled Iisraeli Püha tõttu. Js 41,16 Paulus kirjutab: "Rõõmustage Issandas! Üht ja sedasama teile kirjutada ei ole mulle tüütav, aga teid teeb see kindlaks." Fl 3,1 Kristus on Kuningas, võit on Ta päralt! Värise, vaenlane, kohku Ta ees! Rõõmusta, Siion, miks kurdad veel aralt? Sinul suur vara Ta armust on käes: rahu ja rõõmu Ta sulle siin annab, ükskord siit ülesse taeva sind kannab. KLPR 299:1. Johann Ludvig Konrad Allendorf Jh 19,25-27; Fl 4,1-9
23. Laupäev Ei jää ju häbisse ükski neist, kes sind ootavad; häbisse jäävad need, kes kerglaselt sinust loobuvad. Ps 25,3 Te rõõmutsete ütlematu ning väga kalli rõõmuga, kes saavutate usu eesmärgi, hingede õndsuse. 1Pt 1,8-9 Tänu Sulle, ustav Jumal, kõigi rikkalike tõotuste eest, mida Sa oled andnud Sõnas oma ustavaile. Tänu lohutuse eest, millest tohime maise elu muredes ja hädades ammutada abi. Tänu lootuse eest taevalisele särale, mis ootab ees kõiki Jumala lapsi. Gustaf Edén Sk 4,1-14; Fl 4,10-23
1. NELIPÜHA See ei sünni väe ega võimu läbi, vaid minu Vaimu läbi, ütleb vägede Issand. Sk 4,6 4Ms 11,11-12.14-17.24-25; Ap 2,1-18; Ps 118,1-14 Jutlus: Jh 14,23-27
24. Pühapäev Oota Issandat, ole vahva, ja su süda olgu kindel! Oh, oota Issandat! Ps 27,14 Aga kui tema, Tõe Vaim, tuleb, juhib tema teid kõigesse tõesse. Jh 16,13 Püha Vaim, kes rõõmustad, pimeduses valgustad, taevast tule meile Sa oma armu tulega. Kõige armsam sõber Sa, anna rõõmu, rahu ka, tule, kallis abimees, rõõmustama häda sees. ULR 280:1, 3. Tundmatu autor
2. NELIPÜHA 1Ms 11,1-9; 1Kr 12,4-11; Ps 51,12-14 Jutlus: Mt 16,13-19
25. Esmaspäev Sel päeval sünnib, et Iisai juur seisab kui lipp rahvaile. Js 11,10 Siimeon ütles: "Mu silmad on näinud sinu päästet, mille sa oled valmistanud kõigi rahvaste silme ees: valgust, mis on ilmutuseks paganaile, ja kirkust sinu rahvale Iisraelile." Lk 2,30-32 Oh vägev, kõrge kuningas! Su armastus Sind alandas, Sind saatis taevast tulema, meid vaeseid vaevas teenima. Kesk ööd Sa ilma sündisid, et valgust välja saadaksid Sa surma lastele ja pimedatele. ULR 139:2. Carl Maurach
26. Teisipäev Vaata, Issanda käsi ei ole päästmiseks lühike ega ole ta kõrv kuulmiseks kurt, vaid teie süüteod on teinud vahe teie ja teie Jumala vahele. Js 59,1-2 Sest nii nagu te oma liikmed andsite orjaks rüvedusele ja ülekohtule, et teha ülekohut, nõnda andke nüüd oma liikmed õiguse teenritena pühitsuse jaoks. Rm 6,19 Põhiküsimus on selles, kas arvestame Jumala plaaniga juba täna. Kas tunneme Ta meelevalda oma elu üle? Kas nõustume sellega, et Tema teeb meist kristlased, Kristuse sarnased inimesed? Osvald Tärk Ap 4,23-31; 1Ms 24,1-28
27. Kolmapäev Mõistke kohut tões, osutage heldust ja halastust igaüks oma vennale! Sk 7,9 Õndsad on halastajad, sest nende peale halastatakse. Mt 5,7 Mine ja kummarda tema üle, kellest nii paljud on mööda läinud ja sa tunned rõõmuga, kuidas just selles armastuses, millega oled valmis oma ligimest teenima, sa lähened kõige paremini oma kõrgele paleusele - saada Kristuse sarnaseks. Nõnda kummardub ka Tema sinu üle, kes sind on igavese armastusega armastanud. Harri Haamer Ap 8,(9-11)12-25; 1Ms 24,29-49
28. Neljapäev Headus ja heldus järgivad mind kõik mu elupäevad ja ma jään Issanda kotta eluajaks. Ps 23,6 Jumal, kes oma Poegagi ei säästnud, vaid loovutas tema meie kõikide eest, kuidas ta ei peaks siis koos Pojaga meile kõike muud kinkima? Rm 8,32 Ühel hetkel avaneb su ees võimalus pärida igavene rõõm ja õndsus. Ja selle hind on täiesti jõukohane: lase kõigest vanast lahti, anna ta ära mõõtmatult suurema vastu! Toomas Paul Ap 11,1-18; 1Ms 24,50-67
29. Reede Püha, püha, püha on vägede Issand! Kogu maailm on täis tema au! Js 6,3 Jah, temast ja tema läbi ja temasse on kõik. Temale olgu kirkus igavesti! Rm 11,36 On äärmiselt vajalik vaadata elule ülalt lähtuvalt, Jumala poolt. Henri Nouwen Ap 11,19-26; 1Ms 25,19-34
30. Laupäev Vaata, ma toon neile paranemist ja tervist ning ilmutan neile rohket rahu ja tõtt. Jr 33,6 Jeesus rändas läbi kogu Galilea, õpetades nende sünagoogides ja jutlustades evangeeliumi Kuningriigist ning tervendades haigeid ja vigaseid rahva seas. Mt 4,23 Kui Sa mu peale halastad ja mulle sõbraks tuled, mind venna kombel armastad ja arstiks, toitjaks oled; siis patuhaavu parandad ja vaevas seda kinnitad, kes Sinu peale loodab. ULR 253:12. Johann Christian Lange Ap 18,1-11; 1Ms 27,1-29
KOLMAINUPÜHA (TRINITATIS) Püha, püha, püha on vägede Issand! Kogu maailm on täis tema au! Js 6,3 Js 6,1-13; Rm 11,(32)33-36; Ps 111 Jutlus: Jh 3,1-8(9-15)
31. Pühapäev Issand Jumal on minu jõud. Ha 3,19 Seepärast me ei tüdi, vaid kuigi meie väline inimene kulub, uueneb seesmine inimene ometi päev-päevalt. 2Kr 4,16 Usk ei ole mitte pühapäevane ilus lisand meie hallile argipäevale, vaid ta on midagi, mis sureb, kui me jätame ta kirikumüüride varju ega võta teda endaga kaasa sinna, kus toimub meie tegelik elu. Rudolf Kiviranna


text:
6. detsember 2018(*)
Eelotsusetaotlus – Eelotsuse kiirmenetlus – Politseikoostöö ja õigusalane koostöö kriminaalasjades – Raamotsus 2002/584/JSK – Euroopa vahistamismäärus ja liikmesriikidevaheline üleandmiskord – Vabadusekaotusliku karistuse täideviimiseks tehtud Euroopa vahistamismäärus – Sisu ja vorm – Artikli 8 lõike 1 punkt f –Lisakaristuse mainimata jätmine – Kehtivus – Tagajärjed – Mõju kinnipidamisele
Kohtuasjas C‑551/18 PPU,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Hof van Cassatie (Belgia kassatsioonikohus) 29. augusti 2018. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 29. augustil 2018, Euroopa vahistamismääruse täitmise menetluses järgmise isiku suhtes:
koosseisus: Euroopa Kohtu asepresident R. Silva de Lapuerta esimese koja presidendi ülesannetes, kohtunikud J.‑C. Bonichot, E. Regan (ettekandja), C. G. Fernlund ja S. Rodin,
arvestades eelotsusetaotluse esitanud kohtu 29. augusti 2018. aasta taotlust, mis saabus Euroopa Kohtusse 29. augustil 2018, lahendada eelotsusetaotlus Euroopa Kohtu kodukorra artikli 107 alusel kiirmenetluses,
arvestades kirjalikku menetlust ja 22. oktoobri 2018. aasta kohtuistungil esitatut,
– IK, esindaja: advocaat P. Bekaert,
– Belgia valitsus, esindajad: C. Van Lul, C. Pochet ja J.‑C. Halleux, keda abistas ekspert J. Maggio,
– Iirimaa, esindaja: G. Hodge, keda abistas G. Mullan, BL,
– Madalmaade valitsus, esindajad: J. M. Hoogveld ja J. Langer,
– Poola valitsus, esindaja: J. Sawicka,
olles 8. novembri 2018. aasta kohtuistungil ära kuulanud kohtujuristi ettepaneku,
1 Eelotsusetaotlus puudutab nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuse 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (EÜT 2002, L 190, lk 1; ELT eriväljaanne 19/06, lk 34) (muudetud nõukogu 26. veebruari 2009. aasta raamotsusega 2009/299/JSK (ELT 2009, L 81, lk 24)) (edaspidi „raamotsus 2002/584“) artikli 8 lõike 1 punkti f tõlgendamist.
2 Taotlus on esitatud Belgia kohtu poolt IK suhtes 27. augustil 2014 tehtud Euroopa vahistamismääruse täitmise raames Belgias, mille ese on viia selles liikmesriigis IK suhtes täide vabadusekaotuslik karistus koos lisakaristusega, mis seisneb strafuitvoeringsrechtbanki (täitmiskohus, Belgia) järelevalve alla andmises.
3 Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artikli 47 esimeses ja teises lõigus on sätestatud:
Igaühel on õigus õiglasele ja avalikule asja arutamisele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus seaduse alusel moodustatud kohtus. Igaühel peab olema võimalus saada nõu ja kaitset ning olla esindatud.“
4 Harta artikli 48 lõikes 2 on ette nähtud:
5 Raamotsuse 2002/584 põhjendused 5–7 on järgmised:
„(5) […] Lisaks sellele võimaldab süüdimõistetute kriminaalkaristuste täitmiseks või kahtlustatavatele süüdistuse esitamiseks uue lihtsustatud üleandmissüsteemi sisseviimine kõrvaldada keerukuse ja võimalikud viivitused, mis on omased praegusele väljaandmiskorrale. […]
(7) [Kuna 13. detsembril 1957. aastal Pariisis allkirjastatud] väljaandmise Euroopa konventsioonile rajatud mitmepoolse väljaandmissüsteemi asendamise eesmärki ei suuda seoses selle ulatuse ja toimega ühepoolselt tegutsevad liikmesriigid piisavalt saavutada ning seda saab paremini saavutada liidu tasandil, võib nõukogu võtta meetmeid vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele, millele on osutatud [EL] artiklis 2 ja [EÜ] artiklis 5. Viimati nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev raamotsus kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärgi saavutamiseks.“
6 Raamotsuse artiklis 1 „Euroopa vahistamismääruse määratlus ja selle täitmise kohustus“ on ette nähtud:
7 Raamotsuse artikli 2 lõikes 1 on sätestatud:
8 Raamotsuse artiklites 3, 4 ja 4a on ette nähtud Euroopa vahistamismääruse täitmata jätmise kohustuslikud ja vabatahtlikud alused.
9 Sealhulgas on raamotsuse 2002/584 artikli 4 punktides 4 ja 6 ette nähtud:
4. vahistamismäärust täitva liikmesriigi õiguse alusel ei või tagaotsitavat kohtu alla anda või karistada aegumise tõttu ning kui teod kuuluvad selle liikmesriigi jurisdiktsiooni alla tema kriminaalõiguse alusel;
6. kui Euroopa vahistamismäärus on tehtud vabadusekaotuse või vabadust piirava julgeolekumeetme täitmiseks ja tagaotsitav viibib vahistamismäärust täitvas liikmesriigis või on selle kodanik või omab seal elukohta ning see riik kohustub karistuse või vabadust piirava julgeolekumeetme täitma vastavalt oma siseriiklikule õigusele“.
10 Raamotsuse artikli 8 „Euroopa vahistamismääruse sisu ja vorm“ lõige 1 on sõnastatud järgmiselt:
12 Raamotsuse artikkel 27 „Kohtu alla andmise võimalused muude süütegude eest“ on sõnastatud järgmiselt:
„1. Iga liikmesriik võib teatada nõukogu peasekretariaadile, et tema suhetes teiste liikmesriikidega, kes on esitanud samasuguse teatise, eeldatakse nõusolekut seoses [isiku] vastutusele võtmise, karistuse määramise või vahistamisega süüteo eest, mis on toime pandud enne üleandmist ja mis on muu süütegu kui see, mille eest ta üle anti, kui vahistamismäärust täitev õigusasutus ei osuta konkreetse juhtumi puhul teisiti oma üleandmisotsuses.
Artiklis 5 osutatud olukordades peab vahistamismääruse teinud liikmesriik andma selles artiklis sätestatud tagatised.“
13 Raamotsuse 2002/584 lisas olev Euroopa vahistamismääruse näidisvorm sisaldab muu hulgas punkti c „Karistuse pikkus“, mille punkt 2 kohustab vahistamismääruse teinud õigusasutust märkima „[m]ääratud vabadusekaotuse või vabadust piirava julgeolekumeetme pikkuse“.
14 Vabadusekaotusliku karistusega karistatud isikute õiguslikku seisundit väljaspool kinnipidamisasutust ning karistuse täideviimise korra raames kannatanule antud õigusi käsitleva 17. mai 2006. aasta seaduse (wet betreffende de externe rechtspositie van de veroordeelden tot een vrijheidsstraf en de aan het slachtoffer toegekende rechten in het raam van de strafuitvoeringsmodaliteiten (Moniteur belge, 15.6.2006, lk 30455) muudetud täitmiskohtu järelevalve alla andmist käsitleva 6. aprilli 2007. aasta seadusega (wet betreffende de terbeschikkingstelling van de strafuitvoeringsrechtbank (Moniteur belge, 13.7.2007, lk 38299) artiklis 95/2 on ette nähtud:
„§ 1 Kui süüdimõistetu […] on antud täitmiskohtu järelevalve alla, hakatakse järelevalvet kohaldama pärast põhikaristuse täitmise lõppemist.
§ 2. Enne põhikaristuse täitmise lõppemist otsustab täitmiskohus vastavalt 2. jaos sätestatud menetlusele, kas võtta kohtu järelevalve alla antud süüdimõistetult vabadus või vabastada ta käitumiskontrollile allutades.
§ 3. Järelevalve alla antud süüdimõistetult võetakse vabadus juhul, kui on oht, et ta võib toime panna raskeid süütegusid, mis rikuvad teiste isikute füüsilist või vaimset puutumatust, ning kui seda ohtu ei ole võimalik leevendada nii, et käitumiskontrollile allutamisel vabastamise raames kehtestatakse eritingimused.“
15 Võistlevas menetluses hof van beroep te Antwerpeni (Antwerpeni apellatsioonikohus, Belgia) 1. veebruaril 2013 tehtud kohtuotsusega määrati Belgia kodanikule IK‑le põhikaristusena kolmeaastane vangistus sugulise iseloomuga teo eest, mis pandi toime ilma vägivalla või ähvardamiseta noorema kui 16aastase alaealise isiku suhtes (edaspidi „põhikaristus“). Sama kohtuotsusega anti ta sama süüteo eest lisakaristusena ka kümneks aastaks strafuitvoeringsrechtbanki (täitmiskohus) järelevalve alla (edaspidi „lisakaristus“). Belgia õiguse kohaselt algab selle karistuse täitmine põhikaristuse täitmise lõppemisel ja selle täitmiseks otsustab strafuitvoeringsrechtbank (täitmiskohus) enne põhikaristuse lõppemist, kas võtta järelevalve alla antud süüdimõistetult vabadus või vabastada ta käitumiskontrollile allutades.
16 Kuna IK lahkus Belgiast, tegi vahistamismääruse tegemiseks pädev Belgia õigusasutus IK‑le mõistetud karistuse täideviimiseks tema suhtes 27. augustil 2014 Euroopa vahistamismääruse. Euroopa vahistamismääruses mainiti põhikaristust, süütegude olemust ja õiguslikku kvalifikatsiooni ning kohaldatavaid õigusnorme ja kirjeldati faktilisi asjaolusid. Selles ei mainitud lisakaristust, mis asjasse puutuvale isikule samuti oli määratud.
17 Kui IK oli Madalmaades vahi alla võetud, andis rechtbank Amsterdam, internationale rechtshulpkamer (Amsterdami esimese astme kohus, rahvusvahelise õigusabi koda, Madalmaad) 8. märtsi 2016. aasta otsusega nõusoleku anda asjasse puutuv isik üle Belgia Kuningriigile eesmärgiga viia Belgia territooriumil täide vabadusekaotuslik karistus süüteo eest, millega seoses tema üleandmist nõuti.
18 Asjasse puutuv isik anti seejärel üle Belgia ametiasutustele ja ta paigutati kinnipidamisasutusse. Kinnipidamisasutusse paigutamine põhines põhikaristusel, mille täitmine pidi lõppema 12. augustil 2018, kui ka lisakaristusel ehk kümneks aastaks järelevalve alla andmisel.
19 Strafuitvoeringsrechtbank Antwerpen (Antwerpeni täitmiskohus) tegi 21. juunil ja 19. juulil 2018 otsuse IK järelevalve alla andmise kohta. Selles menetluses väitis asjasse puutuv isik sisuliselt, et üleandmine Madalmaade ametiasutuste poolt ei saa hõlmata lisakaristust ning et eespool nimetatud kohus ei saanud määrata selle karistuse täideviimist vabaduse võtmise teel, sest Belgia ametiasutuste tehtud Euroopa vahistamismääruses ei olnud seda nimetatud.
20 Selles kontekstis esitas vahistamismääruse tegemiseks pädev Belgia õigusasutus 2. juulil 2018 Madalmaade ametiasutustele raamotsuse 2002/584 artikli 27 alusel taotluse lisakaristuse jaoks täiendava nõusoleku andmiseks. Kuna Madalmaade ametiasutused leidsid, et nad saavad anda nõusoleku ainult karistuse määramiseks või kriminaalmenetluse läbiviimiseks seoses muu süüteoga kui see, mille eest ta üle anti, kuid käesoleval juhul ei ole see eeldus täidetud, siis jätsid nad selle täiendava taotluse rahuldamata.
21 Strafuitvoeringsrechtbank te Antwerpen (Antwerpeni täitmiskohus) lükkas 31. juuli 2018. aasta otsusega IK argumendid tagasi ja jättis tema vabadusekaotuse muutmata. IK esitas 3. augustil 2018 selle kohtuotsuse peale kassatsioonkaebuse eelotsusetaotluse esitanud Hof van Cassatiele (Belgia kassatsioonikohus).
22 See kohus leiab, et raamotsuse 2002/584 artikli 2 lõike 1 kohaselt võib Euroopa vahistamismääruse teha karistuse täideviimise eesmärgil, kui karistuse või vabadust piirava julgeolekumeetme kohta on otsus tehtud ja vabadusekaotus on vähemalt nelja kuu pikkune.
23 Raamotsuse artikli 8 lõike 1 kohaselt tuleb Euroopa vahistamismäärus koostada kooskõlas raamotsuse lisas esitatud vormiga ning see peab muu hulgas sisaldama järgmist teavet: tõendid täidetava kohtuotsuse olemasolu kohta, süüteo olemus ja õiguslik kvalifikatsioon, süüteo toimepaneku tehiolude kirjeldus ja määratud karistus.
24 See teave peab võimaldama vahistamismäärust täitval õigusasutusel kontrollida, kas vormilised ja sisulised tingimused Euroopa vahistamismääruse alusel üleandmiseks on täidetud ning kas juhul, kui see on asjakohane, on põhjust tugineda mõnele keeldumisalusele, näiteks ELL artiklis 6 märgitud põhiõiguste ja üldpõhimõtete austamisele, mida on mainitud raamotsuse artikli 1 lõikes 3.
25 Peale selle on raamotsuse 2002/584 artikli 27 lõikes 2 sätestatud, et välja arvatud selle artikli lõigetes 1 ja 3 osutatud juhtudel ei tohi üleantud isikut kohtu alla anda, määrata talle karistust või muul viisil võtta talt vabadust süüteo eest, mis on toime pandud enne üleandmist ja mis on muu süütegu kui see, mille eest ta üle anti.
26 Neil asjaoludel otsustas Hof van Cassatie (kassatsioonikohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1. Kas [raamotsuse 2002/584] artikli 8 lõike 1 punkti f tuleb tõlgendada selliselt, et piisab, kui Euroopa vahistamismääruse teinud õigusasutus viitab Euroopa vahistamismääruses üksnes täidetavale vabadusekaotuslikule karistusele, nimetamata sama süüteo eest ja sama kohtuotsusega määratud lisakaristust, nagu järelevalve alla määramine, mis toob kaasa tegeliku vabadusekaotuse alles pärast vabadusekaotusliku põhikaristuse täideviimist ning üksnes pärast selle kohta ametliku otsuse tegemist strafuitvoeringsrechtbanki (täitmiskohus) poolt?
2. Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas [raamotsuse 2002/584] artikli 8 lõike 1 punkti f tuleb tõlgendada selliselt, et üleandmine vahistamismäärust täitva õigusasutuse liikmesriigi poolt Euroopa vahistamismääruse alusel, milles nimetatakse üksnes vabadusekaotuslikku karistust, mitte aga sama süüteo eest ja sama kohtuotsusega mõistetud lisakaristust ehk järelevalve alla määramist, tähendab, et vahistamismääruse teinud õigusasutuse liikmesriigis võib seda lisakaristust täide viies määrata tegeliku vabadusekaotuse?
3. Kui vastus esimesele küsimusele on eitav, siis kas [raamotsuse 2002/584] artikli 8 lõike 1 punkti f tuleb tõlgendada selliselt, et asjaolu, et vahistamismääruse teinud õigusasutus ei ole Euroopa vahistamismääruses nimetanud lisakaristusena määratud järelevalve alla andmist, tähendab seda, et see lisakaristus, mille puhul võib eeldada, et vahistamismäärust täitev õigusasutus ei ole sellest teadlik, ei tohi kaasa tuua tegelikku vabadusekaotust vahistamismääruse teinud õigusasutuse liikmesriigis?“
27 Eelotsusetaotluse esitanud kohus on esitanud taotluse lahendada käesolev eelotsusetaotlus Euroopa Kohtu kodukorra artikli 107 lõike 1 alusel kiirmenetluses.
28 Selle taotluse põhjenduseks märkis nimetatud kohus, et 27. augustil 2014 tehtud Euroopa vahistamismääruse täitmise tulemusel on IK‑lt talle mõistetud järelevalve alla andmise karistuse kohaldamise tõttu käesoleval ajal Belgias võetud vabadus. Eelotsusetaotluse esitanud kohus leiab, et IK kinnipidamine ja sellise olukorra jätkumine sõltuvad otseselt vastusest eelotsuse küsimustele.
29 Seoses sellega tuleb esiteks märkida, et käesolev eelotsusetaotlus puudutab seda, kuidas tõlgendada raamotsust 2002/584, mis kuulub EL toimimise lepingu kolmanda osa V jaotisega reguleeritud valdkonda, mis puudutab vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala. Eelotsusetaotluse saab seega lahendada kiirmenetluses.
30 Mis teiseks puudutab kiireloomulisuse kriteeriumi, siis Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt tuleb arvesse võtta asjaolu, et asjaomaselt isikult on käesoleval ajal võetud vabadus ja tema edasine kinnipidamise sõltub põhikohtuasja vaidluse lahendusest. Lisaks tuleb asjaomase isiku olukorda hinnata selle taotluse analüüsimise kuupäeva seisuga, milles palutakse eelotsusetaotlus lahendada kiirmenetluses (19. septembri 2018. aasta kohtuotsus RO, C‑327/18 PPU, EU:C:2018:733, punkt 30 ja seal viidatud kohtupraktika).
31 Käesoleval juhul on ühelt poolt selge, et nimetatud kuupäeval oli IK‑lt võetud Belgias vabadus. Teiselt poolt ilmneb eelotsusetaotluse esitanud kohtu selgitustest, et põhikohtuasja lahendus määrab ära IK edasise kinnipidamise, sest tema kinnipidamismeede määrati tema suhtes tehtud Euroopa vahistamismääruse täitmise raames, ja et IK‑le mõistetud lisakaristuse täideviimine tema edasise kinnipidamise teel sõltub Euroopa Kohtu vastusest esitatud eelotsuse küsimustele.
32 Neil asjaoludel otsustas Euroopa Kohtu esimene koda 10. septembril 2018 ettekandja-kohtuniku ettepanekul ja pärast kohtujuristi ärakuulamist rahuldada eelotsusetaotluse esitanud kohtu taotluse lahendada käesolev eelotsusetaotlus kiirmenetluses.
33 Esitatud kolme küsimusega, mida tuleb analüüsida koos, palub eelotsusetaotlust taotlev kohus sisuliselt selgitada, kas raamotsuse 2002/584 artikli 8 lõike 1 punkti f tuleb tõlgendada selliselt, et kui asjasse puutuva isiku üleandmise aluseks olnud Euroopa vahistamismääruses ei olnud mainitud lisakaristusena järelevalve alla andmist, mis määrati sellele isikule sama süüteo eest ja sama kohtuotsusega, millega talle määrati põhikaristusena vabadusekaotus, ei takista see seda, et lisakaristus viiakse pärast põhikaristuse täitmise lõppemist ja pärast pädeva riigisisese täitmiskohtu sellekohase ametliku otsuse tegemist täide vabaduse võtmise teel.
34 Sissejuhatuseks on oluline märkida, et liidu õigus tugineb põhieeldusele, et iga liikmesriik jagab kõikide teiste liikmesriikidega – ja ühtlasi tunnistab, et teised liikmesriigid jagavad ka temaga – teatud hulka ühiseid väärtusi, millel liit rajaneb, nagu on täpsustatud ELL artiklis 2. See eeldus tähendab ja põhjendab liikmesriikidevahelist vastastikust usaldust nende väärtuste tunnustamisel ja seega neid elluviiva liidu õiguse järgimisel (25. juuli 2018. aasta kohtuotsus Minister for Justice and Equality (Kohtusüsteemi puudused), C‑216/18 PPU, EU:C:2018:586, punkt 35 ja seal viidatud kohtupraktika).
35 Nii liikmesriikide vastastikuse usalduse põhimõte kui ka vastastikuse tunnustamise põhimõte, mis ise tugineb liikmesriikidevahelisele vastastikusele usaldusele, on liidu õiguses väga olulised, kuna need võimaldavad luua ja säilitada sisepiirideta ala. Konkreetsemalt on vastastikuse usalduse põhimõtte kohaselt iga liikmesriik kohustatud eelkõige vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala osas eeldama – välja arvatud juhul, kui esineb erandlikke asjaolusid –, et kõik ülejäänud liikmesriigid järgivad liidu õigust ja eriti liidu õiguses tunnustatud põhiõigusi (25. juuli 2018. aasta kohtuotsus Minister for Justice and Equality (Kohtusüsteemi puudused), C‑216/18 PPU, EU:C:2018:586, punkt 36 ja seal viidatud kohtupraktika).
36 Raamotsuse 2002/584 põhjendusest 6 ilmneb, et raamotsuses sätestatud Euroopa vahistamismäärus on esimene kindel meede kriminaalõiguse valdkonnas, millega kohaldatakse vastastikuse tunnustamise põhimõtet.
37 Nagu nähtub eelkõige raamotsuse artikli 1 lõigetest 1 ja 2 koostoimes raamotsuse põhjendustega 5 ja 7, on raamotsuse eesmärk asendada liikmesriikidevaheline mitmepoolne väljaandmissüsteem, mis põhineb 13. detsembri 1957. aastal Pariisis allkirjastatud väljaandmise Euroopa konventsioonil, vastastikuse tunnustamise põhimõttel rajaneva õigusasutustevahelise üleandmissüsteemiga süüdimõistetute karistuste täitmiseks või kahtlustatavatele süüdistuse esitamiseks (25. juuli 2018. aasta kohtuotsus Minister for Justice and Equality (Kohtusüsteemi puudused), C‑216/18 PPU, EU:C:2018:586, punkt 39 ja seal viidatud kohtupraktika).
38 Raamotsus 2002/584, mis viib sisse karistusõiguse rikkumises süüdi mõistetute või kahtlustatavate üleandmise uue lihtsustatud ja tõhusama süsteemi, on seega mõeldud hõlbustama ja kiirendama õigusalast koostööd, et aidata saavutada eesmärki kujundada Euroopa Liit vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevaks alaks, põhinedes suurel usaldusel, mis peab liikmesriikide vahel olema (25. juuli 2018. aasta kohtuotsus Minister for Justice and Equality (Kohtusüsteemi puudused), C‑216/18 PPU, EU:C:2018:586, punkt 40 ja seal viidatud kohtupraktika).
39 Nii on nähtuvalt raamotsuse artikli 1 lõikest 1 Euroopa vahistamismääruse mehhanismi eesmärk võimaldada tagaotsitav vahi alla võtta ja üle anda, et – raamotsuse eesmärki silmas pidades – süütegu ei jääks karistamata ja sellisele isikule saaks esitada süüdistuse ja talle määratud vabadusekaotusliku karistuse saaks täide viia.
40 Sellega seoses leiab vastastikuse tunnustamise põhimõte, mis kujutab endast – nagu tuleneb eelkõige raamotsuse 2002/584 põhjendusest 6 – liidus kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö „nurgakivi“, rakendust raamotsuse artikli 1 lõikes 2, mis sätestab eeskirja, et liikmesriigid on põhimõtteliselt kohustatud Euroopa vahistamismääruse täitma vastastikuse tunnustamise põhimõtte alusel ja vastavalt raamotsuse sätetele (25. juuli 2018. aasta kohtuotsus Minister for Justice and Equality (Kohtusüsteemi puudused), C‑216/18 PPU, EU:C:2018:586, punkt 41 ja seal viidatud kohtupraktika).
41 Vahistamismäärust täitvad õigusasutused võivad seega põhimõtteliselt keelduda sellise määruse täitmisest vaid ammendavalt loetletud alustel, mis on ette nähtud raamotsuses 2002/584, ning Euroopa vahistamismääruse täitmisele võib seada üksnes mõne raamotsuse artiklis 5 ammendavalt ette nähtud tingimuse. Järelikult kui Euroopa vahistamismääruse täitmine on reegel, kujutab täitmisest keeldumine endast erandit, mida tuleb tõlgendada kitsalt (25. juuli 2018. aasta kohtuotsus Minister for Justice and Equality (Kohtusüsteemi puudused), C‑216/18 PPU, EU:C:2018:586, punkt 41 ja seal viidatud kohtupraktika).
42 Nõnda on raamotsuse 2002/584 artiklis 3 sõnaselgelt ette nähtud Euroopa vahistamismääruse täitmata jätmise kohustuslikud alused ning artiklites 4 ja 4a Euroopa vahistamismääruse täitamata jätmise vabatahtlikud alused ja artiklis 5 vahistamismääruse teinud liikmesriigis teatavatel juhtudel antavad tagatised.
43 Euroopa Kohus on lisaks otsustanud, et need sätted lähtuvad eeldusest, et Euroopa vahistamismäärus vastab raamotsuse artikli 8 lõikes 1 sätestatud seaduslikkuse nõuetele ja et selle nõude – mille järgimine on Euroopa vahistamismääruse kehtivuse eeltingimuseks – mittejärgimine peaks üldjuhul viima selleni, et vahistamismäärust täitev õigusasutus jätab vahistamismääruse käiguta (vt selle kohta 1. juuni 2016. aasta kohtuotsus Bob-Dogi, C‑241/15, EU:C:2016:385, punktid 63 ja 64).
44 Esmapilgul ei saa välistada, et isikule määratud lisakaristus, mida Euroopa vahistamismääruses ei ole mainitud, kujutab endast teatud tingimustel ühte põhjustest, mis annavad alust vahistamismääruse täitmisest keelduda.
45 Neid kaalutlusi arvestades tuleb kindlaks teha, kas sellistel asjaoludel, nagu on vaidluse all põhikohtuasjas, toob Euroopa vahistamismääruses lisakaristuse mainimata jätmine tagajärjena kaasa vahistamismäärust täitvale õigusasutusele raamotsuse 2002/584 artiklitega 3–5 antud pädevuse teostamise mõjutamise või raamotsuse artikli 8 lõike 1 punktis f ette nähtud seaduslikkuse nõude rikkumise.
46 Esiteks tuleb märkida, et põhikohtuasjas ei võetud Euroopa vahistamismäärust täitvalt õigusasutuselt võimalust tugineda raamotsuse artiklite 3–5 sätetele.
47 Teiseks tuleb sellistel asjaoludel, nagu on kõne all põhikohtuasjas, kindlaks teha, kas Euroopa vahistamismääruses lisakaristuse mainimata jätmisega ei rikutud raamotsuse 2002/584 artikli 8 lõike 1 punktis f ette nähtud seaduslikkuse nõuet.
48 Selles sättes on nõutud, et märkida tuleb „lõpliku kohtuotsuse olemasolu korral määratud karistus“.
49 Lisaks on selleks, et lihtsustada ja kiirendada üleandmismenetlust raamotsuse 2002/584 artiklis 17 ette nähtud tähtaegu järgides, raamotsuse lisas toodud vastav vorm, mille vahistamismäärust tegevad õigusasutused peavad täitma, märkides ära konkreetselt nõutud andmed (23. jaanuari 2018. aasta kohtuotsus Piotrowski, C‑367/16, EU:C:2018:27, punkt 57). Selle vormi c osa punkti 2 kohaselt tuleb märkida „[m]ääratud vabadusekaotuse või vabadust piirava julgeolekumeetme pikkus“.
50 Raamotsuse 2002/584 artikli 8 lõike 1 punktis f ette nähtud seaduslikkuse nõude eesmärk on teha vahistamismäärust täitvatele õigusasutustele teatavaks selle vabadusekaotusliku karistuse pikkus, mille täideviimiseks tagaotsitava isiku üleandmist taotletakse, ja need andmed kuuluvad minimaalse formaalse teabe hulka, mida vahistamismäärust täitval õigusasutusel on Euroopa vahistamismääruse kiireks menetlemiseks vaja, et teha viivitamatult üleandmisotsus (vt selle kohta 23. jaanuari 2018. aasta kohtuotsus Piotrowski, C‑367/16, EU:C:2018:27, punktid 58 ja 59).
51 Nagu märkis kohtujurist oma ettepaneku punktis 66, on selle nõude eesmärk võimaldada vahistamismäärust täitval õigusasutusel veenduda, et Euroopa vahistamismäärus kuulub selle raamotsuse kohaldamisalasse ja eelkõige kontrollida, kas see on tehtud sellise vabadusekaotusliku karistuse või vabadust piirava julgeolekumeetme täitmiseks, mis ületab raamotsuse artikli 2 lõikes 1 ette nähtud neljakuulist alammäära.
52 Käesoleval juhul ületab IK‑le põhikaristusena määratud kolmeaastane vangistus seda alammäära. Järelikult piisas selle märkimisest selleks, et tagada, et Euroopa vahistamismäärus vastab raamotsuse 2002/584 artikli 8 lõike 1 punktis f ette nähtud seaduslikkuse nõudele.
53 Neil asjaoludel oli vahistamismäärust täitev õigusasutus kohustatud Euroopa vahistamismääruses nimetatud isiku üle andma, et toimepandud süütegu ei jääks karistuseta ja et sellele isikule mõistetud karistus saaks täide viidud.
54 Seetõttu ei tohiks asjaolu, et Euroopa vahistamismääruses ei olnud mainitud lisakaristust, sellistel asjaoludel nagu põhikohtuasjas avaldada mingit mõju selle karistuse täideviimisele vahistamismääruse teinud liikmesriigis pärast isiku üleandmist.
55 Seda järeldust ei väära esiteks nii IK kui ka Madalmaade valitsuse argument, millega sisuliselt väidetakse, et vahistamismäärust täitva õigusasutuse otsus on akt, mille alusel toimub vahistamismääruse teinud liikmesriigis vabaduse võtmine, ja seetõttu ei saa täitmisele pöörata karistust, mille suhtes vahistamismäärust täitev õigusasutus ei ole otsust teinud ja mille jaoks ei ole üleandmiseks nõusolekut antud.
56 Vahistamismäärust täitva õigusasutuse otsuse eesmärk ei ole nimelt käesoleval juhul anda nõusolekut vabadusekaotusliku karistuse täideviimiseks vahistamismääruse teinud liikmesriigis. Nagu märkis kohtujurist oma ettepaneku punktis 81 ja nagu on korratud käesoleva kohtuotsuse punktis 39, piirdub see otsus asjasse puutuva isiku üleandmise lubamisega vastavalt raamotsuse 2002/584 sätetele, et toimepandud süütegu ei jääks karistuseta. Vabadusekaotusliku karistuse täideviimise alus on vahistamismääruse teinud liikmesriigis tehtud täidetav kohtuotsus, mille mainimist raamotsuse artikli 8 lõike 1 punkt c nõuab.
57 Teiseks, Madalmaade valitsus, kes küll täpsustas Euroopa Kohtus toimunud kohtuistungil, et ta ei sea kahtluse alla põhikohtuasjas vaidluse all oleva Euroopa vahistamismääruse kehtivust, väidab, et sellise karistuse täideviimine, millest vahistamismäärust täitvat õigusasutust ei teavitatud, läheb siiski vastuollu erikohustuse põhimõttega. Sellise tõlgendusega ei saa nõustuda.
58 Tuleb nimelt märkida, et ühest küljest on raamotsuse 2002/584 artikli 27 „Kohtu alla andmise võimalused muude süütegude eest“ lõikes 2 sätestatud, et üleantud isikut ei tohi kohtu alla anda, määrata talle karistust või muul viisil võtta talt vabadust süüteo eest, mis on toime pandud enne üleandmist ja mis on muu süütegu kui see, mille eest ta üle anti. Teisest küljest on selle artikli lõike 3 punktis g ette nähtud võimalus küsida selleks pärast üleandmist vahistamismäärust täitva õigusasutuse nõusolekut. Nagu aga Madalmaade valitsus oma kirjalikes seisukohtades ise möönis, saab täiendav nõusolek puudutada ainult muud süütegu kui see, mille eest isik üle anti, mitte sama süüteo eest määratud karistust.
59 Sellest järeldub, et nagu märkis kohtujurist oma ettepaneku punktides 53 ja 54, puudutab erikohustuse reegel, mida väljendab raamotsuse 2002/584 artikkel 27, ainult muid süütegusid kui see, mille eest isik üle anti.
60 Siinkohal tuleb täpsustada, et nagu ilmneb eelotsusetaotlusest, ei lisatud käesoleval juhul lisakaristust pärast asjasse puutuva isiku üleandmist. See mõisteti sama süüteo eest ja sama kohtuotsusega nagu põhikaristusena mõistetud kolmeaastane vangistus.
61 Järelikult, kuna see lisakaristus mõisteti IK‑le süüteo eest, millega seoses Euroopa vahistamismäärus tehti ja täideti, ei kuulu küsimus, kas selle karistuse tohib täide viia vabaduse võtmise teel, samas kui vahistamismäärust täitev õigusasutus ei olnud sellest teadlik, erikohustuse reegli kohaldamisalasse.
62 Kolmandaks ei ole erinevalt sellest, mida väidab Euroopa Komisjon, alust asuda seisukohale, et kuna lisakaristust ei olnud Euroopa vahistamismääruses mainitud, tohib vastastikuse usalduse põhimõtet arvestades selle vabaduse võtmise teel täide viia ainult tingimusel, et vahistamismäärust täitvat õigusasutust on sellest raamotsuse 2002/584 artikli 15 lõike 3 alusel eelnevalt teavitatud ja viimane ei otsusta lisakaristuse osas tugineda mõnele täitmisest keeldumise alusele või seada Euroopa vahistamismääruse täitmise tingimuseks, et vahistamismääruse teinud liikmesriik annab teatavad tagatised vastavalt raamotsuse artiklitele 3–5.
63 Tõsi, Euroopa Kohus on juba otsustanud, et tõhusa õigusalase koostöö huvides kriminaalasjades peavad vahistamismääruse teinud õigusasutused ja vahistamismäärust täitvad õigusasutused selle koostöö aluseks oleva vastastikuse usalduse soodustamiseks täielikult kasutama iseäranis raamotsuse 2002/584 artikli 8 lõikes 1 ja artiklis 15 ette nähtud vahendeid (vt selle kohta 22. detsembri 2017. aasta kohtuotsus Ardic, C‑571/17 PPU, EU:C:2017:1026, punktid 90 ja 91).
64 Nagu Belgia valitsus Euroopa Kohtus toimunud kohtuistungil möönis, oleks käesoleval juhul pidanud lisakaristust Euroopa vahistamismääruses mainima. See aga ei tähenda kõigepealt, et – nagu ilmneb käesoleva kohtuotsuse punktist 46 – lisakaristuse mainimata jätmine Euroopa vahistamismääruses tõi tagajärjena kaasa vahistamismäärust täitvale õigusasutusele raamotsuse 2002/584 artiklitega 3–5 antud pädevuse teostamise mõjutamise.
65 Edasi, nagu kohtujurist märkis oma ettepaneku punktis 109, ilmneb Euroopa Kohtule esitatud toimikust, et IK oli teadlik oma lisakaristuse olemasolust ja pikkusest, kuid ta ei maininud vahistamismäärust täitvale õigusasutusele, et lisakaristust ei olnud Euroopa vahistamismääruses nimetatud.
66 Viimaseks, nagu Euroopa Kohus on seoses Euroopa vahistamismäärust puudutava menetlusega juba otsustanud, on üleandmistaotluses nimetatud isiku õiguste tagamine esmajärjekorras vahistamismääruse teinud liikmesriigi ülesanne ning temalt eeldatakse, et ta järgib liidu õigust ja eelkõige selles õiguses tunnustatud põhiõigusi (23. jaanuari 2018. aasta kohtuotsus Piotrowski, C‑367/16, EU:C:2018:27, punkt 50).
67 Niisiis ei mõjuta vahistamismäärust täitva õigusasutuse otsus asjasse puutuva isiku võimalust pärast üleandmist kasutada vahistamismääruse teinud liikmesriigi õiguskorras ette nähtud õiguskaitsevahendeid, mis võimaldavad tal vajaduse korral vaidlustada tema kinnipidamise õiguspärasuse selle liikmesriigi kinnipidamisasutuses muu hulgas – nagu ilmneb põhikohtuasjas toimuvast vaidlusest – seoses Euroopa vahistamismäärusega, mille alusel tema üleandmiseks nõusolek anti. See isik võib sel juhul eelkõige tugineda õiguse tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtumenetlusele austamisele ja samuti kaitseõigustele, mis talle tulenevad harta artiklist 47 ja artikli 48 lõikest 2 (vt selle kohta 19. septembri 2018. aasta kohtuotsus RO, C‑327/18 PPU, EU:C:2018:733, punkt 50).
68 Seetõttu ei saa sellistel asjaoludel nagu põhikohtuasjas raamotsuse 2002/584 artikli 15 lõiget 3 tõlgendada nii, et see paneb vahistamismääruse teinud õigusasutusele kohustuse teavitada täitvat õigusasutust lisakaristuse olemasolust pärast seda, kui viimane on tema üleandmistaotluse rahuldanud, et viimatinimetatud õigusasutus teeks otsuse võimaluse kohta viia see lisakaristus vahistamismääruse teinud liikmesriigis täide.
69 Nagu märkis kohtujurist oma ettepaneku punktis 116, oleks lisakaristuse täideviimise sidumine sellise kohustusega, samas kui vahistamismäärust täitev õigusasutus ei saanud keelduda vahistamismääruse täitmisest, vastuolus ka raamotsuse eesmärgiga hõlbustada ja kiirendada liikmesriikidevahelist õigusalast koostööd (vt selle kohta 23. jaanuari 2018. aasta kohtuotsus Piotrowski, C‑367/16, EU:C:2018:27, punkt 53 ja seal viidatud kohtupraktika).
70 Kõiki eeltoodud kaalutlusi arvestades tuleb esitatud küsimustele vastata, et raamotsuse 2002/584 artikli 8 lõike 1 punkti f tuleb tõlgendada selliselt, et kui asjasse puutuva isiku üleandmise aluseks olnud Euroopa vahistamismääruses ei olnud mainitud lisakaristusena järelevalve alla andmist, mis määrati sellele isikule sama süüteo eest ja sama kohtuotsusega, millega talle määrati põhikaristusena vabadusekaotus, ei takista see sellistel asjaoludel, nagu on käsitluse all põhikohtuasjas, seda, et lisakaristus viiakse pärast põhikaristuse täitmise lõppemist ja pärast pädeva riigisisese täitmiskohtu sellekohase ametliku otsuse tegemist täide vabaduse võtmise teel.
71 Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse liikmesriigi kohus. Euroopa Kohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.

matches:
§ 2
§ 3
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
Kohus
Kohus
Kohus


text:
Riigikohtu pädevuses on PSJKS § 2 punkti 1 kohaselt lahendada taotlusi kontrollida õigustloova akti vastavust põhiseadusele. Kohaliku omavalitsuse üksuse üksikaktide kohta esitatud taotluste lahendamine ei kuulu Riigikohtu pädevusse. (p 41) Seadusandja määratud akti liik ei takista kohtul hinnata akti liiki akti sisu järgi. Seadusandja ei või oma suva järgi otsustada, et sisult üksikakti reguleerimisesemesse kuuluvas valdkonnas tuleb anda üldakt või vastupidi. Seda eelkõige põhjusel, et isiku õiguste kaitse on üksik- ja üldakti puhul erinev. (p 43) Käesolevas asjas vaidlustatud õigusakt mõjutab otseselt ja vahetult tarbija õigusi, kuna tal ei ole võimalik hinna üle mingil viisil läbirääkimisi pidada ja seda olukorras, kus tal ei ole enamasti võimalik ka teenuseta toime tulla. Vaidlustatud õigusakt kitsendab oluliselt tarbija lepinguvabadust. Tarbija ei saaks tsiviilkohtumenetluses vaidlustada võlaõigusliku lepingu hinnatingimust, kuna see on õigusaktiga imperatiivselt kindlaks määratud. Sellise akti lugemine üldaktiks ja selle õiguspärasuse kontrolli võimaldamine üksnes põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluses ei ole põhjendatud. Vaidlustatud määruse liigitamine üldkorralduseks, mida on võimalik vaidlustada halduskohtus, tagab paremini veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuse tarbijate huve ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni põhitegevuspiirkonnas. (p 56)
3-4-1-14-07 Riigikohus 01.10.2007
Avaliku teenistuse seadus § 131 lg 3
Avaliku teenistuse seadus § 130 lg 1
Avaliku teenistuse seadus § 133 lg 3
Õigusloome võrdsus tähendab, et seadused peavad ka sisuliselt kohtlema kõiki sarnases olukorras olevaid isikuid ühtemoodi. Selles põhimõttes väljendub sisulise võrdsuse idee: võrdseid tuleb kohelda võrdselt ja ebavõrdseid ebavõrdselt. Kuid mitte igasugune võrdsete ebavõrdne kohtlemine pole võrdsusõiguse rikkumine. Keeldu kohelda võrdseid ebavõrdselt on rikutud, kui kaht isikut, isikute gruppi või olukorda koheldakse meelevaldselt ebavõrdselt. Kui on olemas mõistlik ja asjakohane põhjus, on ebavõrdne kohtlemine seadusloomes põhjendatud (vt Riigikohtu 03.04.2002 otsuse nr 3-4-1-2-02 p-i 17). (p 13)
Avaliku teenistuse seadus eristab isikuid, kes on 65-aastaseks saamise tõttu teenistusest vabastatud, ja isikuid, keda ei ole vaatamata 65-aastaseks saamisele teenistusest vabastatud. Tegemist on analoogilises olukorras olevate isikute gruppide ebavõrdse kohtlemisega. Avaliku teenistuse seaduse § 120 lg-ga 1 ja sellega lahutamatult seotud normidega on riivatud 65-aastaste ja vanemate isikute PS § 12 lg-s 1 sätestatud üldine võrdsuspõhiõigus. (p 14) Sellisele üldises avalikku teenistust reguleerivas seaduses sätestatud regulatsioonile, mis võimaldab ühe 65-aastaseks saanud ametniku jätta teenistusse ja teise vabastada, põhjendades vabastamist üksnes isiku vanusega, pole võimalik leida mõistlikku põhjendust. Meelevaldse erineva kohtlemise vältimiseks peavad teenistusest vabastamise motiivid olema läbipaistvad ja kirjeldama tegelikku olukorda. (p 15)
Õigusselguse tagamise eesmärgil tuleb asjassepuutuvaks lugeda ka need sätted, mis on tihedas seoses vaidlustatud normiga ning võivad kehtima jäädes tekitada ebaselgust õigusliku tegelikkuse suhtes. (p 12)
3-4-1-8-00 Riigikohus 05.10.2000
Valitsusasutusele antud deklaratiivne õigus teostada järelevalvet ei tähenda, et tal oleks volitused teha kolmandate isikute suhtes spetsiifilisi toiminguid. Seadusandluse umbmäärasus küsimuses, milline asutus on volitatud teostama teatud küsimuses järelevalvet, on vastuolus põhiseaduse § 13 lg-st 2 tuleneva õigusselguse põhimõttega. (p 13)

matches:
§ 2
Riigikohus
§ 131
§ 130
§ 133
§ 120
§ 12
Riigikohus
§ 13


Elektrituru toimimise võrgueeskiri – Riigi Teataja
Elektrituru toimimise võrgueeskiri
Elektrituru toimimise võrgueeskiri - sisukord
§ 4 EIC-kood
§ 5 Mõõtepunkti tehnilised andmed
§ 6 Mõõteandmed
§ 7 Andmete esitamine andmevahetusplatvormile
§ 8 Andmete saamine andmevahetusplatvormilt
§ 9 Avatud tarnega seotud andmevahetus
§ 10 Bilansivastutuse struktuur
§ 11 Bilansihalduri sidevahendid
§ 12 Bilansihalduri kohustused
§ 13 Bilansi planeerimine
§ 14 Bilansi selgitamise üldsätted
§ 15 Bilansi selgitamine
§ 16 Bilansi selgitamisega seotud aruandlus
§ 17 Bilansihalduri kauplemisperioodijärgne aruandlus
§ 18 Süsteemihalduri kauplemisperioodijärgne aruandlus
§ 19 Võrguettevõtja avatud tarne ja bilansihalduri mõõdetud tarne
§ 20 Bilansi selgitamise teabe kontrollimine ja vigade parandamine
§ 21 Kombineeritult mõõtmise ja tüüpkoormusgraafiku kasutamine
§ 22 Üldteenuse korras tarbitud elektrienergia tarbimiskoguse tasaarvestus
§ 23 Korrektsiooniperiood ja arvete esitamine
§ 24 Elektrienergia korrigeeritud tarbimiskoguste tasaarvestamine võrguettevõtja ja tarbija müüja vahel
§ 25 Bilansienergia eest tasumise kord
§ 26 Bilansihalduri garantii
4 Avatud tarnija vahetamine
§ 27 Avatud tarnijate nimekiri
§ 28 Avatud tarne lepingu muutmine
§ 29 Avatud tarnija vahetamine
§ 30 Tarbija vahetumine
§ 31 Bilansihalduri vahetumine
§ 32 Võrguettevõtja vahetumine
§ 33 Elektrienergia müük avatud tarne lepingu katkemise korral
RT I, 07.02.2019, 1
Vastu võetud 05.02.2019 nr 10
Määrus kehtestatakse elektrituruseaduse § 42 lõike 4 alusel.
1) nõuded ja kord müüja vahetamiseks;
2) turuosaliste vahelise andmevahetuse nõuded;
3) bilansivastutusega seotud õigused ja kohustused;
4) bilansihalduri püsi- ja muutgarantii määramise tingimused;
5) elektrienergia müügi tingimused avatud tarne ahela katkemise korral;
6) üldteenuse hinna tasaarvestuse, üldteenusega seotud andmevahetuse ja väiketarbijate teavitamise kord.
(1) Määruses kasutatakse mõisteid elektrituruseaduse § 3 tähenduses.
(2) Lisaks lõikes 1 nimetatule kasutatakse määruses mõisteid järgmises tähenduses:
1) EIC-kood (Energy Identification Code) on unifitseeritud kodeerimissüsteemi alusel turuosalisele või mõõtepunktile määratud unikaalne identifikaator, mis on vajalik elektriturul tegutsevate turuosaliste kohta käiva infovahetuse automatiseerimiseks;
2) piirimõõtepunkt on kahe võrguettevõtja võrkude piiril paiknev mõõtepunkt;
3) virtuaalne mõõtepunkt on vahend võrguettevõtja või liinivaldaja võrgukadude määramiseks ja nende väiketarbijate tarbimiskoguste määramiseks, kellele võrgulepingu või liinivaldaja puhul võrgu kasutamise lepingu kohaselt ei paigaldata mõõtesüsteemi, või kui tarbimiskoguste määramiseks on vaja kasutada erinevates mõõtepunktides mõõdetud energiakoguseid.
2. peatükk Turuosaliste andmevahetus
Turuosaliste andmevahetus toimub andmevahetusplatvormi (edaspidi AVP) kaudu. Käesoleva määruse tähenduses on andmete AVP-le esitamine andmete kättesaadavaks tegemine AVP vahendusel.
§ 4. EIC-kood
(1) Turuosalise EIC-koodi väljastab AVP ja mõõtepunkti EIC-koodi määrab jaotusvõrguettevõtja, liinivaldaja või suletud jaotusvõrgu valdaja.
(2) Mõõtepunkti EIC-koodi määramiseks eraldab süsteemihaldur jaotusvõrguettevõtjale, liinivaldajale või suletud jaotusvõrgu valdajale koodivahemiku.
(3) Turuosalise EIC-koodi määrab süsteemihaldur. Füüsilise isiku puhul on turuosalise EIC-koodi määramisel aluseks isikukood, juriidilise isiku puhul äriregistri kood, isiku- või äriregistri koodita isiku puhul muu unikaalne dokumendi number.
(4) EIC-koodide register asub AVP-s.
§ 5. Mõõtepunkti tehnilised andmed
2) teavet selle kohta, kas tegemist on reaalse või virtuaalse mõõtepunktiga;
5) teavet selle kohta, kas mõõtepunkt on võrguettevõtja teeninduspiirkonna piirimõõtepunkt;
6) teavet selle kohta, kas võrguühendus on sisse või välja lülitatud;
7) teavet selle kohta, kas mõõtepunkt on elektrisüsteemiga ühendatud.
§ 6. Mõõteandmed
§ 7. Andmete esitamine andmevahetusplatvormile
(1) Võrguettevõtja, liinivaldaja või suletud jaotusvõrgu valdaja edastab AVP-le iga oma mõõtepunkti kohta järgmised andmed:
1) paragrahvis 5 nimetatud mõõtepunkti tehnilised andmed;
2) võrgulepingu, liinivaldaja või suletud jaotusvõrgu valdaja puhul võrgu kasutamise lepingu sõlminud turuosalise äriregistri kood või füüsilise isiku puhul isikukood;
3) andmete esmakordse esitamise korral avatud tarnija EIC-kood;
4) muudatused varem edastatud andmetes;
5) tunnipõhised kahesuunalised mõõteandmed.
(2) Võrguettevõtja, liinivaldaja või suletud jaotusvõrgu valdaja moodustab AVP-s virtuaalse mõõtepunkti võrgu- või liinikadude energiakoguste tunnipõhiste andmete edastamiseks ning võrgukadude arvutamiseks.
(3) Võrguettevõtja esitab kord kuus AVP-le järgmised turuosalisele osutatud võrguteenusega seotud andmed:
1) elektrienergia edastustasu;
2) võrguühenduse kasutamise ja reaktiivenergia tasu;
3) taastuvast energiaallikast toodetud elektrienergia ning tõhusa koostootmise režiimil toodetud elektrienergia toetuste rahastamise kulu;
4) elektriaktsiisi määr;
5) võrgutasu vähendamine kvaliteedinõuete rikkumise korral;
6) võrgutasu vähendamine, allahindlus ning muu tarbijale rakendatav hüvitis või tasu.
(4) Lõikes 3 nimetatud andmed esitatakse vaid juhul kui võrguettevõtja on sõlminud avatud tarnijaga võrguteenuse arveldamise lepingu. AVP-le edastatakse võrguteenuse maksumusega seotud arvestused, mille elektrimüüja esitab tema poolt koostataval arvel.
(5) Võrguettevõtja edastab AVP-le teabe võrguettevõtja ja müüja vahel sõlmitud arveldusteenuse osutamise lepingu kehtivuse kohta.
(6) Avatud tarnija edastab AVP-le järgmised andmed:
1) andmed selle turuosalise elektrilepingu kehtivusaja kohta, kellele ta osutab avatud tarne teenust;
2) info tarbija pöördumise kohta, kui vastav teave on vaja edastada võrguettevõtjale;
3) taotluse tarbimiskoha võrguühenduse katkestamiseks või taastamiseks.
§ 8. Andmete saamine andmevahetusplatvormilt
(1) Võrguettevõtjal, liinivaldajal ja suletud jaotusvõrgu valdajal on õigus AVP kaudu saada järgmisi andmeid endaga seotud mõõtepunktide kohta:
2) info avatud tarne lepingu kehtivuse kohta.
1) turuosalise §-s 5 nimetatud mõõtepunkti tehnilised andmed;
(7) Müüjal on õigus saada AVP-st § 7 lõikes 3 nimetatud andmeid, kui võrguettevõtja ja müüja vahel on sõlmitud arveldusteenuse osutamise leping. Sellisel juhul tagab müüja andmete isikuandmete kaitse seaduse kohase töötlemise.
§ 9. Avatud tarnega seotud andmevahetus
(1) Võrguettevõtja, liinivaldaja ja suletud jaotusvõrgu valdaja teeb tarbimiskohaga seotud kohtloetavate mõõtepunktide mõõteandmed eelmise kalendrikuu kohta AVP kaudu kättesaadavaks iga kalendrikuu viiendaks päevaks.
(2) Võrguettevõtja, liinivaldaja ja suletud jaotusvõrgu valdaja esitab AVP-le igal tööpäeval eelmise tööpäeva ning puhkepäevale järgneval tööpäeval eelmise tööpäeva ja eelnenud puhkepäevade kohta esialgsed mõõdetud andmed nende mõõtepunktide kohta, kus mõõtmine toimub kauglugemise teel. Lõplikud andmed eelmise kalendrikuu kohta esitatakse iga kalendrikuu viiendaks päevaks.
(3) AVP teeb mõõteandmed kättesaadavaks viivitamatult.
3. peatükk Bilansivastutus
§ 10. Bilansivastutuse struktuur
(1) Bilansihaldur esitab süsteemihaldurile bilansi selgitamiseks ja AVP pidamiseks vajaliku informatsiooni oma avatud tarnete ahela kohta. Kui tegevust alustab uus bilansihaldur või kui turuosalise bilansihaldur vahetub, teatab bilansihaldur sellest süsteemihaldurile.
(2) Bilansihalduri bilansipiirkond määratakse kindlaks nende turuosaliste mõõtepunktidega, kus see bilansihaldur vastutab bilansi hoidmise eest.
§ 11. Bilansihalduri sidevahendid
(1) Bilansihaldur kasutab sidevahendeid, mis võimaldavad süsteemihalduril temaga ühendust võtta kogu ööpäeva.
(2) Bilansihalduri sidevahendid on:
§ 12. Bilansihalduri kohustused
(1) Bilansihaldur edastab süsteemihaldurile teavet AVP tehnilise juhendi, bilansilepingu ja süsteemihalduri korralduste kohaselt.
(2) Kui bilansihalduri bilansiplaan ei ole tasakaalus, on ta kohustatud süsteemihalduri nõudmisel viivitamata näitama, kuidas bilanss tagatakse. Süsteemihalduri nõudmisel peab bilansihaldur alustama tegevust, mis tema bilansiplaani tasakaalustab.
(3) Bilansihaldur ei tohi ettekavatsetult bilansienergiat kasutada.
§ 13. Bilansi planeerimine
(1) Bilansiplaan on andmete kogum bilansihalduri bilansipiirkonna planeeritava tarbimise, tootmise ja määratud tarnete kohta.
(2) Bilansihalduri poolt süsteemihaldurile esitatav bilansiplaan peab sisaldama bilansilepingus ettenähtud teavet ja esitatakse bilansilepingus ettenähtud tähtaja jooksul.
(3) Piiriülese määratud tarne korral ei tohi tarnete summaarne kogus ületada asjaomaste süsteemihaldurite poolt kauplemiseks antud vaba ülekandevõimsust piiril.
(4) Bilansihalduri poolt süsteemihaldurile esitatud bilansiplaanis toodud andmed elektribörsi tarnete osas peavad olema vastavuses elektribörsi korraldaja poolt süsteemihaldurile esitatud andmetega ning andmed teise bilansihalduriga teostatud määratud tarne osas peavad olema kooskõlastatud vastava bilansihalduriga.
3) piiriülene ülekandevõimsus;
§ 14. Bilansi selgitamise üldsätted
(2) Kauplemisperiood on täistund.
(3) Bilansi selgitamise eesmärk on teha kindlaks turuosaliste vahelised elektrienergia tarned. Bilansi selgitamise tulemusena tehakse kindlaks turuosalise kauplemisperioodi avatud tarne suurus. Kauplemisperioodide kaupa selgitatakse kõigi elektrituruseaduses nimetatud turuosaliste bilanss.
(4) Bilansihaldur kasutab bilansi selgitamiseks neid mõõtepunktide mõõtmisi, milles tema vastutab bilansi eest, ning neid mõõteandmeid, mille esitab AVP-le asjaomane võrguettevõtja.
(5) Bilansi selgitamiseks mõõdetakse elektrienergiat kauglugemisseadmega ja tehakse kindlaks määratud tarned. Bilansi selgitamiseks võib kasutada kombineeritud meetodit, mis põhineb mõõtmisel ja tüüpkoormusgraafiku kasutamisel, kui madalpingel talitleva liitumispunkti peakaitsme voolutugevus faasis ei ületa 63 A.
§ 15. Bilansi selgitamine
§ 16. Bilansi selgitamisega seotud aruandlus
(2) Esmane teave on mõõtmisel põhinevad andmed bilansihalduri bilanssi kuuluvate avatud tarnete kohta.
(3) Kui selgub, et esmane teave ei ole õige, teeb süsteemihaldur koos bilansihalduriga ja teiste turuosalistega kindlaks õige teabe, mida kasutada bilansi selgitamisel.
§ 17. Bilansihalduri kauplemisperioodijärgne aruandlus
(1) Bilansi selgitamiseks vajalik esmane teave peab süsteemihaldurile olema AVP-st kättesaadav arvestusperioodi lõppemisest alates hiljemalt kuue päeva möödudes.
(2) Paragrahvi 16 lõike 1 punkti 2 kohane avatud tarnete koguseid täpsustav teave esitatakse süsteemihaldurile arvestusperioodi lõppemisest alates kahe kuu jooksul.
(3) Paragrahvi 16 lõike 1 punkti 2 kohane mõõdetud tarneid täpsustav teave peab süsteemihalduri käsutuses olema bilansilepingus ettenähtud tähtaja jooksul.
§ 18. Süsteemihalduri kauplemisperioodijärgne aruandlus
(1) Süsteemihaldur esitab bilansihaldurile bilansilepingus ettenähtud tähtajaks kauplemisperioodi kohta § 16 lõike 1 punkti 1 kohase järgmise esmase teabe:
1) bilansihalduri mõõdetud elektritarnete kogused bilansipiirkonna mõõtepunktide kaupa;
(2) Süsteemihaldur esitab bilansihaldurile lõike 1 punktides 1–4 nimetatut täpsustava teabe arvestusperioodi lõppemisest alates kolme kuu jooksul.
§ 19. Võrguettevõtja avatud tarne ja bilansihalduri mõõdetud tarne
(1) Võrguettevõtja avatud tarne kogus enda võrgupiirkonnas arvutatakse võrgu piiriarvestite mõõteandmete summa ja võrguettevõtjalt saadud, teiste turuosaliste poolt selle võrguettevõtja teeninduspiirkonnas mõõdetud tarnete vahena, millest on lahutatud võrguettevõtja määratud tarnetena ostetud ja müüdud elektrienergia kogused.
(2) Kui võrkudevaheline mõõtepunkt ei asetse võrkude piiril, võib mõõteandmed arvutada kahepoolselt kokkulepitud valemi alusel.
(3) Võrguettevõtja võrgukadude kontrollarvestus toimub AVP-s.
(4) Bilansihalduri mõõdetud tarne arvutatakse selle bilansihalduri bilansipiirkonna turuosaliste mõõtepunktide mõõteandmete kohaste elektrienergia tarnekoguste summana.
§ 20. Bilansi selgitamise teabe kontrollimine ja vigade parandamine
(3) Võrku antud ja võrgust võetud elektrienergia koguste kohta esitatud andmete erinevuse tuvastamisel tegelikust tarbimisest või mõõtesüsteemi rikke korral korrigeerib võrguettevõtja, liinivaldaja või suletud jaotusvõrgu valdaja esitatud mõõteandmeid ja edastab vastava teabe AVP vahendusel turuosalise avatud tarnijale.
§ 21. Kombineeritult mõõtmise ja tüüpkoormusgraafiku kasutamine
(1) Kaugloetava mõõtesüsteemi puudumise või rikke korral arvutab võrguettevõtja turuosalise eelmisel kuul tarbitud elektrienergia koguse igaks kauplemisperioodiks kombineeritult mõõtmise ja tüüpkoormusgraafiku alusel.
(2) Kauplemisperioodide lõikes tarbimiskoguste arvutamisel lähtub võrguettevõtja või liinivaldaja kalendrikuu alguse ja lõpu kohta esitatud mõõteandmetest.
(3) Kui tarbija ei pea näite esitama või ei ole neid võrguettevõtja määratud ajaks esitanud või andmete edastamine kaugloetavast mõõteseadmest on häiritud, prognoosib võrguettevõtja asjaomase kalendrikuu tarbimise arvestades tarbimiskoha tüüpi ja senist või eeldatavat tarbimist.
(4) Võrguettevõtjal on õigus näitu korrigeerida, kui ta on tuvastanud, et tarbija esitatud näit või võrguettevõtja prognoosnäit ei vasta tegelikule tarbimisele või on tegemist mõõtesüsteemi rikkega. Korrigeeritud tarbimisandmed teeb võrguettevõtja kättesaadavaks AVP-le.
§ 22. Üldteenuse korras tarbitud elektrienergia tarbimiskoguse tasaarvestus
(1) Lähtudes § 20 ja § 21 lõike 3 alusel teostatud korrigeerimisest, esitab võrguettevõtja või tema nimetatud müüja tarbijale korrigeeriva arve üldteenuse raames müüdud elektrienergia eest.
§ 23. Korrektsiooniperiood ja arvete esitamine
(1) Paragrahvi 21 lõike 4 kohaselt korrigeeritav periood võib tagasiulatuvalt olla kuni 12 kuud. Võrguettevõtja või vastava kokkuleppe olemasolul avatud tarnija esitab tarbijale korrigeeriva arve võrguteenuse ja üldteenuse raames müüdud elektrienergia eest. Elektrimüüja arvestab korrigeeritud elektrienergia tarbimiskogustega ja esitab tarbijale korrigeeriva arve elektrienergia eest.
§ 24. Elektrienergia korrigeeritud tarbimiskoguste tasaarvestamine võrguettevõtja ja tarbija müüja vahel
(1) Kui § 21 lõikes 3 sätestatud korra alusel fikseeritud elektrienergia tarbimiskogus on suurem tegelikult tarbitud kogusest, maksab võrguettevõtja vahekoguse eest müüjale. Kui § 21 lõikes 3 sätestatud korra alusel fikseeritud elektrienergia tarbimiskogus on väiksem tegelikult tarbitud kogusest, maksab müüja vahekoguse eest võrguettevõtjale.
(2) Lõikes 1 sätestatud korda rakendatakse, kui korrigeeritava perioodi kohta on bilanss selgitatud, kuid müüja on turuosalisega tasaarvestuse teinud. Kui bilanss on selgitamata, arvestatakse elektrienergia korrigeeritud tarbimiskogustega selgitatavas bilansis.
(3) Kui elektrienergia tarbimiskoguseid tuleb korrigeerida pärast bilansi selgitamist, siis võrguettevõtja ja müüja tasaarvestavad korrigeeritud tarbimiskogused, mille maksumus arvutatakse korrigeerimisperioodi elektribörsi Eesti hinnapiirkonna hinna alusel.
§ 25. Bilansienergia eest tasumise kord
(3) Kui lõpliku bilansiselgituse käigus selgub, et bilansienergia kogused erinevad esialgselt selgitatud bilansienergia kogustest, millest tulenevalt muudetakse ka bilansiaruandes määratud bilansienergia koguseid või hinda, esitab süsteemihaldur bilansihaldurile andmete muutumise teate saamisest alates seitsme päeva jooksul täiendava arve või vastav summa tasaarveldatakse süsteemihalduri esitatavas järgmises arves.
§ 26. Bilansihalduri garantii
Bilansilepinguga võetud kohustuste täitmise tagamiseks esitatava bilansihalduri püsigarantii summa on 31 955 eurot, mis peab kehtima bilansilepingu kehtivuse ajal ja vähemalt neli kuud pärast bilansilepingu lõppemist.
4. peatükk Avatud tarnija vahetamine
§ 27. Avatud tarnijate nimekiri
§ 28. Avatud tarne lepingu muutmine
(1) Avatud tarnet saab ühes mõõtepunktis osutada üks tarnija, kes on turuosalise avatud tarnija elektrituruseaduse § 44 lõike 1 mõistes. Määratud tarnet saab osta mitme müüja käest samal ajal.
(2) Turuosaline saab avatud tarnijat vahetada tarbimiskoha mõõtepunkti kohta sõlmitud võrgulepingu alusel kalendrikuu vahetusest kell 00.00 alates.
(3) Kui avatud tarnija ütleb avatud tarne lepingu üles või lõpetab selle muul viisil, teatab ta sellest lepingu teisele poolele ning AVP-le ette vähemalt seitse päeva.
(4) Uue avatud tarne lepingu sõlmimisel esitab avatud tarnija AVP kaudu vähemalt seitse päeva enne kalendrikuu algust:
1) teabe sõlmitud lepingu kehtivusaja kohta;
2) mõõtepunktide EIC-koodid, mille kohta leping sõlmiti.
§ 29. Avatud tarnija vahetamine
(1) Avatud tarnija vahetumine tarnelepingu katkemiseta toimub selliselt, et uus avatud tarne leping jõustub eelmise lepingu lõppemisel.
(2) Avatud tarnija vahetamisel tarnelepingu katkemiseta esitab tarbija või tema volitusel uue avatud tarne lepingu sõlminud avatud tarnija pärast uue avatud tarne lepingu sõlmimist kolme tööpäeva jooksul vähemalt kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis senisele avatud tarnijale kehtiva avatud tarne lepingu ülesütlemise avalduse, milles märgitakse tarbija andmed, mõõtepunkti EIC-kood, uue avatud tarne lepingu sõlmimise kuupäev ja tarne alguse kuupäev.
(3) Lõikes 2 nimetatud ülesütlemise avalduse saamisel lõpetab senine avatud tarnija kehtiva avatud tarne lepingu ja teeb AVP-s vastava muudatuse vähemalt 14 päeva enne senise lepingu lõppemise kuupäeva.
(4) Kui senine avatud tarnija lõikes 3 nimetatud muudatust AVP-s tähtaegselt ei tee, teeb vastava muudatuse AVP-s süsteemihaldur ühe tööpäeva jooksul uue avatud tarnija sellekohase taotluse saamisest.
(5) Kui tarbija taganeb võlaõigusseaduses sätestatud korras lõikes 2 nimetatud uuest avatud tarne lepingust, teavitab uus avatud tarnija sellest vähemalt kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis senist avatud tarnijat hiljemalt kolme tööpäeva jooksul pärast avalduse esitamist.
(6) Kui elektrienergiat mõõdetakse kaugloetava mõõtesüsteemiga, fikseerib võrguettevõtja või liinivaldaja mõõtesüsteemi näidu avatud tarnija vahetumise hetkel.
§ 30. Tarbija vahetumine
(1) Tarbija vahetamiseks sõlmib tarbimiskoha mõõtepunkti kohta võrgulepingu ning avatud tarne lepingu uus tarbija. Ühe mõõtepunkti kohta saab sõlmida ühe võrgulepingu või liinivaldaja ning suletud jaotusvõrgu valdaja puhul võrgu kasutamise lepingu ja ühe avatud tarne lepingu.
(2) Võrgulepingu lõpetamise korral lõpeb avatud tarne leping võrgulepingu lõpetamise päeval kell 24.00.
§ 31. Bilansihalduri vahetumine
(1) Avatud tarnija võib bilansihaldurit vahetada kalendrikuu vahetudes.
(2) Avatud tarnija teavitab AVP-d bilansihalduri vahetumisest vähemalt seitse päeva ette.
§ 32. Võrguettevõtja vahetumine
(3) Võrguettevõtja teeninduspiirkonna muutmise tulemusel vahetatakse välja kõik uude teeninduspiirkonda üle tulevate mõõtepunktide EIC-koodid. AVP-s säilitatakse info vanade EIC-koodide ja uute EIC-koodide seoste kohta vähemalt viis aastat.
§ 33. Elektrienergia müük avatud tarne lepingu katkemise korral
(3) Elektrituruseaduse § 44 lõike 41 kohane avatud tarne teenus algab lepingu katkemise päeval kell 00.00.
(1) Käesolev määrus jõustub 2019. aasta 27. aprillil.
(2) Käesoleva määruse § 9 lõige 1, § 28 lõiked 3 ja 4, § 29 lõiked 1–5 ja § 31 lõige 2 jõustuvad 2019. aasta 27. juulil.


Kolga-Jaani valla lapsehoiuteenuse rahastamise kord – Riigi Teataja
Kolga-Jaani valla lapsehoiuteenuse rahastamise kord
Kolga-Jaani valla lapsehoiuteenuse rahastamise kord - sisukord
§ 11 Lapsehoiuteenuse osutaja teavitamiskohustus
§ 12 Lapsehoiuteenuse toetuse eraldamise lõpetamine
§ 13 Lapsehoiuteenuse toetuse tagasinõudmine
§ 14 Lapsehoiuteenuse järelevalve
RT IV, 23.07.2013, 10
Vastu võetud 23.11.2007 nr 52
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 5 ja sotsiaalhoolekande seaduse § 121 lg 2 alusel.
Käesolev määrus reguleerib Kolga-Jaani valla eelarves selleks ettenähtud vahendite arvelt lapsehoiuteenuse rahastamist.
(1) Lapsehoiuteenus on raske või sügava puudega lapse seadusliku esindaja (edaspidi vanem) toimetulekut või töötamist toetav teenus, mille osutamise vältel tagab lapsehoiuteenuse osutaja lapse hooldamise, arendamise ja turvalisuse.
(2) Riigi poolt rahastatava raske ja sügava puudega lapse lapsehoiuteenuse rahaliste vahendite ülejääki on õigus kasutada raske või sügava puudega lastele ja nende peredele sotsiaalteenuste osutamiseks ja teenuste arendamiseks.
(3) Käesolev kord ei reguleeri riigi rahastatava lapsehoiuteenuse rahastamist.
Kolga-Jaani valla eelarvest rahastatava lapsehoiuteenuse saajaks on laps, kelle enda ja lapsehoiuteenuse osutajaga lepingu sõlminud vanema elukohana on Eesti rahvastikuregistrisse kantud Kolga-Jaani vald ja laps on eas, mil vanemal puudub õigus saada vanemahüvitist.
Kolga-Jaani valla eelarvest rahastatakse lapsehoiuteenust eeldusel, et:
2) Kolga-Jaani Vallavalitsuse, lapsehoiuteenuse osutaja ja vanema vahel on sõlmitud leping;
Lapsehoiuteenuse taotleja esitab Vallavalitsusele vormikohase avalduse koos vajaminevate dokumentidega:
1) lapse sünnitunnistuse koopia
2) isikut ning eestkostjaks või hooldajaks olemist tõendav dokument
3) lapsehoiuteenuse osutaja kutsetunnistuse ja tegevusloa koopia
4) lapsehoiuteenuse ostmist tõendavad dokumendid
5) raske või sügava puude puhul lapse rehabilitatsiooniplaani koopia ning Arstliku Ekspertiisi Komisjoni otsus puude raskusastme kohta
(1) Vallavalitsus teeb otsuse lapsehoiuteenuse rahastamise kohta 10 kalendripäeva jooksul taotluse ja kõigi nõutavate dokumentide saamisest arvates.
(2) Taotlus rahuldatakse ja lapsehoiuteenuse osutajaga ja teenuse taotlejaga sõlmitakse vormikohane lapsehoiuteenuse rahastamise leping, kui on täidetud käesoleva korra paragrahvis 6 sätestatud eeldused.
(3) Lapsehoiuteenuse rahastamise lepingu vormi kinnitab valla volikogu.
(2) Toetuse suurus on kehtestatud kehtestatud Vabariigi Valitsuse 12. veebruari 2007 määrusega nr 40.
Teenuse osutaja esitab Kolga-Jaani Vallavalitsusele teenuse eest arve teenuse osutamise kuule järgneva kuu 10. kuupäevaks, märkides arvele teenuse saaja andmed, teenuse osutamise kuupäevad ja ajalise kestvuse 30 minutise täpsusega.
§ 11. Lapsehoiuteenuse osutaja teavitamiskohustus
Lapsehoiuteenuse osutaja on kohustatud viivitamatult teavitama vallavalitsust järelevalveorgani tehtud ettekirjutustest ja nende täitmisest.
§ 12. Lapsehoiuteenuse toetuse eraldamise lõpetamine
(2) Lapsehoiuteenuse toetuse eraldamine lõpetatakse, kui lapsehoiuteenuse osutaja ei luba vallavalitsuse esindajat lapsehoiuteenuse osutamiseks kasutatavatesse ruumidesse kontrolli teostamiseks või ei esita tähtaegselt nõutud andmeid ja dokumente.
§ 13. Lapsehoiuteenuse toetuse tagasinõudmine
Kui lapsehoiuteenuse osutamisel ei täideta käesoleva korra paragrahvis 6 sätestatud eeldusi, taotluses või lisatud dokumentides on esitatud valeandmeid või on jätnud teatamata andmete muutmusisest, mis tingivad toetuse maksmise lõpetamise, on vallavalitsusele õigus nõuda toetus tagasi.
§ 14. Lapsehoiuteenuse järelevalve
(2) Vallavalitsus võib nõuda lapsehoiuteenuse osutajalt igal ajal lapsehoiuteenuse osutamisega seotud andmete ja dokumentide esitamist. Lapsehoiuteenuse osutaja peab lubama vallavalitsuse esindaja lapsehoiuteenuse osutamiseks kasutatavatesse ruumidesse lapsehoiuteenuse osutamisega seotud asjaolude kontrollimiseks.
Määrus jõustub 26. novembrist 2007.a.


text:
Paragrahv 66
Paragrahv 67
Paragrahv 68
Paragrahv 69
Paragrahv 70
Paragrahv 71
Paragrahv 72
Paragrahv 75
Põhiõigust perekonnaelu puutumatusele võib seadusega piirata juhul, kui piirangu kehtestamisel on lisaks eesmärgi legitiimsusele järgitud PS §-s 11 sisalduvat proportsionaalsuse põhimõtet, mille kohaselt peavad piirangud olema demokraatlikus ühiskonnas vajalikud ega tohi moonutada piiratavate õiguste ja vabaduste olemust. Vastavust proportsionaalsuse põhimõttele kontrollib kohus järjestikku kolmel astmel: kõigepealt abinõu sobivust, siis vajalikkust ja vajaduse korral ka proportsionaalsust kitsamas tähenduses ehk mõõdukust. (p 98) Riigis, mis on rajatud esindusdemokraatia põhimõttele, kuulub seadusandlik võim Riigikogule. Seda põhimõtet, mida väljendab PS § 59, täpsustab PS § 65 punktis 16 sätestatud Riigikogu universaalpädevus. PS § 11, mille järgi peavad põhiõiguste piirangud olema demokraatlikus ühiskonnas vajalikud, ei sisalda isiku põhiõigust kaalumisele, vaid nõuab üksnes, et kaalumine annab lõppastmes tema põhiõiguse piiramise seisukohalt proportsionaalse tulemuse. Seesugust põhiseaduslikku õigust ei tule kaalumisele ka ühestki teisest põhiseaduse sättest. Isiku perekonnaelu puutumatuse riive võib osutuda proportsionaalseks ka juhul, kui seda on kaalunud seaduse loomisel selleks demokraatlikult legitimeeritud seadusandja. (p 119)
PS § 15 lõike 1 ja § 152 lõike 2 ning PSJKS § 14 lõike 2 esimese lause järgi on kohtu algatatava konkreetse normikontrolli lubatavuse eelduseks kontrollimiseks esitatud sätte asjassepuutuvus. (p 81) Kohtuasjas saab kolleegium kontrollida üksnes konkreetsete kaebajate suhtes kehtiva keelu põhiseaduspärasust. (p 85) Asjassepuutuv on säte, mis on kohtuasja lahendamisel otsustava tähtsusega ehk sätte põhiseadusele mittevastavuse korral peaks kohus otsustama teisiti kui põhiseadusele vastavuse korral. (p 89) Taotluste rahuldamist takistas esmalt VangS § 94 lõige 5, mis välistab vahistatutele pikaajalise kokkusaamise võimaluse. Samas ei saaks ka nimetatud sätte põhiseadusvastasuse korral kohus otsustada teisiti. Kaebuste rahuldamist takistas õiguskorras lisaks ka sellise normi puudumine, mis annaks vahistatute pikaajalise kokkusaamise õiguse. (p 91)

matches:
kohus
§ 59
§ 65
§ 11
§ 15
§ 152
§ 14
kohus
§ 94
kohus