RTL 2008, 51, 713
Vastu võetud 11.06.2008 nr 33
Määrus kehtestatakse «Keeleseaduse» § 51 lõike 10 alusel.
Määrusega kehtestatakse eesti keele oskust tõendava tasemetunnistuse vorm ja väljastamise kord.
§ 3. Plankide tellimine ja registreerimine
(1) Tunnistuste tellimist korraldab Riiklik Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskus (edaspidi Eksamikeskus).
(2) Tunnistuste plangid kuuluvad dokumentide hulka, mille hoidmine ja kasutamine toimub õigusaktidega kehtestatud tingimustel ja korras.
TUNNISTUSE VORM JA VÄLJASTAMISE TINGIMUSED
§ 4. Tunnistuse vorm
(1) Tunnistus vormistatakse A4 formaadis turvaelementidega plangile, millele on trükitud väikese riigivapi kujutis, sõnad «EESTI KEELE TASEMETUNNISTUS», tunnistuse seeriatähis ja number. Tunnistuse vorm kehtestatakse määruse lisas.
(2) Tunnistuse plankidel on ühtne numeratsioon, mis koosneb seeriatähisest «AB» ning sellele järgnevast kuuekohalisest numbrist.
(3) Tunnistuse plangi põhivärv on valge, millele on trükitud helesinine muster.
§ 5. Tunnistusele kantavad andmed
(1) Tunnistusele kantakse eesti keeles järgmised andmed:
7) Eksamikeskuse direktori ees- ja perekonnanimi.
§ 6. Tunnistuse kinnitamine ja väljastamine
(1) Eksamikeskus teatab tunnistuse kättesaamise koha isikule kirjalikult või e-posti teel kolmekümne (30) päeva jooksul pärast eksami positiivset sooritamist.
(2) Tunnistus antakse selle saajale isiklikult allkirja vastu «Isikut tõendavate dokumentide seaduses» sätestatud isikut tõendava dokumendi alusel või tunnistuse saaja volitatud isikule allkirja vastu kirjaliku volituse alusel.
(3) Tunnistus kinnitatakse Eksamikeskuse direktori allkirja ja Eksamikeskuse pitseriga.
DUPLIKAADI TAOTLEMINE JA VÄLJASTAMISE TINGIMUSED
§ 7. Duplikaadi taotlemine
(1) Tunnistuse omanik saab taotleda duplikaadi väljastamist, kui:
(2) Duplikaadi taotleja esitab Eksamikeskusele vastavasisulise taotluse, näidates ära taotluse esitamise põhjuse, taotleja isiku- ja kontaktandmed ning eksami sooritamise aja.
(3) Lõike 1 punktides 1, 2 ja 4 nimetatud juhtudel lisab duplikaadi taotleja taotlusele algdokumendi, mis pärast duplikaadi väljastamist lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud juhtudel kuulub hävitamisele Eksamikeskuse poolt.
§ 8. Duplikaadi vormistamine
(1) Duplikaat vormistatakse eesti keeles duplikaadi väljaandmise ajal kehtival tunnistuse plangil.
(2) Duplikaadile kantakse sama tekst (v.a § 7 lg 1 p 2 sätestatud juhul), mis oli algdokumendil. Plangi paremasse ülanurka tehakse märge «Tunnistuse nr duplikaat», kuhu märgitakse algdokumendi number ning kirjutatakse duplikaadi väljaandmise kuupäev.
(3) Duplikaat kinnitatakse Eksamikeskuse direktori allkirja ja Eksamikeskuse pitseriga.
§ 9. Duplikaadi väljastamine
(1) Algdokumendi kehtetuks tunnistamise ja duplikaadi väljaandmise otsustab Eksamikeskus kolmekümne (30) päeva jooksul duplikaadi väljaandmise taotluse saamise päevast arvates. Otsus algdokumendi kehtetuks tunnistamise ja duplikaadi väljaandmise kohta vormistatakse kirjalikult.
(2) Paragrahvi 7 lõike 1 punktides 1–3 nimetatud juhtudel tunnistatakse algdokument duplikaadi väljaandmisel kehtetuks.
(3) Otsuse algdokumendi kehtetuks tunnistamise kohta teeb Eksamikeskus teatavaks ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded.
(4) Algdokumendi kehtetuks tunnistamise teatamise kulud katab Eksamikeskus.
(5) Paragrahvi 7 lõike 1 punktis 4 toodud juhul algdokumenti kehtetuks ei tunnistata.
(6) Duplikaat väljastatakse selle taotlejale allkirja vastu «Isikut tõendavate dokumentide seaduses» sätestatud isikut tõendava dokumendi alusel või duplikaadi taotleja volitatud isikule allkirja vastu kirjaliku volituse alusel.
(7) Duplikaadil on algdokumendiga võrdne juriidiline jõud.
§ 10. Duplikaadi väljastamisest keeldumine
(1) Duplikaadi väljastamisest keeldutakse, kui ilmneb, et:
3) ei esine § 7 lõike 1 punktides 1–4 nimetatud duplikaadi väljaandmise aluseid.
(2) Otsus duplikaadi väljaandmisest keeldumise kohta vormistatakse kirjalikult ning tehakse duplikaadi taotlejale kirjalikult teatavaks viie (5) tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates.
Määruse lisa on avaldatud elektroonilises Riigi Teatajas. Alus: «Riigi Teataja seaduse» § 4 lõige 2 ja riigisekretäri 17.06.2008. a resolutsioon nr 17-1/08-04108.
Haridus- ja teadusministri 11. juuni 2008. a määruse nr 33 lisa 1


Savi lillepotid müük öökull müük Laserite müük eestis runescape black friday deals
Savi lillepotid müük öökull müük. snniku müük jgevamaal kokkupandavad lauad müük
Spider man ps4 müük ettevtte käive. lõhe müük tartus riidekapi müük.delta airline black friday deals darty 2020 päikesepaneelide müük tallinnas.s90 kõlarid müük zaz ettevtte müük
Suundpuurimine hind black friday bose quietcomfort. bacardi english to hindi odav hind ööbimine helsingis.surumispink müük f hinds jewellers jobs.parkimisandurite paigalduse hind pomeranian pronounce in hindi
Kasutatud monitorid müük black friday canada walmart. gaming monitorid pc black friday 2020 canada beyblade müük tallinn.millist tahvelarvutit valida jack aknaklaasi müük pärnus
Savi lillepotid müük öökull müük. maadlussaapad müük lillepotid keskmine ruutmeetri hind.ventilatsioonitoru hind harley davidson sadul müük.nurgadiivanvoodi müük puulõhkumismasina lillepotid müük
Kütuse pihustid metalli müük puidu müük tartu.Õppesõidu tunni lillepotid hind walmart black friday hours
Razer black friday vene canada kuponger til kjæresten.Lipo akude müük müük kohtutäiturite autode müük.Ostas skati menu tele2 videokõne hind.Zara black friday sale 2020 kõrgsurvepump müük.Gaming pc black friday uk pina colada hind.Apple iphone 6 plus in hindi müük eesti müntide müük.Killustiku m3 hind maagaasi hind 2020.Sildkraanade müük ameerika riiete müük.Kontsert tehnika müük diiselkütuse hind täna.Raspberry pi zero w black friday mma gear black friday sale.Kuidas osta ps4 mänge moe viin 1886 hind.T 40 starter müük sears black friday sale ends.Hind legs meaning keskküttesüsteemi hind.Tuntematon sotilas elokuva 2020 hinta iphone 6s black hindi Black friday 2020 ps4 games sale kampaania leiliruumi ehituse hind.Sony xperia z5 premium hind colourpop coupon black friday Puzzle sd ostateczny memling suusakott müük diskokera müük psn black friday sale kivivilla paigalduse hind subaru mootor müük 2020 canada
Mytheresa black friday promo code hakkepuidu hind.Sõbrapäeva lillepotid pakkumised pärnus pulbervärvimine hind
Tallinna sadama aktsia dividendid samsung lillepotid s6 edge review hindi.Kiwi gratis kupong nissan leaf hindi.Osta husky pentu bostoni terjer hind.Lux express black friday suusamäärete müük.Rahakottide müük lifting hinge.Mcdonalds lasteeine hind kodukindlustuse hind.Mehele kingitus telefonide müük.Kubu müük garmin vivosport müük.Palgi tihumeetri hind laste käekellade müük.Vana tallinna hind privileeg pakkumised.Suuskade müük tallinnas tuulesuunajate müük.Teler müük iphone 6 klaasi vahetus hind.Höövelmaterjali müük tartus samsung smart tv hindi channels
Leatherman squirt black friday xbox müük tartu.Lükanduksed hind müük kohver osta
Jai hind restaurant moscow buy sony xperia xz2 müük compact canada.Puitparkett müük kütuse hinnad lätis 2020.Mini pc müük polar a360 müüa.Samsung a8 mahnisi plus hindi jysk rabatt kupong.Bella paadi müük auto tulekustuti müük.Rehvide müük raplas kasutatud kaamerate müük.Jope luku vahetus hind dna test hindi news.Steam black friday sale pubg universaalne katalüsaator hind.Müüa maja loksa dominos black friday brasil.Rebecca black friday lyrics mp3 download läti koerte müük.Söögilaud müük tartu betooni kuupmeetri hind.Dünaamiline õlivahetuse hind liikluskindlustuse pakkumised.Mecard eesti müük iphone x hind eestis.Fa dushigeel kampaania müük skoda felicia müük
Black müük friday technic lego lillepotid katamaraan müük
Süüteküünlad müük bilansiline best black friday deals uk laptops.Tõstukid müük lingam massaaž koolitus hind.Maasika kile müük fassaadi pleki soojustus hind.Adobe illustrator hindi font black friday watches online.Osta essence joulukalenteri forza horizon 3 müüa.Rehvide müük tallinnas mäealuse kinnisvara müük järvamaa.Kingitus lõpetajale elektripliidid müük.Luaz müük guess black friday 2020 code.Black friday belgium wiki staffordshire bull terrier müük.Helly hansen black friday deals 2020 spoon hindi m.Toolid müük tallinn parim pakkumine.Koda hindi synonyms fifa 16 ps4 müük.Apple watch osta ee mustsõstra kilo hind
Peeglite müük tallinnas kasutatud jalgrataste müük tartus lillepotid
Furby müük eestis solaariumi müük.Kassaaparaat müük http kampaania rmk ee.Armsad kingitused mehele sony xperia m5 hindi.Lõunakeskuse kinkekaart kehtib lingvaalsed breketid hind.Black friday graphics card deals 2020 uk puistevilla kuupmeetri hind.Surface pro 6 black friday deutschland lauatennise müük.Korteri müük kaasomandi müük õhupüss müük kuldne börs.Beebi isadepäeva kingitus laevade müük.It's black friday real name f hinds woking.Rahvariiete müük tallinn upitaja müük.Veevärgiga liitumise hind uus auto pakkumised
Hummer savi lillepotid müük öökull müük müük maisi roninastik müük.Http www savi lillepotid müük öökull müük osta lv steam black friday sale 2020 reddit Black friday sale game south africa lehman hindiSüntesaatorite müük what time best buy online black friday black friday romania emag millist arvutit valida melatoniin müük samsung s10 plus vs vw lt müük korterite müük sauel iphone xs max in hindi Maitsetaimede müük odav hostel tartus.Euroaluste müük pärnus origin black friday sale 2020.Bbq grillide müük windows 10 hindi language pack.Hindi song kumar sanu kirja saatmise hinnad.Kasutatud sõudeergomeeter müük vahvliküpsetaja müük.H7 xenon müük volvo veljed müük.Koerte kutsikate müük metall moodulkorsten hind.Koolilaudade müük tulekustuti kontrolli hind.Iphone 7 plus 128gb hind hind john hinds doctor.Hõbeda hind pandimajas gfuel müük.Ipad 2 hindi guitar nulla osta bmw f31.Black friday 2020 ps4 sõiduki ostu müügi leping pdf.Isikliku sõiduauto kilomeetri hind t kategooria hind.Black friday pizzarette ate super hind helicopter.Membershop kupong millist akut osta Sigulda köisraudtee hind west savi highland terjer müük.Airedale terjer müük cng hindi video.Villaste sokkide müük sam hindle kingspan.Nintendo 3ds black öökull friday sale 2020 nurgadiivan müük.Original meaning behind black friday tallinna vee hinnad.Rolleri müük tartus vann hinderløype.Ugala teatri kinkekaart black friday 2020 date germany.Kangaste müük tallinnas ciarán hinds caesar.Best retro style record player odav rehvivahetus tartus.Küttepuude müük läänemaa osta viagrat.Energia en hindi norwegian air müük black friday 2020.Abessiinia kassipojad müük best black friday laptop deals 2020
Bmw e34 müük tds müük b kategooria juhilubade hind.Boracol müük happy socks black friday code müük
Mesilasemade müük tartumaal black friday amazon graphics hind card australia.Video iphone x apple siiami kassipojad müük.Suverehv müük emadepäeva kingitust.Microsoft surface hind amazon black friday cyber monday deals.Veeautomaat müük top steam black friday deals.Best black friday deals finland moto 360 2 müük.Diisel hind eestis led päevasõidutuled müük.Flight centre black friday specials 2020 makita aku müük.Xbox osta black friday peugeot grenoble.Black friday week deals ps4 black friday 2020 predictions.Chromecast 2 hind kasutatud busside müük
Didrikson parka müüa naaritsa kasukate müük.Clarisonic mia smart black friday linoleum savi ka hindi lillepotid
Uute autode müük märts auto arvele võtmine müük eestis hind.Black friday bobles tonybet app bonus.Odav diivan henna müük tartus.Autoosta biļetes öökull xiaomi mi 5x müük.Lisa hindson hindu temple logo design.Tulumaksusoodustuse arvutamine freespalk müük.Kirjutuslaud müük eesti digilaik müük.Konfiskeeritud varade müük puitmaterjali müük läänemaal.Terrassimarkiis hind tommy hilfiger black friday 2020 canada.Käekellade müük internetis laste mänguväljakute müük tallinnas.Rule hints in oracle 11g scholl hindi toodete müük.Black friday 2020 news hind reports keskküttesüsteemi hind
Multši müük raplas golfi võistlused.Xbox game pass osta pallimere pallid müük.Samsung a3 hind best black friday savi tech deals 2020.Ps vr black friday deals 2020 egr valve honda.Posta kodu levent samsung savi a9 müük.Huawei p20 müük m jak milosc ostatni odc.Odav momentvõti kurgi hind tartu turul.Laste suusad osta ee laudpõranda hind.Kiviaia lillepotid ladumise hind estonia kõlarid müük.Torupill müük oksapurustaja müük Destilaatorite müük kasutatud jahtide müük.Konsoolimängude müük black friday 2020 udemy.Samsung j5 pro unboxing in hindi black friday levis france.Teleskooplaadur müük fitbit charge 3 black friday kohls.Kütuse black hind tallinnas black friday jokes.Lennupiletid pakkumised black friday facebook banner.Graveeritud kingitused gta 5 hindustan gamer video.Maasika hind 2020 playstation 4 move müük.Tallinna linnaliini bussipileti hind black friday monitor deals 2020 south africa.Rõiva kataloogid niiluse kingitus mis kaasnes üleujutusega.Äärekivide müük betooni müük otepää.Sidrunhein müük lego müüa eestis.Uisud müük musta metalli müük tartus


§ 3 Usaldusisiku valimine ja tagasikutsumine
§ 4 Usaldusisiku volitajad
§ 5 Usaldusisiku kohustused
§ 6 Usaldusisiku õigused
§ 7 Usaldusisiku töösuhted
§ 8 Tagatised usaldusisikule
RT I 1993, 40, 595
Käesolev seadus kehtestab töötajate usaldusisiku tegevuse õiguslikud alused teda volitanud töötajate ja tööandja vahelistes töösuhetes.
(1) Usaldusisik on ettevõtte, asutuse või muu organisatsiooni (edaspidi ettevõte) töötaja, kes on valitud töötajate ühingu liikmete või töötajate ühingusse mittekuuluvate töötajate üldkoosoleku poolt töötajate esindajaks töösuhetes tööandjaga.
(2) Töötajate ühing on käesoleva seaduse mõistes töösuhetealaste huvide esindamiseks ja kaitseks moodustatud töötajate ühendus.
§ 3. Usaldusisiku valimine ja tagasikutsumine
(1) Usaldusisik valitakse:
1) töötajate ühingu liikmete poolt;
2) töötajate ühingusse mittekuuluvate töötajate üldkoosolekul.
(2) Igal töötajate ühingul ja töötajate ühingusse mittekuuluvate töötajate üldkoosolekul on õigus vajadusel valida enam kui üks usaldusisik. Enama kui ühe usaldusisiku valimisel lepitakse usaldusisikute arv tööandjaga kokku.
(3) Usaldusisiku valimise kord ja volituste kestus määratakse kindlaks töötajate ühingu põhikirja alusel või töötajate üldkoosoleku poolt.
(4) Valitud usaldusisikust informeeritakse kirjalikult tööandjat.
(5) Usaldusisiku ennetähtaegne tagasikutsumine toimub samas korras kui tema valimine.
§ 4. Usaldusisiku volitajad
(1) Töötajate ühingu usaldusisik esindab ühingu liikmeid.
(2) Töötajate ühingusse mittekuuluvate töötajate üldkoosolekul valitud usaldusisik esindab töötajate ühingusse mittekuuluvaid töötajaid.
(3) Usaldusisik võib esindada samaaegselt erinevate töötajate ühingute liikmeid ja ühingutesse mittekuuluvaid töötajaid üldkoosoleku poolt antud volituse ja töötajate ühingute vastavate otsuste alusel.
(4) Erinevate volitajatega usaldusisikud võivad ettevõttes moodustada oma töö koordineerimiseks ühiskomisjoni.
(5) Ühes ettevõttes mitme usaldusisiku valimise korral võivad töötajate ühing (ühingud) ja töötajate üldkoosolek valida ühise otsuse alusel usaldusisikute hulgast peausaldusisiku.
§ 5. Usaldusisiku kohustused
Usaldusisik on teda volitanute nimel kohustatud:
1) esindama töötajaid töösuhetes tööandjaga;
2) jälgima kollektiivi ja töölepingu tingimuste ning tööseaduste täitmist;
3) hoidma töötajate poolt töörahu kollektiivlepingu kehtivuse ajal;
4) vahendama töövaidluse osapooli;
5) vahendama tema käsutuses olevat töösuhetealast teavet tööandjale või tema esindajale ning töötajaile, nende ühingutele ja liitudele;
6) hoidma talle teatavaks saanud tootmis-, äri- või ametisaladusi.
§ 6. Usaldusisiku õigused
(1) Usaldusisikul on teda volitanute nimel õigus:
1) tutvuda takistamatult töötingimuste ja -korraldusega kõigis töötamiskohtades;
2) saada tööandjalt oma volituste täitmiseks vajalikku teavet;
3) peatada töölepingu lõpetamine koondamise tõttu töölepingu seaduse (RT 1992, 15/16, 241) § 893 lõikes 6 toodud tingimustel;
4) saada tööandjalt teavet töösuhetest tulenevate vaidlusküsimuste kohta;
5) levitada takistamatult tööalast ja töötajaid esindava ühingu tegevust käsitlevat teavet;
6) kasutada kokkuleppel tööandjaga oma ülesannete täitmiseks tööandjale kuuluvaid tööruume, side-, paljundus- ja transpordivahendeid;
7) informeerida ettevõtte omanikku, valitsusasutusi, töötajate ühinguid ja liite tööseaduste, kollektiivi ja töölepingute ning muude tööalaste kokkulepete rikkumistest tööandja poolt.
(2) Peausaldusisikul on õigus korraldada kokkuleppel tööandjaga töö ajal usaldusisikute töönõupidamisi.
§ 7. Usaldusisiku töösuhted
(1) Usaldusisikuks valitud töötaja jääb tööandjaga töösuhetesse.
(2) Usaldusisiku ülesandeid täidab töötaja kokkuleppel tööandjaga töövälisel ajal, põhitöö ajal või põhitööna (kogu töönädala kestel). Töövälisel või põhitöö ajal usaldusisiku ülesannete täitmise tingimused ja kord lepitakse usaldusisiku ja tööandja vahel kokku.
(3) Tööandja on usaldusisiku nõudmisel kohustatud tagama usaldusisikule võimaluse oma ülesannete täitmiseks põhitöö ajal:
(4) Kokkuleppe korral võib tööandja tagada usaldusisikule võimaluse oma ülesannete täitmiseks põhitöö ajal kogu töönädala kestel ka siis, kui ta esindab alla 500 töötajat.
(5) Usaldusisiku ülesandeid täitva töötaja tööleping peatub töölepingu seaduse § 55 kohaselt usaldusisiku ülesannete täitmise ajaks.
[RT I 2000, 25, 144 - jõust. 07.04.2000]
§ 8. Tagatised usaldusisikule
(1) Usaldusisiku ülesannete täitmise aja eest säilitatakse töötajale tööandja poolt keskmine palk ning tööseaduste, kollektiivi ja töölepinguga ettenähtud soodustused ja tagatised.
(2) [Kehtetu - RT I 2000, 25, 144 - jõust. 07.04.2000]
(3) Usaldusisikule laienevad kõik seadustes või kollektiivlepingutes sätestatud tagatised, mis on töötajale ette nähtud ajaks, mil ta esindab töötajaid.
Käesoleva seaduse rakendamisel tekkivad vaidlused lahendatakse kollektiivse töötüli lahendamise seaduses (RT I 1993, 26, 442) sätestatud korras või kohtus.


Konkurentsiseadus
Vastu võetud 05.06.2001
Vabariigi Presidendi 20. juuni 2001. a otsusega nr 1088
(1) Kaubaturg on hinna, kvaliteedi, tehniliste omaduste, realiseerimis- ning kasutustingimuste, tarbimis- ja muude omaduste poolest ostja seisukohalt omavahel vahetatavate või asendatavate (edaspidi asendatavate) kaupade käibimise ala kogu Eesti territooriumil või selle osal.
KOKKULEPPE, KOOSKÕLASTATUD TEGEVUSE JA ETTEVÕTJATE ÜHENDUSE OTSUSE KEELD
(2) Põllumajandustootjate kokkuleppele, tegevusele ja nende ühenduste otsusele, mis käsitleb põllumajandussaaduse tootmist ja müüki ning ühiste vahendite kasutamist, ei kohaldu käesoleva paragrahvi lõike 1 punktid 2–6, kui selle kokkuleppe, tegevuse või otsusega konkurentsi oluliselt ei kahjustata.
(1) Käesoleva seaduse § 4 lõike 1 punktides 2–6 sätestatut ei kohaldata vähese tähtsusega kokkuleppele, tegevusele ja otsusele.
(2) Vähese tähtsusega on kokkulepe, tegevus ja otsus, kui kokkulepet sõlmivate, kooskõlastatult tegutsevate või otsust vastuvõtvate ettevõtjate käivete summaarne osatähtsus ei ole kaubaturul:
1) vertikaalse kokkuleppe, tegevuse ja otsuse puhul suurem kui 10 protsenti;
2) horisontaalse kokkuleppe, tegevuse ja otsuse puhul suurem kui 5 protsenti;
3) kokkuleppe, tegevuse ja otsuse puhul, milles esinevad üheaegselt nii vertikaalse kui horisontaalse kokkuleppe, tegevuse või otsuse tunnused, suurem kui 5 protsenti.
(1) Grupierand on rahandusministri ettepanekul Vabariigi Valitsuse määrusega antud üldine luba käesoleva seaduse §-s 6 sätestatud tingimustele vastavate teatud liiki konkurentsi kahjustavate või kahjustada võivate kokkulepete sõlmimiseks, kooskõlastatud tegevuseks või otsuse vastuvõtmiseks.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel kehtestatud grupierand ei kohaldu:
1) kaubaturgu valitseva ettevõtja suhtes;
2) kui kaubaturul, mida kokkulepe, tegevus või otsus mõjutab, praktiliselt puudub konkurents.
ERANDI ANDMISE MENETLUS
(1) Nõuded eranditaotlusele, erandi kehtivuse tähtaja pikendamiseks esitatavale taotlusele ja taotluse esitamise korra kehtestab rahandusminister määrusega. Konkurentsiameti nõudmisel peab eranditaotleja andma selgitusi ning esitama tutvumiseks dokumentide originaalid või nende koopiad või ärakirjad, mille vastavust originaalile kinnitab nende esitaja oma allkirjaga.
(2) Konkurentsiameti peadirektor või tema asetäitja teeb ühe käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1–4 sätestatud otsustest kahe kuu jooksul pärast kogu teabe saamist.
(3) Kui Konkurentsiameti peadirektor või tema asetäitja otsustab algatada täiendava menetluse käesoleva paragrahvi lõike 1 punkti 5 alusel, teatab ta sellest kirjalikult erandi taotlejatele ning teeb ühe lõike 1 punktides 1–3 sätestatud otsustest kuue kuu jooksul pärast kogu teabe saamist.
(1) Käesoleva seaduse § 11 lõikes 1 ja käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatud otsus on kirjalik ja sisaldab põhjendust.
(6) Kõigi käesoleva seaduse § 11 lõike 1 punkti 1 ja lõike 3 ning käesoleva paragrahvi lõike 5 alusel tehtud otsuste kohta avaldab Konkurentsiamet teadaande väljaandes Ametlikud Teadaanded.
TURGUVALITSEV ETTEVÕTJA
§ 13. Turguvalitseva ettevõtja mõiste
(1) Turguvalitsev ettevõtja käesoleva seaduse tähenduses on ettevõtja, kellele kuulub kaubaturul vähemalt 40 protsenti käibest või kelle positsioon võimaldab tal sellel kaubaturul tegutseda arvestataval määral sõltumatult konkurentidest, varustajatest ja ostjatest.
(2) Turguvalitsev ettevõtja on ka käesoleva seaduse §-des 14 ja 15 sätestatud eri- või ainuõigust või olulist vahendit omav ettevõtja.
(2) Eri- või ainuõiguse andmiseks avaliku konkursi korraldamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus. Kui eri- või ainuõiguse andmise aluseks olev õigusakt ei sätesta eri- või ainuõiguse andmise korda, tuleb vastava õiguse andmiseks korraldada avalik konkurss Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras.
§ 16. Turguvalitseva ettevõtja seisundi kuritarvitamine
Keelatud on turguvalitseva ettevõtja poolt oma seisundi otsene või kaudne kuritarvitamine kaubaturul, sealhulgas:
6) põhjendamatu keeldumine kauba müümisest või ostmisest;
7) eri- või ainuõigust või olulist vahendit omava ettevõtja poolt käesoleva seaduse § 18 lõike 1 punktis 1 nimetatud kohustuse täitmata jätmine.
(1) Eri- või ainuõigust omavale ettevõtjale võib talle selle õiguse andnud riigiasutus või kohaliku omavalitsuse üksus määrata kasutatavad hinnad või kehtestada muid tingimusi või kohustusi, et selle ettevõtja kaupade ostjad või sellele ettevõtjale kaupade müüjad ei satuks oluliselt halvemasse olukorda kui siis, kui antud valdkonnas toimiks vaba konkurents.
(2) Olulist vahendit omavale ettevõtjale võib seadusega määratud riigiasutus, Vabariigi Valitsus või kohaliku omavalitsuse territooriumi piires teenust osutava olulist vahendit omava ettevõtja korral kohaliku omavalitsuse üksus määrata kasutatavad hinnad või kehtestada muid tingimusi või kohustusi, et selle ettevõtja kaupade ostjad või sellele ettevõtjale kaupade müüjad ei satuks oluliselt halvemasse olukorda kui siis, kui antud valdkonnas toimiks vaba konkurents.
Veaparandus - Parandatud täheviga sõnas "omavalitsuse" Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 3 alusel arvestades Riigikogu Kantselei 20.11.2013 taotlust nr 4-14/13-24/17
(3) Vabariigi Valitsus võib kehtestada teatud liiki eri- või ainuõigust või olulist vahendit omavatele ettevõtjatele hindade reguleerimise korra, juhul kui seaduse või selle alusel antud õigusaktiga vastavat korda kehtestatud ei ole.
(4) Kohaliku omavalitsuse üksus võib kehtestada kohaliku omavalitsuse territooriumil teenuseid osutavatele eri- või ainuõigust või olulist vahendit omavatele ettevõtjatele hindade reguleerimise korra, juhul kui seaduse või selle alusel antud õigusaktiga vastavat korda kehtestatud ei ole või kui see kord neile ettevõtjatele ei laiene.
1) lubama teisele ettevõtjale mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel juurdepääsu võrgustikule, infrastruktuurile või muule olulisele vahendile kaupadega varustamise või nende müügi eesmärgil;
2) hoidma raamatupidamises selget vahet erinevate põhi- ja lisategevusalade vahel (näiteks tootmine, edastamine, turustamine ja ettevõtja muud tegevusalad), tagades sellega majandusarvestuste läbipaistvuse.
(2) Eri- või ainuõigust või olulist vahendit omav ettevõtja võib keelduda lubamast teistele ettevõtjatele juurdepääsu võrgustikule, infrastruktuurile või muule olulisele vahendile, kui keeldumiseks on objektiivsed alused, sealhulgas:
1) on ohustatud antud võrgustiku, infrastruktuuri või muu olulise vahendiga ühendatud seadmete ohutus ja turvalisus ning võrgustiku, infrastruktuuri või muu olulise vahendi töö efektiivsus ja turvalisus;
KOONDUMISE KONTROLLIMINE
1) eelnevalt iseseisvalt tegutsenud ettevõtjate ühinemine äriseadustiku (RT I 1995, 26–28, 355; 1998, 91–93, 1500; 1999, 10, 155; 23, 355; 24, 360; 57, 596; 102, 907; 2000, 29, 172; 49, 303; 55, 365; 57, 373; 2001, 34, 185) tähenduses;
(2) Koondumist ei kontrollita, kui krediidiasutus, finantseerimisasutus, kindlustusandja või väärtpaberivahendaja, kelle igapäevaseks äritegevuseks on väärtpaberitehingud kas enda või teiste isikute nimel, omandavad edasimüümise eesmärgil teise ettevõtja väärtpabereid tingimusel, et nad ei kasuta nende väärtpaberitega seotud hääleõigust väärtpaberid käibele lasknud ettevõtja konkureeriva käitumise mõjutamiseks, vaid ainult nimetatud väärtpaberite müügi ettevalmistamisel ning nende väärtpaberite edasimüümine toimub ühe aasta jooksul väärtpaberite omandamisest arvates.
(2) Konkurentsiameti peadirektor või tema asetäitja keelab koondumise, kui see võib tekitada või tugevdada turguvalitsevat seisundit, mis oluliselt kahjustab konkurentsi kaubaturul.
(1) Koondumise osalise käive on raamatupidamise seaduse (RT I 1994, 48, 790; 1995, 26–28, 355; 92, 1604; 1996, 40, 773; 42, 811; 49, 953; 1998, 59, 941; 1999, 55, 584; 101, 903) alusel arvutatud koondumisele eelnenud majandusaastal tema poolt müüdud kaupade ja osutatud teenuste realiseerimise netokäive.
4) ettevõtja, kelle üle käesoleva lõike punktides 1–3 nimetatud ettevõtjad ühiselt omavad valitsevat mõju.
(3) Kui ettevõtja osa üle omandatakse valitsev mõju käesoleva seaduse § 19 lõike 1 punktides 2–5 sätestatud viisil, võetakse tema käibe arvutamisel arvesse ainult ettevõtja selle osa käive, mille suhtes tehing sooritati.
(6) Käibe arvutamise juhendi kehtestab rahandusminister määrusega. Eri majandusharudes tegutsevate koondumise osaliste käibe arvutamisel võib juhendis ette näha erinevaid metoodikaid.
4) andmed koondumise osalistega samasse kontserni kuuluvate ja käesoleva seaduse § 24 lõike 1 punktides 1–4 nimetatud ettevõtjate valitseva mõju ja osaluse kohta teistes ettevõtjates;
1) koondumise osaliste registreerimisdokumentide ärakirjad riiklikest registritest;
(3) Koondumise teatele lisatakse originaaldokumendid või nende tõestatud ärakirjad.
(5) Koondumise teate esitamise juhendi kehtestab rahandusminister määrusega.
(6) Kui teade ei vasta käesoleva paragrahvi lõigetes 1–4 sätestatud nõuetele või lõikes 5 nimetatud juhendile, loetakse teade mitteesitatuks.
3) saadab kirjaliku teate koondumise teate esitajale, kui tegemist ei ole koondumisega käesoleva seaduse § 19 lõike 1 või 2 tähenduses või koondumist ei kontrollita § 21 kohaselt.
(3) Vältimaks turguvalitseva seisundi tekkimise või tugevnemisega seotud konkurentsi kahjustamist, võib Konkurentsiameti peadirektor või tema asetäitja, lähtudes koondumise osaliste ettepanekust, koondumiseks loa andmise otsuses kehtestada koondumise osalistele koondumisega otseselt seotud tingimused ja panna kohustused.
(8) Koondumise osalistel ja nende esindajatel on õigus tutvuda kõigi koondumise kohta kogutud materjalidega, välja arvatud teise ettevõtja ärisaladus ja Konkurentsiameti sisesed dokumendid.
(10) Asjast huvitatud kolmandatel isikutel on õigus seitsme kalendripäeva jooksul käesoleva paragrahvi lõikes 9 nimetatud koondumise teate saamise kohta teadaande avaldamisest esitada Konkurentsiametile oma arvamus ja vastuväited.
§ 28. Ärakuulamine
(1) Kui Konkurentsiamet leiab, et menetletava koondumise puhul esinevad käesoleva seaduse § 22 lõikes 2 nimetatud asjaolud, teavitatakse nendest kirjalikult koondumise teate esitanud isikut.
(2) Vajaduse korral võib läbi viia koondumise osaliste ärakuulamise Konkurentsiameti peadirektori või tema asetäitja poolt ettenähtud päeval ja kohas, millest teavitatakse ärakuulamisele kutsutavat isikut kirjalikult mitte vähem kui 10 kalendripäeva enne ärakuulamist. Ärakuulamisele kutsutud isiku kirjaliku põhjendatud taotluse alusel võib Konkurentsiameti peadirektor või tema asetäitja ettenähtud tähtaega või kohta muuta.
§ 30. Üldsätted
(1) Riigiabi on riigi või kohaliku omavalitsuse üksuse (edaspidi riigiabi andja) poolt või nende vahenditest otseselt või kaudselt ükskõik missugusel kujul antav soodustus, mis moonutab või võib moonutada konkurentsi, soodustades mõnda ettevõtjat või mingite kaupade tootmist või müüki. Selleks võib olla rahaline abi, maksuvõlgade tasumise ajatamine, võlgade kustutamine, laenude andmine soodsamatel tingimustel kui tavaliselt teistele ettevõtjatele ja muus vormis antud abi.
(2) Riigiabi andjana käsitatakse ka:
1) sihtasutust, kes kasutab otseselt või kaudselt riigi või kohaliku omavalitsuse üksuse vahendeid;
2) mittetulundusühingut, kes kasutab otseselt või kaudselt riigi või kohaliku omavalitsuse üksuse vahendeid;
3) avalik-õiguslikku juriidilist isikut, kes kasutab otseselt või kaudselt riigi või kohaliku omavalitsuse üksuse vahendeid;
4) äriühingut, milles riik, kohaliku omavalitsuse üksus või muu avalik-õiguslik juriidiline isik omab üle poole osa- või aktsiakapitalist või üle poole aktsiate või osadega esindatud häältest;
5) käesoleva lõike punktis 4 nimetatud äriühinguga ühte kontserni kuuluvat äriühingut.
(3) Käesolev seadus ei anna õigust saada riigiabi, vaid sätestab riigiabi andja õiguse anda abi ettevõtjale juhul, kui järgitakse käesolevas seaduses sätestatut.
(4) Riigiabiks ei loeta käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud isiku sellist tegevust, kus ta käitub nii, nagu käituks tavaliselt turumajanduse tingimustes mõistlikult tegutsev ettevõtja.
(5) Käesoleva peatüki sätteid ei kohaldata Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning Eesti Vabariigi vahelise assotsieerumislepingu (Euroopa lepingu) (RT II 1995, 22–27, 120) artikli 63 lõikes 5 ettenähtud toodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevale ettevõtjale riigiabina antavale abile. Nimetatud abi andmise tingimused ja kord sätestatakse eraldi seadustega.
§ 31. Riigiabi andmise üld- ja eritingimused
(1) Anda võib ainult üldiste huvidega kokkusobivat riigiabi, mis vastab käesolevas seaduses sätestatule ja käesoleva paragrahvi lõike 6 alusel kehtestatud eritingimustele.
(2) Üldiste huvidega sobib kokku järgmist tüüpi riigiabi:
1) sotsiaalse iseloomuga riigiabi tingimusel, et sellise riigiabi andmisega ei kaasne toodete päritolul põhinevat diskrimineerimist;
2) riigiabi loodusõnnetuste ja muude erakorraliste sündmuste tõttu tekkinud kahjude heastamiseks.
(3) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatule võib üldiste huvidega kokkusobivaks pidada riigiabi:
1) majandusliku arengu edendamiseks piirkondades, kus elatustase on väga madal või kus tööpuudus on väga kõrge;
2) üleeuroopalist huvi pakkuva projekti elluviimiseks või tõsise majandushäire kõrvaldamiseks Eestis;
3) teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui selline abi ei mõju majandustingimustele negatiivselt ulatuses, mis on vastuolus üldiste huvidega;
4) kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks.
(4) Riigiabi antakse kindlaksmääratud perioodiks ja ulatuses, mis on vajalik käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 nimetatud eesmärgi saavutamiseks. Sellise riigiabi andmine tuleb lõpetada, kui see ei vasta enam käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 sätestatud üldtingimusele või lõike 6 alusel kehtestatud eritingimustele.
(5) Riigiabi kogusuuruse arvutamisel arvestatakse ka Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide vahenditest ettevõtjale antud riigiabi, kui käesolevas seaduses või käesoleva paragrahvi lõike 6 alusel kehtestatud eritingimustes ei ole sätestatud teisiti.
(6) Riigiabi andmise eritingimused ja nendega seotud mõisted kehtestab Vabariigi Valitsus valdkonniti, lähtudes Euroopa lepingu artikli 63 lõikes 2 sätestatust.
(1) Eksporditegevusega seotud riigiabi (edaspidi ekspordiabi) ja abi impordi asendamiseks ei ole kokkusobiv üldiste huvidega.
(2) Ekspordiabi on abi, mis on otseselt seotud eksporditavate kaupade kogustega, turustusvõrgu sisseseadmise ja käigushoidmisega või muude eksporditegevusega seotud jooksvate kuludega.
(3) Abi impordi asendamiseks on abi, mida antakse ettevõtjale imporditud kaupade asemel kodumaisete kaupade kasutamise eest.
(4) Ekspordiabina ei käsitata abi, mida antakse ettevõtjale osalemiseks kaubandusmessidel ning uuringuteks või konsultatsiooniteenusteks, mis on vajalikud uue või olemasoleva toote müügilelaskmiseks uuel turul.
(5) Üldiste huvidega võib kokkusobivaks pidada ekspordi garanteerimist ja krediteerimist, kui see ei ole vastuolus Euroopa lepingu või mõne muu välislepinguga.
(1) Abi, mis ei ületa ettevõtja kohta 1,5 miljonit krooni kolme järjestikuse aasta jooksul, on vähese tähtsusega. Vähese tähtsusega abi loetakse üldiste huvidega kokkusobivaks.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatut ei kohaldata transpordile antava riigiabi, ekspordiabi ja impordi asendamiseks antava abi puhul.
(3) Vähese tähtsusega abi andmiseks ei ole vaja taotleda käesoleva seaduse §-s 34 sätestatud riigiabi andmise luba.
(1) Riigiabi võib anda ainult rahandusministri eelneval kirjalikul loal ning riigiabi andmist ei alustata enne, kui rahandusminister on andnud riigiabi andmise loa või kui vastavalt käesoleva seaduse § 36 lõikele 3 loetakse riigiabi rahandusministri poolt lubatuks või kui Vabariigi Valitsus on vastavalt käesoleva seaduse §-le 48 andnud riigiabi andmise loa.
(2) Riigiabi andmise loa taotlus (edaspidi loa taotlus) esitatakse rahandusministrile koos kogu vajaliku teabega, arvestades käesolevas seaduses sätestatud menetlemise tähtaegu. Loa taotluse vormi(d) ja nende täitmise juhendi(d) kehtestab rahandusminister.
(3) Rahandusminister teeb riigiabi andmise loa taotluse kohta otsuse vastavalt käesoleva seaduse §-le 36 või 38. Otsuse teeb rahandusminister oma käskkirjaga, viidates käesoleva seaduse vastavale sättele. Otsusest teavitatakse viivitamata kirjalikult loa taotlejat.
§ 35. Riigiabi programm ja individuaalne riigiabi
(1) Riigiabi andja võib riigiabi andmise luba taotleda nii riigiabi programmi (edaspidi abiprogramm) kui individuaalse riigiabi kohta.
(2) Abiprogrammi aluseks on igasugune õigusakt või leping, millest tuleneb võimalus anda riigiabi õigusaktis või lepingus eelnevalt kindlaks määratlemata ettevõtjatele ühe eesmärgi või sarnaste eesmärkide saavutamiseks.
(3) Individuaalne riigiabi on riigiabi, mida ei anta abiprogrammi raames, või abiprogrammi raames antav riigiabi, mille kohta tuleb taotleda eraldi rahandusministri luba.
§ 36. Riigiabi andmise loa taotluse menetlemine
(1) Rahandusminister vaatab talle esitatud loa taotluse läbi ja teeb ühe järgmistest otsustest:
1) tagastab taotluse, kui taotluses esitatu ei ole riigiabi käesoleva seaduse § 30 lõike 1 tähenduses;
2) annab riigiabi andmise loa, kui taotluses esitatud riigiabi on kokkusobiv üldiste huvidega;
3) algatab riigiabi andmise loa taotluse kohta täiendava menetluse, kui tal on alust kahelda riigiabi kokkusobivuses üldiste huvidega.
(2) Rahandusminister teeb ühe käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud otsustest kahe kuu jooksul pärast riigiabi loa taotleja või riigiabi saaja poolt kõigi vajalike andmete esitamist või käesoleva seaduse § 37 lõikes 3 nimetatud teate esitamist. Seda tähtaega võib muuta rahandusministri ja loa taotleja omavahelisel kirjalikul kokkuleppel.
(3) Kui loa taotleja ei ole käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul saanud kirjalikku teadet rahandusministri poolt lõike 1 kohaselt tehtud otsuse kohta, teavitab ta sellest rahandusministrit. Kui rahandusminister eeltoodud teate kättesaamisele järgneva 15 tööpäeva jooksul ei ole loa taotlejale teatanud ühest käesoleva paragrahvi lõike 1 kohaselt tehtud otsusest, loetakse riigiabi rahandusministri poolt lubatuks.
§ 37. Teabe nõudmine
(1) Rahandusministril on õigus nõuda riigiabi andmise loa taotluse menetluse läbiviimiseks vajalikke andmeid loa taotlejalt, abi saajalt ja kolmandatelt isikutelt kahe kuu jooksul riigiabi andmise loa taotluse või mis tahes nõutud lisateabe kättesaamise päevast arvates. Seda tähtaega muudetakse vastavalt sellele, kuidas on muudetud käesoleva seaduse § 36 lõikes 2 sätestatud tähtaeg.
(2) Kui loa taotleja vastavalt käesoleva seaduse § 34 lõikele 2 esitatud riigiabi andmise loa taotluses esitatav teave on ebaõige, mittetäielik või eksitav või taotluse läbivaatamiseks on vaja täiendavaid andmeid, teavitatakse sellest loa taotlejat, abi saajat või kolmandaid isikuid kirjalikult, nõudes määratud tähtajaks puuduste kõrvaldamist või andmete esitamist.
(3) Loa taotlus loetakse mitteesitatuks, kui käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tähtpäevaks ei ole puudused kõrvaldatud või loa taotleja ei ole esitanud kogu nõutud teavet või ta ei ole selleks tähtajaks teatanud, et nõutud täiendav teave ei ole kättesaadav või see on juba esitatud. Teabe mittekättesaadavus peab olema põhjendatud. Loa taotluse mitteesitatuks lugemisest teatatakse taotlejale kirjalikult.
(4) Rahandusminister võib loa taotleja vastava taotluse alusel ning mõjuvate põhjuste olemasolu korral käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tähtaega pikendada.
§ 38. Täiendava menetluse lõpetamine
(1) Rahandusminister lõpetab käesoleva seaduse § 36 lõike 1 punkti 3 alusel alustatud täiendava menetluse, tehes ühe järgmistest otsustest:
1) annab riigiabi andmise loa, kui riigiabi on kokkusobiv üldiste huvidega;
2) tagastab taotluse, kui ta pärast loa taotleja poolt abiprogrammis või individuaalse riigiabi kavas tehtud muudatusi leiab, et taotluses esitatu ei ole riigiabi käesoleva seaduse § 30 lõike 1 tähenduses;
3) annab riigiabi andmise loa, kui ta pärast loa taotleja poolt abiprogrammis või individuaalse riigiabi kavas tehtud muudatusi leiab, et riigiabi on kokkusobiv üldiste huvidega;
4) keeldub riigiabi andmise loa andmisest, kui riigiabi ei sobi kokku üldiste huvidega.
(2) Rahandusminister võib käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 ja 3 sätestatud otsusele lisada käesoleva seaduse § 31 lõike 6 alusel kehtestatud eritingimustele vastavaid tingimusi, mille täitmise korral võib abi lugeda üldiste huvidega kokkusobivaks, ja kohustusi, mis võimaldavad jälgida otsuse täitmist.
(3) Rahandusminister teeb käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud otsused kuue kuu jooksul pärast kõigi vajalike andmete laekumist. Seda tähtaega võib vajaduse korral muuta rahandusministri ja loa taotleja omavahelisel kirjalikul kokkuleppel.
§ 39. Riigiabi andmise loa taotluse tagasivõtmine
(1) Loa taotleja võib käesoleva seaduse § 34 lõikes 2 sätestatud riigiabi andmise loa taotluse tagasi võtta enne, kui rahandusminister on teinud otsuse vastavalt §-le 36.
(2) Kui täiendav menetlus on käesoleva seaduse § 36 lõike 1 punkti 3 alusel juba algatatud ja loa taotleja võtab loa taotluse tagasi enne, kui rahandusminister on teinud otsuse vastavalt §-le 38, teeb rahandusminister oma käskkirjaga otsuse menetluse lõpetamiseks ja loa taotluse tagastamiseks.
§ 40. Otsuste avaldamine
Käesoleva seaduse § 36 lõike 1 punktide 2 ja 3, § 38 lõike 1 punktide 1, 3 ja 4, § 39 lõike 2 ning § 43 lõike 1 alusel tehtud rahandusministri otsused avaldatakse väljaandes Ametlikud Teadaanded.
§ 41. Otsuse tühistamine
(1) Rahandusminister võib tühistada vastavalt käesoleva seaduse § 36 lõike 1 punktile 1 või 2 või § 38 lõikele 1 tehtud otsuse, kui see põhines menetluse käigus esitatud ebaõigel teabel, mis oli otsuse tegemisel määrav. Enne otsuse tühistamist ja uue otsuse tegemist algatab rahandusminister täiendava menetluse vastavalt käesoleva seaduse § 36 lõike 1 punktile 3.
(2) Kui rahandusminister pärast käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud täiendavat menetlust teeb käesoleva seaduse § 38 lõike 1 punktis 4 sätestatud otsuse, võib ta nõuda riigiabi tagastamist vastavalt §-le 43.
§ 42. Ebaseadusliku riigiabiga ja riigiabi väärkasutamisega seotud menetlus
(1) Ebaseaduslik riigiabi on riigiabi, mida hakati andma pärast käesoleva seaduse jõustumist ning millele rahandusminister ei ole andnud luba või mida ei loeta lubatuks vastavalt käesoleva seaduse § 36 lõikele 3 või mille kohta Vabariigi Valitsus vastavalt §-le 48 ei ole andnud riigiabi andmise luba.
(2) Riigiabi väärkasutamine on riigiabi kasutamine eesmärgil, mis on erinev kasutusest või eesmärgist, mis oli nimetatud riigiabi kohta esitatud teabes, või käesoleva seaduse § 38 lõikes 2 sätestatud tingimuste või kohustuste mittetäitmine.
(3) Ebaseaduslikust riigiabist või riigiabi väärkasutamisest võivad rahandusministrile teatada kõik asjast huvitatud kolmandad isikud.
(4) Kui rahandusminister saab teavet väidetava ebaseadusliku riigiabi või riigiabi väärkasutamise kohta, teeb ta ettekirjutuse:
1) riigiabi andjale või riigiabi saajale teabe esitamiseks määratud tähtaja jooksul;
2) riigiabi andjale riigiabi andmise loa taotluse esitamiseks määratud tähtaja jooksul;
3) riigiabi andjale ebaseadusliku riigiabi või väidetavalt väärkasutatud riigiabi andmise peatamiseks, kuni ta on selle kohta teinud käesoleva seaduse § 36 lõike 1 punktis 1 või 2 või § 38 lõikes 1 sätestatud otsuse.
(5) Ebaseadusliku riigiabiga või riigiabi väärkasutamisega seotud menetluse käigus teeb rahandusminister otsuse vastavalt käesoleva seaduse §-le 36. Kui riigiabi andja või riigiabi saaja ei täida käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud ettekirjutust või ei esita nõutud lisateavet, tehakse otsus olemasoleva teabe põhjal. Käesoleva seaduse § 36 lõike 1 punkti 3 alusel algatatav täiendav menetlus lõpetatakse ühe § 38 lõikes 1 sätestatud otsusega.
(6) Kui rahandusminister pärast täiendavat menetlust teeb käesoleva seaduse § 38 lõike 1 punktis 4 sätestatud otsuse, võib ta nõuda riigiabi tagastamist vastavalt §-le 43.
§ 43. Riigiabi tagastamine
(1) Kui pärast käesoleva seaduse § 41 või 42 alusel läbiviidud täiendavat menetlust tehakse § 38 lõike 1 punktis 4 sätestatud otsus, on rahandusministril õigus teha riigiabi andjale või riigiabi saajale ettekirjutus riigiabi andmise otsuse tühistamiseks või riigiabi tagastamiseks.
(2) Tagastamisele kuuluva riigiabi suuruse arvutamisel arvestatakse abi suurust ja kulusid enne nendelt otseste maksude mahaarvamist. Kui abi anti mitterahalises vormis, teisendatakse see võrdse väärtusega rahaliseks toetuseks. Abi, mida anti mitmete osamaksetena, diskonteeritakse selle hetkeväärtusesse. Diskontomääraks on riigiabi viiteintress, mis kehtis ajal, kui abi tehti kättesaadavaks.
(3) Rahandusministril on õigus nõuda käesoleva seaduse § 41 lõikes 2 ning § 42 lõigetes 1 ja 2 nimetatud riigiabi tagastamist 10 aasta jooksul. Tähtaja kulgemine algab riigiabi kättesaadavaks tegemise päevast arvates. Rahandusministri poolt läbiviidava menetluse või asja kohtuliku menetluse ajaks tähtaja kulgemine peatub.
(4) Kui riigiabi saaja ei täida ettekirjutust riigiabi tagastamise kohta, on rahandusministril õigus pöörduda kohtusse.
§ 44. Intressi nõudmine
Rahandusministril on õigus nõuda intressi iga riigiabi tagastamise juhtumi korral käesoleva seaduse § 43 lõike 1 alusel tagastatava riigiabi summalt. Sissenõutud intressid kantakse riigieelarve tuludesse. Intressi arvestatakse alates riigiabi kättesaadavaks tegemise päevast, kasutades selleks abi lubamise otsusele või selle puudumisel riigiabi andmisele eelnenud kuu Eesti pankade poolt mittefinantssektori ettevõtjatele antavate laenude keskmist intressimäära.
§ 45. Ettekirjutus
(1) Käesoleva seaduse § 42 lõikes 4 ja § 43 lõikes 1 nimetatud ettekirjutusse märgitakse:
1) ettekirjutuse koostaja nimi ja ametikoht;
3) ettekirjutuse saaja nimi ja aadress;
4) ettekirjutuse tegemise alused koos viidetega vastavate õigusaktide sätetele;
5) käesoleva seaduse § 42 lõike 4 punktis 1 sätestatud juhul määratakse kindlaks, millist teavet nõutakse;
7) sunniraha summa, mida rakendatakse ettekirjutuse täitmata jätmise korral;
8) ettekirjutuse peale edasikaebamise kord ja tähtaeg.
(2) Rahandusminister võib ettekirjutuses ette näha riigiabi andmise peatamisega kaasnevaid kohustuslikke toiminguid.
§ 46. Sunniraha määramine
(1) Rahandusminister võib määrata käesoleva seaduse §-s 45 sätestatud ettekirjutuse täitmata jätmise korral sunniraha füüsilistele isikutele kuni 50 000 krooni ja juriidilistele isikutele kuni 100 000 krooni.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud sunniraha võib ettekirjutuse täitmiseni rakendada korduvalt.
§ 47. Riigiabikomisjon
(1) Vabariigi Valitsus moodustab riigiabikomisjoni (edaspidi komisjon), mille ülesandeks on käesoleva seaduse § 48 lõike 1 alusel rahandusministri otsuse kehtetuks tunnistamiseks esitatud taotluse kohta ettepanekute esitamine Vabariigi Valitsusele.
(2) Komisjoni moodustamise korra ja töökorralduse kehtestab Vabariigi Valitsus.
§ 48. Vaidlusaluse riigiabi juhtumi menetlemine
(1) Kui rahandusminister lisab käesoleva seaduse § 38 lõike 2 alusel oma otsusele tingimusi ja kohustusi või teeb § 38 lõike 1 punktis 4 sätestatud otsuse, millega loa taotleja ei nõustu, on loa taotlejal õigus pöörduda rahandusministri otsuse kehtetuks tunnistamiseks ja uue otsuse vastuvõtmiseks komisjoni poole, kes pärast asja läbivaatamist saadab materjalid koos oma ettepanekutega Vabariigi Valitsusele otsustamiseks.
(2) Komisjonile esitatakse kõik loa taotleja, abi saaja ja kolmandate isikute poolt rahandusministrile esitatud materjalid ning rahandusministri poolt juhtumi kohta tehtud otsus.
(3) Vabariigi Valitsus vaatab talle esitatud taotluse läbi ja teeb ühe järgmistest otsustest:
1) tunnistab kehtetuks rahandusministri otsuse ja annab oma korraldusega riigiabi andmise loa;
2) jätab talle esitatud taotluse rahuldamata.
(1) Riigiabi andmise ja kasutamise aruande vormi ning esitamise tähtpäeva kehtestab rahandusminister. Riigiabi andja esitab riigiabi andmise ja kasutamise aruande rahandusministrile. Aruanne esitatakse ka vähese tähtsusega riigiabi andmise ja kasutamise kohta.
(2) Rahandusminister koostab kalendriaasta lõppemisest 12 kuu jooksul aruande kogu sellel aastal antud riigiabi kohta. Aruanne esitatakse kinnitamiseks Vabariigi Valitsusele.
(2) Rahandusminister teostab riiklikku järelevalvet 6. peatükis sätestatu täitmise üle.
§ 56. Koostöö Euroopa Komisjoniga
Vastavalt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning Eesti Vabariigi vahelisele assotsieerumislepingule (Euroopa leping) ja Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning Eesti Vabariigi vahelise assotsiatsiooninõukogu otsusele nr 1/99 Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning Eesti Vabariigi vahelise assotsieerumislepingu artikli 63 lõike 1 punkti i, lõike 1 punkti ii ja lõike 2 rakendamiseks vajalike eeskirjade vastuvõtmise kohta (RT II 1999, 15, 94) toimub Euroopa Komisjoni ja Konkurentsiameti koostöö nende eeskirjade artiklis 1 sätestatud üldpõhimõtte kohaselt.
5) turguvalitsevat seisundit omava ettevõtja tegevuse kontrollimiseks;
7) menetlemise alustamise otsustamiseks;
8) seaduse rikkumise või võimaliku rikkumise asja menetlemiseks;
9) käesoleva seaduse täitmise üle muu järelevalve teostamiseks.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud teavet nõutakse kirjalikult, kusjuures nimetatakse ära taotluse eesmärk ja õiguslik alus ning viidatakse sanktsioonidele teabe esitamata jätmise ning mittetäieliku, ebaõige ja eksitava teabe esitamise eest. Teabe esitamise tähtajaks määratakse mitte vähem kui 10 kalendripäeva.
(3) Konkurentsiametil on õigus füüsilist isikut, sealhulgas juriidilise isiku või juriidiliseks isikuks mitteoleva ühenduse esindajat või töötajat või riigiasutuse või kohaliku omavalitsuse üksuse ametiisikut või nende esindajaid, kutsuda Konkurentsiametisse seletusi andma või võtta nendelt seletusi kohapeal. Seletused vormistatakse kirjalikult ning iga seletuse lehekülg allkirjastatakse seletuse võtja ja seletuse andja poolt. Kui seletuse andja keeldub seletusele alla kirjutamast, tehakse seletusse kanne seletusele allakirjutamisest keeldumise ja allakirjutamisest keeldumise motiivide kohta.
3) alustatud juhtumi korral juhtumi number;
(3) Kutsutud isikule kutse kättetoimetamisel loetakse ka tema esindajale kutse kättetoimetatuks, menetlusosalise esindajale kutse kättetoimetamisel loetakse ka tema volitajale kutse kättetoimetatuks.
(4) Juriidilisele isikule loetakse kutse kättetoimetatuks, kui see on kohale toimetatud juriidilise isiku registrisse kantud asukoha aadressil.
(5) Kui tähtajaks ilmumine ei ole võimalik, peab kutsutud isik sellest viivitamata teatama.
(6) Kutsutud isiku ilmumata jäämise mõjuvad põhjused on äraolek, mis ei seondu menetlusest kõrvalehoidmisega, kutse kättesaamine hilinenult või muu asjaolu, mille menetleja loeb mõjuvaks.
§ 60. Ettevõtja asukoha ja tegutsemiskoha kontrollimine
(1) Konkurentsiameti peadirektori või tema asetäitja käskkirjaga volitatud Konkurentsiameti ametnikul või esindajal (edaspidi kontrollimist teostav isik) on õigus käesoleva seaduse rikkumise või võimaliku rikkumise tuvastamise eesmärgil kontrollida ettevõtja asukohta ja tegutsemiskohta, sealhulgas ettevõtet, territooriumi, hoonet, ruumi ja transpordivahendit, ilma eelneva hoiatuse või eriloata nii tööajal kui tegutsemiskoha kasutamise ajal. Ettevõtja nõusolekul võib tema asukohta, tegutsemiskohta või ettevõtet kontrollida ka muul ajal.
(3) Kontrollitava ettevõtja asukohas või tegutsemiskohas esitab kontrollimist teostav isik sellele ettevõtjale, tema esindajale või töötajale tõestatud ärakirja või väljavõtte Konkurentsiameti peadirektori või tema asetäitja otsusest juhtumi menetluse alustamise kohta ja Konkurentsiameti peadirektori või tema asetäitja käskkirja kontrollimist teostava isiku volitamise kohta.
2) õigus kontrollida viivitamata kontrollitava ettevõtja asukohas ja tegutsemiskohas elektroonilisel kujul arvutis peetavaid andmeid ja andmebaase ning elektroonilisi andmekandjaid ning teha neist kontrollitava ettevõtja kulul väljatrükke ja elektroonilisi koopiaid, mille õigsust kinnitab kontrollitav isik, tema esindaja või töötaja oma allkirjaga väljatrükil või eraldi lehel;
(5) Kontrollimist teostaval isikul on kohustus koostada kontrollimise tulemuste kohta kokkuvõte.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud kokkuvõttesse märgitakse:
1) kokkuvõtte koostamise aeg ja koht;
2) kokkuvõtte koostaja nimi ja ametikoht;
5) märge kontrollitavale ettevõtjale, tema esindajale või töötajale käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud otsuse ärakirja või väljavõtte ja käskkirja esitamise kohta;
10) märge selle kohta, et kontrollitav ettevõtja, tema esindaja või töötaja on saanud kätte kokkuvõtte ühe eksemplari.
(7) Kui ettevõtja või tema esindaja või töötaja takistab kontrollimisalast tegevust, tehakse kokkuvõttesse sellekohane kanne, märkides võimaluse korral takistamise motiivid.
(8) Kokkuvõte koostatakse kahes eksemplaris, millele kirjutavad alla koostaja ja kontrollitava ettevõtja esindaja või töötaja. Allkiri antakse igale leheküljele ning kontrollitav ettevõtja ja Konkurentsiamet saavad kokkuvõttest kumbki ühe eksemplari. Konkurentsiameti eksemplarile lisatakse kõik kontrollimise käigus saadud materjalid.
(9) Kui kontrollitav ettevõtja, tema esindaja või töötaja keeldub kokkuvõttele alla kirjutamast, tehakse kokkuvõttesse vastav kanne ja märgitakse allakirjutamisest keeldumise motiivid.
§ 61. Soovituste andmine ja menetluse piiritlemine
(1) Konkurentsiameti peadirektor või tema asetäitja võib anda riigiasutusele ja kohaliku omavalitsuse üksusele, füüsilisele ja juriidilisele isikule soovitusi konkurentsiolukorra parandamiseks.
(2) Konkurentsiametil on õigus menetluse käigus kontrollida kõigi tema järelevalve alla kuuluvate käesoleva seaduse sätete täitmist, laiendades selleks vajaduse korral menetlusosaliste ringi ja väljudes kaebuse või avalduse (edaspidi kaebuse) alusel või oma algatusel alustatud menetluse piiridest.
1) jättis Konkurentsiameti kirjalikus taotluses nõutud tähtajaks teabe või materjalid esitamata;
2) takistas ettevõtja asukoha või tegutsemiskoha kontrollimist;
3) jättis suulisele arutamisele, haldusõiguserikkumise protokolli koostamisele või seletuste andmisele ilmumata;
4) jõustas koondumise, mis kuulub kontrollimisele ning mille kohta ei ole käesoleva seaduse § 27 lõike 1 punkti 1 ja lõike 2 punkti 1 alusel tehtud vastavat otsust või on tehtud koondumist keelav otsus § 27 lõike 2 punkti 2 alusel või milleks antud loa on Konkurentsiameti peadirektor või tema asetäitja tunnistanud kehtetuks.
(2) Ettekirjutusega kohustatakse tegema nõutav tegu või hoiduma keelatud teost.
(3) Ettekirjutus sisaldab hoiatust, milles määratakse:
1) tähtpäev, milleni on aega ettekirjutus täita (kui ettekirjutus sisaldab kohustust teatud teost hoiduda, ei ole tähtpäeva vaja märkida);
2) sunniraha summa, mida rakendatakse ettekirjutuse täitmata jätmise korral;
3) ettekirjutuse peale edasikaebamise kord ja tähtaeg.
(4) Konkurentsiameti peadirektor või tema asetäitja võib määrata ettekirjutuse täitmata jätmise korral sunniraha füüsilistele isikutele kuni 50 000 krooni ja juriidilistele isikutele kuni 100 000 krooni.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud sunniraha võib kuni ettekirjutuse täitmiseni rakendada korduvalt.
(1) Konkurentsiametil ei ole õigust avaldada ettevõtja nõusolekuta tema ärisaladusi, sealhulgas pangasaladusi, mida ta on teada saanud oma teenistuskohustuste täitmise käigus, teisele isikule ega neid avalikustada, kui seadusega ei ole ette nähtud teisiti.
(2) Ärisaladus ei ole: üldsusele avaldamisele kuuluv teave ning Konkurentsiameti peadirektori või tema asetäitja tehtud otsus ja Konkurentsiameti peadirektori, tema asetäitja või Konkurentsiameti muu ametniku koostatud haldusõiguserikkumise protokoll, millest on ärisaladused välja jäetud.
(3) Haldusõiguserikkumise protokolli koostamisel ei tohi Konkurentsiamet ettevõtja vastu kasutada teavet, mida käesoleva seaduse kohaselt ei saa sellele ettevõtjale avaldada.
(4) Konkurentsiamet jätab avaldamisele kuuluvate otsuste tekstist välja ärisaladused.
§ 64. Kaebus
(1) Kaebus esitatakse Konkurentsiametile kirjalikult ning selles märgitakse:
1) adressaat, kellele kaebus esitatakse;
3) kaebuse esitamise kuupäev;
4) kaebuse sisu ja põhjused, miks selle esitaja leiab, et konkurentsi on kahjustatud ning milliseid kaebuse esitaja õigusi on rikutud;
5) kaebuse esitaja selgelt väljendatud taotlus;
6) kaebuse esitaja kinnitus, et ta ei ole esitanud samas asjas kaebust või hagi kohtusse;
7) käesoleva seaduse § 65 lõikes 1 sätestatud otsuse kättesaamise viisi valik;
8) muud asjaolud, mida kaebuse esitaja peab oluliseks.
(2) Kaebusele kirjutab alla selle esitaja või tema esindaja. Juriidilise isiku ja juriidiliseks isikuks mitteoleva ühenduse nimel esitatud kaebusele kirjutab alla selleks volitatud isik. Kaebuse esitaja esindaja lisab volitust tõendava dokumendi. Juriidilise isiku seadusliku esindaja volitusi tõendab vastava registrikaardi kehtiv koopia. Kaebusele lisatakse kaebuse esitajale kättesaadavad tõendid.
(3) Konkurentsiameti peadirektori või tema asetäitja otsusega võidakse kaebuse esitaja nimi või nimetus tema põhjendatud taotluse alusel tunnistada kolmandatele isikutele avaldamisele mittekuuluvaks.
§ 65. Juhtumi menetlemise alustamine ja alustamisest keeldumine
(1) Konkurentsiameti peadirektor või tema asetäitja teeb 30 kalendripäeva jooksul kaebuse laekumisest:
1) juhtumi menetlemise alustamise otsuse või
2) juhtumi menetlemise alustamisest keeldumise otsuse.
(2) Konkurentsiameti peadirektoril ja tema asetäitjal on õigus lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatule teha juhtumi menetlemise alustamise otsus oma algatusel.
(3) Juhtumi menetlemist ei alustata ja alustatud menetlus lõpetatakse, kui selgub, et:
1) juhtumi menetlemine ei kuulu Konkurentsiameti pädevusse;
2) puuduvad käesoleva seaduse rikkumise tunnused;
3) isikut on juba karistatud sama rikkumise toimepanemise eest, sõltumata sellest, kas karistus on määratud või mõistetud Eesti Vabariigis või mõnes teises riigis;
4) sama asi on esitatud kohtu menetlusse või selles asjas on algatatud kriminaalasi;
5) samas asjas on olemas jõustunud Konkurentsiameti peadirektori või tema asetäitja otsus või kohtuotsus, mis on tehtud samade asjaolude alusel;
6) füüsiline isik on surnud või juriidiline isik on lõppenud, kelle suhtes peaks alustama või on alustatud menetlus.
(4) Konkurentsiameti peadirektori või tema asetäitja otsusesse juhtumi menetlemise alustamise kohta käesoleva paragrahvi lõike 1 punkti 1 alusel märgitakse:
1) otsuse tegemise kuupäev ja otsuse number;
2) kaebuse või avalduse esitaja nimi või nimetus, välja arvatud käesoleva seaduse § 64 lõikes 3 sätestatud juhul;
3) otsuse tegemise alus koos viitega käesoleva seaduse vastavale sättele;
4) otsuse tegija nimi.
(5) Konkurentsiameti peadirektori või tema asetäitja otsusesse juhtumi menetlemise alustamise kohta käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel märgitakse:
2) otsuse tegemise alus koos viitega käesoleva seaduse vastavale sättele;
3) otsuse tegija nimi.
(6) Konkurentsiameti peadirektori või tema asetäitja otsusesse juhtumi menetlemise alustamisest keeldumise kohta märgitakse:
2) kaebuse esitaja nimi või nimetus, välja arvatud käesoleva seaduse § 64 lõikes 3 sätestatud juhul;
3) kaebuse sisu kokkuvõte;
4) otsuse tegemise alus koos viitega käesoleva seaduse vastavale sättele;
5) otsuse tegemise põhjendus;
6) otsuse tegija nimi.
§ 66. Menetlusosalised
(1) Juhtumi menetlemisel on menetlusosalised:
1) kaebuse esitaja;
2) menetluse subjekt;
3) asjast huvitatud kolmas isik.
(2) Menetluse subjekt on isik, kes on väidetavalt rikkunud käesolevat seadust. Kui väidetavaks seaduserikkujaks on ühendus, on sama menetluse subjektideks ka ühenduse liikmed. Asjast huvitatud kolmas isik on isik, kelle õigusi ja kohustusi juhtum puudutab.
§ 67. Menetlusosaliste õigused juhtumi menetlemisel
(1) Menetlusosalistel või nende esindajatel on õigus avaldada seisukohti, esitada tõendeid ja taotlusi juhtumi kohta.
(2) Menetluse subjektil on õigus nõuda ühel korral juhtumi suulise arutamise läbiviimist Konkurentsiameti peadirektori või tema asetäitja poolt.
(3) Kaebuse esitajal on õigus taotleda menetluses oma isiku mitteavaldamist.
(4) Menetluse subjektil, kaebuse esitajal ja nende esindajal on õigus tutvuda kõigi juhtumi kohta kogutud materjalidega pärast Konkurentsiameti poolt kogu teabe saamist, välja arvatud teise ettevõtja ärisaladus ja Konkurentsiameti sisesed dokumendid ning andmed kaebuse esitanud isiku kohta, juhul kui kaebuse esitanud isiku nimi või nimetus on tunnistatud avaldamisele mittekuuluvaks käesoleva seaduse § 64 lõike 3 alusel.
§ 68. Juhtumi suuline arutamine
(1) Vajaduse korral võidakse läbi viia juhtumi suuline arutamine Konkurentsiameti peadirektori või tema asetäitja poolt ettenähtud päeval ja kohas, millest teavitatakse arutamisele kutsutavat isikut kirjalikult mitte vähem kui 10 kalendripäeva enne arutamist. Arutamisele kutsutava isiku kirjaliku põhjendatud taotluse alusel võib Konkurentsiameti peadirektor või tema asetäitja ettenähtud tähtaega või kohta muuta.
(2) Juhtumi suulisel arutamisel võivad osaleda menetlusosalised, nende esindajad, Konkurentsiameti ametnikud, Konkurentsiameti esindajad ning menetlusosaliste ja Konkurentsiameti kokkuleppel kutsutud isikud. Suuline arutamine võib toimuda erinevatele menetlusosalistele erinevas kohas ja erineval ajal.
(3) Konkurentsiametil on õigus suuline arutamine heli- või videosalvestada, millest suulisel arutamisel osalevaid isikuid eelnevalt teavitatakse.
(4) Juhtumi suulise arutamise kohta koostatakse kokkuvõte, kuhu märgitakse:
2) suulisel arutamisel osaleva isiku nimi ja ametikoht, juriidilise isiku puhul juriidilise isiku nimetus ja juriidilise isiku esindaja või töötaja nimi ja ametikoht;
3) suulise arutamise käik ja arutamisele kutsutud isikute seletused;
4) märge tõlgi osavõtu kohta, kui tõlk osaleb;
5) märge suulise arutamise heli- või videosalvestamise kohta;
6) suulise arutamise osaliste märkused või nende puudumine kokkuvõtte, samuti heli- või videosalvestuse kohta;
7) suulise arutamise käigus Konkurentsiametile üleantud materjalide loetelu.
(5) Kokkuvõte koostatakse ühes eksemplaris ja sellele kirjutavad alla suulisel arutelul osalenud Konkurentsiameti ametnikud, kusjuures kõik suulisel arutamisel osalenud isikud võivad soovi korral saada nimetatud kokkuvõtte ärakirja.
§ 69. Juhtumi menetlemise peatamine
(1) Konkurentsiameti peadirektor või tema asetäitja võib juhtumi menetlemise oma otsusega peatada, kui juhtumi kohta seisukoha võtmisel:
1) omab olulist tähtsust antud juhtumiga seotud lahend haldus-, haldusõiguserikkumise, tsiviil- või kriminaalasjas, milles menetlus on pooleli;
2) olulist tähtsust omava tõendi saamine on takistatud, kusjuures muud vajalikud toimingud on teostatud.
(2) Konkurentsiameti peadirektor või tema asetäitja võib juhtumi menetlemise oma otsusega uuendada:
1) käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 märgitud kohtu- või halduslahendi jõustumisel,
2) käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 märgitud tõendi saamist takistava asjaolu äralangemisel või
3) kui selgub, et asjaolu, mille esinemist või mitteesinemist sooviti antud tõendiga tõendada, on võimalik muul viisil kindlaks teha või sel asjaolul ei ole olulist tähtsust.
§ 70. Juhtumi menetlemise lõpetamine
(1) Enne juhtumi menetlemise lõpetamist saadetakse menetluse subjektile kirjalik teade, millega antakse talle tähtaeg mitte vähem kui 10 kalendripäeva, mille jooksul isikut kutsutakse tutvuma kõigi menetluse käigus kogutud materjalidega, välja arvatud teise isiku ärisaladus, Konkurentsiameti sisesed dokumendid ja kaebuse esitanud isiku nimi või nimetus, kui see on tunnistatud avaldamisele mittekuuluvaks käesoleva seaduse § 64 lõike 3 alusel.
(2) Isikul on õigus esitada täiendavat teavet 20 kalendripäeva jooksul käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud teate Konkurentsiameti poolt väljastamisest arvates. Sätestatud tähtaja möödumisega loetakse kogu teave esitatuks.
(3) Juhtumi menetlemine lõpetatakse kolme kuu jooksul pärast käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud tähtaja möödumist.
(4) Juhtumi menetlemine lõpetatakse haldusõiguserikkumise protokolli koostamisega, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõigetes 5 ja 6 sätestatud juhtudel.
(5) Juhtumi menetlemine võidakse lõpetada Konkurentsiameti peadirektori või tema asetäitja otsusega juhtumi menetlemise lõpetamise kohta juhul, kui:
1) menetluse subjekt on riigiasutus või kohaliku omavalitsuse üksus või Eesti Pank,
2) esinevad käesoleva seaduse § 65 lõikes 3 sätestatud asjaolud,
3) menetluse subjekt on olukorda kaubaturul oluliselt parandanud,
4) konkurentsi ei ole oluliselt kahjustatud või
5) kaebuse esitaja on esitatust loobunud ning loobumine ei kahjusta kolmandate isikute õigusi ja vabadusi.
(6) Haldusõiguserikkumise protokolli ei koostata isiku suhtes, kes andis esimesena teada käesoleva seaduse § 4 lõikes 1 nimetatud kokkuleppest, tegevusest või otsusest juhul, kui see isik ei olnud ise nimetatud kokkuleppe, tegevuse või otsuse algataja ja kui ta on teinud täielikku koostööd Konkurentsiametiga juhtumi menetlemisel.
(7) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatud otsuses märgitakse:
1) otsuse koostamise kuupäev;
2) viide menetlemise alustamise otsusele;
3) andmed menetlemise subjekti kohta;
4) menetlemise lõpetamise põhjendus ja viide käesoleva seaduse vastavale sättele;
5) vajaduse korral ettepanekud ja soovitused menetlusosalisele;
6) otsuse peale edasikaebamise kord;
7) otsuse tegija nimi ja ametikoht.
§ 71. Otsuste kehtetuks tunnistamine
Konkurentsiameti peadirektor või tema asetäitja võib tunnistada kehtetuks oma otsuse, mille aluseks olnud õigusakt on jõustunud kohtuotsusega tühistatud või õigusvastaseks tunnistatud või on ilmnenud uusi olulisi asjaolusid või otsuse aluseks olnud dokumendid või muud materjalid olid ebaõiged, mittetäielikud või eksitavad ning kui uute asjaolude või õigete ja täielike andmete teadmisel oleks vastu võetud teistsugune otsus.
§ 72. Otsuste edastamine ja avaldamine
(1) Käesoleva seaduse § 65 lõigetes 1 ja 2, §-s 69, § 70 lõikes 5 ja §-s 71 sätestatud otsused antakse menetluse subjektile ja kaebuse esitajale või nende esindajale kätte allkirja vastu või saadetakse posti teel väljastusteatega.
(2) Käesoleva seaduse § 70 lõikes 5 ja §-s 71 sätestatud otsuste kohta avaldab Konkurentsiamet teadaande väljaandes Ametlikud Teadaanded.
§ 73. Otsuste vaidlustamine
Konkurentsiameti peadirektori või tema asetäitja otsuste peale on isikul õigus kaevata halduskohtumenetluse seadustikus (RT I 1999, 31, 425; 33, õiend; 40, õiend; 96, 846; 2000, 51, 321) sätestatud korras kohtusse.
§ 74. Vastutuse kohaldamine
(1) Juriidilisele isikule karistuse määramisel käesoleva seaduse või selle alusel kehtestatud õigusaktide rikkumise eest arvestatakse õiguserikkumise raskust, laadi ja teisi asjaolusid, rikkuja koostöövalmidust Konkurentsiametiga ning keelatud tegevuse lõpetamist enne karistuse määramist.
(2) Juriidilisele isikule ei kohaldata karistust, kui õiguserikkumise toimepanemisest või lepingu täitmise lõpetamisest või kehtetuks muutumisest on möödunud rohkem kui kolm aastat.
§ 75. Juriidilise isiku vastutus haldusõiguserikkumise eest
(1) Rahandusministrile ebaõige, mittetäieliku või eksitava teabe esitamise eest – määratakse rahatrahv 500 kuni 50 000 krooni.
(2) Riigiabi väärkasutamise eest – määratakse rahatrahv 500 kuni 50 000 krooni.
(3) Konkurentsiametile ebaõige, mittetäieliku või eksitava teabe esitamise eest – määratakse rahatrahv kuni 1 protsent seaduserikkuja trahvi määramise otsusele eelnenud majandusaasta käibest.
(4) Turguvalitseva seisundi kuritarvitamise eest – määratakse rahatrahv kuni 10 protsenti seaduserikkuja trahvi määramise otsusele eelnenud majandusaasta käibest.
(5) Konkurentsi kahjustava kokkuleppe, tegevuse või otsuse keelu rikkumise eest, samuti erandit vajava kokkuleppe, tegevuse või otsuse eest ilma erandi loata või erandi loa tingimuste rikkumise eest – määratakse rahatrahv kuni 10 protsenti seaduserikkuja trahvi määramise otsusele eelnenud majandusaasta käibest.
(6) Koondumisest tähtaegselt teatamata jätmise, samuti koondumise keelu või koondumise loa tingimuste rikkumise eest – määratakse rahatrahv kuni 10 protsenti seaduserikkuja trahvi määramise otsusele eelnenud majandusaasta käibest.
(7) Eri- või ainuõigust või olulist vahendit omava juriidilise isiku raamatupidamises erinevate põhi- ja lisategevusalade vahel selge vahe mittehoidmise eest – määratakse rahatrahv kuni 1 protsent seaduserikkuja trahvi määramise otsusele eelnenud majandusaasta käibest.
(8) Käive käesoleva paragrahvi tähenduses on ettevõtja realiseerimise netokäive või krediidi- või finantseerimisasutuse käive, mis on arvutatud vastavalt käesoleva seaduse § 23 lõikele 2, või kindlustusandja käive, mis on arvutatud vastavalt käesoleva seaduse § 23 lõikele 3, või nende näitajate puudumise korral juriidilise isiku tulud, millest on maha arvatud käibemaks ja tulumaks.
(9) Kui seaduserikkujal ei olnud käesoleva paragrahvi lõikes 8 nimetatud käivet trahvi määramise otsusele eelnenud majandusaastal, on tema käibeks trahvi määramise aasta tegelik käive kuni haldusõiguserikkumise protokolli koostamiseni.
§ 76. Haldusõiguserikkumise protokolli koostamine
(1) Ettevõtja kutsutakse haldusõiguserikkumise protokolli koostamisele kirjaliku kutsega vastavalt käesoleva seaduse §-le 58. Kutses märgitakse, millise haldusõiguserikkumise eest protokoll koostatakse.
(2) Käesoleva seaduse § 75 lõigetes 1 ja 2 sätestatud haldusõiguserikkumiste kohta protokolli koostamise õigus on rahandusministri volitatud ametnikul.
(3) Käesoleva seaduse § 75 lõigetes 3–7 sätestatud haldusõiguserikkumiste kohta protokolli koostamise õigus on Konkurentsiameti peadirektoril ja tema asetäitjal ning nende volitatud Konkurentsiameti ametnikul.
(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 nimetatud protokoll sisaldab järgmisi andmeid:
1) koostamise aeg ja koht;
2) asutuse nimetus, kelle esindaja koostab protokolli, ja aadress;
3) protokolli koostanud isiku ametinimetus, ees- ja perekonnanimi;
4) haldusõiguserikkuja nimetus või ärinimi, registreerimise number ja asukoht;
5) haldusõiguserikkuja esindaja ees- ja perekonnanimi ning ametikoht;
6) haldusõiguserikkumise koht, aeg ja kirjeldus;
7) viide käesoleva seaduse sättele, mille alusel haldusvastutust kohaldatakse;
8) haldusõiguserikkuja esindaja seletus või märge seletuse andmisest loobumise kohta;
9) märge selle kohta, et haldusõiguserikkuja esindajale on tutvustatud tema õigust kasutada õigusabi.
(5) Protokollile kirjutavad alla selle koostanud isik ja haldusõiguserikkuja või tema esindaja. Kui haldusõiguserikkuja või tema esindaja keeldub protokollile alla kirjutamast, tehakse sellesse vastav kanne. Protokollile lisatakse haldusõiguserikkuja või tema esindaja kirjalikud märkused protokolli, samuti protokollile allakirjutamisest keeldumise kohta ning allakirjutamisest keeldumise motiivid.
(6) Protokoll esitatakse kohtule arutamiseks 10 kalendripäeva jooksul selle koostamisest arvates.
§ 77. Menetlus haldusõiguserikkumise asjas
Menetlus käesolevas seaduses sätestatud juriidilise isiku õiguserikkumise asjas toimub käesolevas seaduses sätestatud korras ja käesolevas seaduses otseselt reguleerimata juhtudel haldusõiguserikkumiste seadustikus (RT 1992, 29, 396; RT I 1999, 41, 496; 45, õiend; 58, 608; 60, 616; 87, 792; 92, 825; 95, 843; 2000, 10, 58; 25, 141; 28, 167; 29, 169; 40, 247; 49, 301 ja 305; 51, 321; 54, 346, 348 ja 351; 55, 361; 58, 376; 84, 533; 86, 544 ja 548; 89, 578; 95, 609 ja 613; 2001, 3, 5; 17, 76; 18, 87; 21, 115 ja 116; 31, 174; 42, 236) ja täitemenetluse seadustikus (RT I 1993, 49, 693; 2001, 29, 156; 43, 238) sätestatud korras.
§ 79. Kriminaalkoodeksi täiendamine
Kriminaalkoodeksit (RT 1992, 20, 288; RT I 1999, 38, 485; 57, 595, 597 ja 598; 60, 616; 97, 859; 102, 907; 2000, 10, 55; 28, 167; 29, 173; 33, 193; 40, 247; 49, 301 ja 305; 54, 351; 57, 373; 58, 376; 84, 533; 92, 597; 104, 685; 2001, 21, 115 ja 116; 31, 174) täiendatakse §-dega 14816–14819 järgmises sõnastuses:
« § 14816. Turguvalitseva seisundi kuritarvitamine
Juriidilise isiku juhatuse, seda asendava organi või nõukogu liikme poolt ebaõiglaste äritingimuste kehtestamise või ostjate kahjuks tootmise, teenindamise, kaubaturu, tehnilise arengu või investeerimise piiramise või muu turguvalitseva seisundi otsest või kaudset kuritarvitamist kaubaturul põhjustava tegevuse eest – karistatakse rahatrahvi või vabadusekaotusega kuni kolme aastani.
§ 14817. Konkurentsi kahjustav kokkulepe, tegevus või otsus
Juriidilise isiku juhatuse, seda asendava organi või nõukogu liikme poolt konkurentsi kahjustava kokkuleppe, tegevuse või otsuse keelu rikkumise eest, samuti erandit vajava kokkuleppe, tegevuse või otsuse eest ilma erandi loata või erandi loa tingimuste rikkumise eest – karistatakse rahatrahvi või vabadusekaotusega kuni kolme aastani.
§ 14818. Koondumisega seotud kohustuste täitmata jätmine
Juriidilise isiku juhatuse, seda asendava organi või nõukogu liikme poolt koondumisest tähtaegselt teatamata jätmise, samuti koondumise keelu või koondumise loa tingimuste rikkumise eest – karistatakse rahatrahvi või vabadusekaotusega kuni kolme aastani.
§ 14819. Eri- või ainuõigust või olulist vahendit omava juriidilise isiku poolt raamatupidamises selge vahe mittehoidmine
Juriidilise isiku juhatuse, seda asendava organi või nõukogu liikme poolt eri- või ainuõigust või olulist vahendit omava juriidilise isiku raamatupidamises erinevate põhi- ja lisategevusalade vahel selge vahe mittehoidmist põhjustava tegevuse eest – karistatakse rahatrahvi või vabadusekaotusega kuni kolme aastani.»
§ 80. Hinnaseaduse muutmine
Eesti Vabariigi hinnaseaduse (ENSV ÜVT 1989, 39, 610; RT 1992, 30, 400; RT I 1996, 49, 953; 1997, 52, 833; 1998, 60, 951) §-d 9 ja 10 tunnistatakse kehtetuks.
§ 81. Geograafilise tähise kaitse seaduse muutmine
Geograafilise tähise kaitse seaduse (RT I 1999, 102, 907; 2000, 40, 252; 2001, 27, 151) § 49 punkt 1 tunnistatakse kehtetuks.
§ 82. Kaubamärgiseaduse muutmine
Kaubamärgiseaduse (RT 1992, 35, 459; RT I 1998, 15, 231; 1999, 93, 834; 102, 907; 2001, 27, 151) § 364 lõike 1 punkt 1 tunnistatakse kehtetuks.
§ 83. Riigilõivuseaduse täiendamine
Riigilõivuseaduses (RT I 1997, 80, 1344; 2000, 5, 32; 10, 58; 19, 117; 26, 150; 29, 168 ja 169; 39, 237; 49, 300; 54, 346 ja 349; 55, 365; 57, 372 ja 373; 59, 379; 60, õiend; 78, 498; 84, 534; 92, 597 ja 598; 95, 607 ja 611; 2001, 2, 2; 3, 4; 16, 69 ja 72; 27, 151; 31, 171; 34, 188 ja 189; 36, 201; 42, 235; 43, 238 ja 239; 47, 260; 48, 268; 50, 284) tehakse järgmised täiendused:
1) paragrahvi 3 lõiget 2 täiendatakse punktiga 201 järgmises sõnastuses:
« 201) Konkurentsiameti toimingud;»;
2) seaduse 7. peatükki täiendatakse 131. jaoga järgmises sõnastuses:
«131. jagu
Konkurentsiameti toimingud
§ 14720. Koondumise menetlemine
Koondumise menetlemise eest tasutakse riigilõivu 20 000 krooni.
§ 14721. Eranditaotluse menetlemine
Eranditaotluse menetlemise eest tasutakse riigilõivu 10 000 krooni.»
§ 84. Tarbijakaitseseaduse muutmine
Tarbijakaitseseaduse (RT I 1994, 2, 13; 1999, 35, 450; 102, 907; 2000, 40, 252; 59, 379; 2001, 50, 283 ja 289) § 11 lõike 2 punkt 11 tunnistatakse kehtetuks.
§ 85. Äriseadustiku muutmine
Äriseadustikus (RT I 1995, 26–28, 355; 1998, 91–93, 1500; 1999, 10, 155; 23, 355; 24, 360; 57, 596; 102, 907; 2000, 29, 172; 49, 303; 55, 365; 57, 373; 2001, 34, 185) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 393 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Ühinemisaruannet ei pea koostama, kui ühendatava ühingu kõik osad või aktsiad kuuluvad ühendavale ühingule või kui sellega on nõus ühineva ühingu kõik osanikud või aktsionärid, välja arvatud juhul, kui ühinevate äriühingute eelnenud majandusaasta ülemaailmsed realiseerimise netokäibed kokku ületavad 500 miljonit krooni ja vähemalt kahe ühinemises osaleva äriühingu ülemaailmne realiseerimise netokäive ületab kummalgi 100 miljonit krooni ning vähemalt ühe ühineva ettevõtja äritegevus toimub Eestis.»;
2) paragrahvi 400 lõike 1 punkt 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 9) Konkurentsiameti peadirektori või tema asetäitja otsus koondumiseks loa andmise kohta, kui ühinevate äriühingute eelnenud majandusaasta ülemaailmsed realiseerimise netokäibed kokku ületavad 500 miljonit krooni ja vähemalt kahe ühinemises osaleva äriühingu ülemaailmne käive ületab kummalgi 100 miljonit krooni ning vähemalt ühe ühineva ettevõtja äritegevus toimub Eestis, välja arvatud kontsernisisesed ühinemised.»
§ 86. Valla- ja linnaeelarve seaduse muutmine
Valla- ja linnaeelarve seaduse (RT I 1993, 42, 615; 1995, 17, 234; 1997, 40, 619; 2000, 7, 40) § 11 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Enne eelarveprojekti üleandmist volikogule esitab valitsus eelarveprojektis ettenähtud riigiabi kohta riigiabi andmise loa taotluse rahandusministrile vastavalt konkurentsiseadusele.»
(1) Olemasolev riigiabi on abiprogrammid ja individuaalne riigiabi, mida hakati andma pärast 1995. aasta 1. jaanuari ja enne käesoleva seaduse jõustumist ning mida antakse jätkuvalt käesoleva seaduse kehtimise ajal, samuti riigiabi, mille andmiseks rahandusminister või Vabariigi Valitsus on andnud loa, ning riigiabi, mida loetakse lubatuks vastavalt käesoleva seaduse § 36 lõikele 3.
(2) Olemasolevat riigiabi hinnatakse vastavalt käesolevas seaduses sätestatud üldtingimustele ja käesoleva seaduse § 31 lõike 6 alusel kehtestatud eritingimustele.
(3) Kui rahandusminister leiab, et olemasolev riigiabi ei sobi või enam ei sobi kokku üldiste huvidega, teatab ta kirjalikult riigiabi andjale oma esialgsest seisukohast ja annab talle võimaluse esitada ühe kuu jooksul omapoolseid selgitusi. Põhjendatud juhtudel võib rahandusminister seda tähtaega pikendada.
(4) Kui rahandusminister teeb riigiabi andja poolt vastavalt käesoleva paragrahvi lõikele 3 esitatud selgituste põhjal otsuse, et olemasolev riigiabi on kokkusobiv üldiste huvidega, teatab ta sellest riigiabi andjale.
(5) Kui rahandusminister teeb riigiabi andja poolt vastavalt käesoleva paragrahvi lõikele 3 esitatud selgituste põhjal otsuse, et olemasolev riigiabi ei sobi kokku üldiste huvidega, on rahandusministril õigus nõuda riigiabi sisulist muutmist ja määratud tähtajaks uue loa taotluse esitamist või määratud tähtajaks riigiabi andmise lõpetamist.
(6) Käesoleva paragrahvi lõike 5 alusel esitatavat riigiabi andmise loa taotlust menetletakse vastavalt käesoleva seaduse §-le 36.
(7) Kui riigiabi andja ei täida tähtajaks rahandusministri poolt vastavalt käesoleva paragrahvi lõikele 5 esitatud nõudeid, loetakse pärast eelnimetud tähtaega antavat riigiabi ebaseaduslikuks riigiabiks ning rahandusministril on õigus algatada menetlus vastavalt käesoleva seaduse §-le 42.
Käesoleva seaduse jõustumisest arvates tunnistatakse kehtetuks konkurentsiseadus (RT I 1998, 30, 410; 1999, 89, 813; 2000, 53, 343; RT III 2000, 21, 232).
Käesolev seadus jõustub 2001. aasta 1. oktoobril.


Maaparandussüsteemi ehitamise tehniliste dokumentide koostamise kord ning sisu- ja vorminõuded – Riigi Teataja
Maaparandussüsteemi ehitamise tehniliste dokumentide koostamise kord ning sisu- ja vorminõuded
Vastu võetud 16.06.2003 nr 56
RTL 2003, 73, 1077
29.05.2007 nr 83 (RTL 2007, 46, 808) 9.06.2007
10.06.2009 nr 62 (RTL 2009, 48, 689) 25.06.2009
Määrus kehtestatakse «Maaparandusseaduse» § 26 lõike 3 alusel.
Määrusega kehtestatakse maaparandussüsteemi osa (edaspidi maaparandusehitis) ehitamise (edaspidi ehitamine) tehniliste dokumentide koostamise kord ning nende sisu- ja vorminõuded.
[RTL 2009, 48, 689 – jõust. 25.06.2009]
§ 2. Ehitamise tehnilised dokumendid
Ehitmist iseloomustavad tehnilised dokumendid selle määruse tähenduses on:
1) ehitustööde päevik;
2) kaetud tööde akt;
3) teostusjoonised ja maaparandusehitise märkimisandmed.
§ 3. Ehitamise tehniliste dokumentide koostamise kord
(1) Ehitamise käigus tehtavad tööd dokumenteerib maaparandusehitise ehitaja. Ehitaja dokumenteerib ehitamise käigus tehtavad tööd ka juhul, kui ta ei tee kõiki ehitustöid isiklikult.
(2) Ehitamise tehnilised näitajad, kasutatud ehitusmaterjalide ja -toodete vastavustunnistused, kaetud tööde aktid ja kontrollmõõtmiste andmed koondatakse ehitustööde päevikusse.
(3) Kui ehitamisega seotud töökoosolekud on protokollitud, paigutatakse protokoll päevikusse omanikujärelevalve nõuete osa järele.
(4) Ehitamise tehnilised dokumendid peavad olema ehitusobjektil kättesaadavad asjassepuutuvatele isikutele.
(5) Pärast maaparandusehitise valmimist annab ehitaja esimesel võimalusel, kuid mitte hiljem kui kolme tööpäeva jooksul ehitamise tehnilised dokumendid üle maaparandussüsteemi omanikule.
(6) Üksteisega piirnevate maaparandusehitiste korral võib lõikes 2 nimetatud ehitustööde päeviku vormistada ühtse dokumendina.
§ 4. Ehitustööde päeviku sisu- ja vorminõuded
(1) Ehitustööde päevik on dokument, milles kajastuvad andmed ehitamise, ehitusprojekti muudatuste ja kasutatud ehitusmaterjalide ning -toodete kohta ja omanikujärelevalve nõuded. Ehitustööde päevik koostatakse paberkandjal ja selle leheküljed nummerdatakse.
(2) Ehitustööde päevik koosneb lisas 1 toodud vormi kohaselt koostatud ehitustööde päeviku tiitellehest ja lisas 2 toodud vormi kohaselt koostatud ehitustööde päeviku järgmistest osadest:
1) kasutatud ehitusmaterjalid ja -tooted;
2) ehitustööd;
3) ehitusprojekti muudatused;
4) omanikujärelevalve nõuded;
5) pikiprofiiliga maaparandusehitise osa kontroll;
6) maaparandusehitise osa kontroll.
(3) Ehitaja täidab ehitustööde päeviku osa «Ehitustööd» iga päeva kohta, millal ta ehitusobjektil tööd tegi.
§ 5. Kaetud tööde akti sisu- ja vorminõuded
(1) Kaetud tööde kohta koostab ehitaja lisas 3 toodud vormi kohase kaetud tööde akti (edaspidi akt). Aktis kajastatakse andmed maaparandusehitise, ehitaja, omanikujärelevalve tegija ja kohtrollimõõtmiste tulemuste kohta, omanikujärelevalve tegija hinnang ning muud lisas 3 toodud andmed.
(2) Akt koostatakse nende maaparandusehitise osade kohta, mis kaetakse järgmistel ehitamisetappidel maaparandusehitise muu osa, materjali või pinnasega, mistõttu kaob võimalus neid hiljem üle vaadata.
(3) Aktis kinnitab ehitaja allkirjaga maaparandusehitise osa nõuetekohasust. Omanikujärelevalve tegija kinnitab allkirjaga maaparandusehitise osa ülevaatuse või kontrollmõõtmiste andmetele toetudes maaparandusehitise osa nõuetekohasust ja annab loa muude ehitusprojektis kavandatud tööde tegemiseks.
(4) Akt koostatakse paberkandjal. Vajadusel lisatakse aktile fotod ja videod.
§ 6. Teostusjooniste ja maaparandusehitise märkimisandmete sisu- ja vorminõuded
(1) Maaparandusehitise reguleeriva võrgu, eesvoolu, teenindava tee ja muu piirkondliku maaparandusbüroo hinnangul olulise maaparandusehitise osa kohta koostab ehitaja teostusjoonise. Teostusjoonis koostatakse paberkandjal ja digitaalselt projektjoonise mõõtkavas ning selle täpsus peab vastama projektjoonise täpsusele.
(2) Maaparandusehitise märkimisandmed (märkimisskeem ja loodimisandmed) koostab ehitaja paberkandjal maaparandussüsteemi ehitamise tehniliste nõuete kohaselt.
(3) Teostusjoonisele märgitakse:
1) tööde tulemusena valminud hooned ja rajatised;
2) maaparandussüsteemi ja maaparandusehitise maa-ala piir;
21) maaparandussüsteemi kood ning maaparandusehitise nimetus ja kood;
3) katastriüksuse number ja piir;
4) põllumajandusmaa kuivendussüsteemi pindala murruna, mille nimetajas näidatakse maa-ala brutopindala ja lugejas haritava maa pindala;
5) metsamaa kuivendussüsteemi brutopindala;
6) põhja-lõuna suuna tähis;
7) drenaaživõrgu olemasolu korral drenaažisüsteemi number;
8) joonisel kasutatud leppemärkide seletus;
9) kirjanurk.
[RTL 2007, 46, 808 – jõust. 9.06.2007]
(4) Teostusjoonise kirjanurka märgitakse:
1) maaparandusehitise omaniku nimi;
2) joonise nimetus;
3) joonise mõõtkava;
4) tööettevõtjavolitatud isiku nimi ja allkiri;
5) omanikujärelevalve tegija nimi ja allkiri;
6) joonise koostamise aeg.
(5) Teostusjoonisel kujutatu ümbritsetakse raamjoonega.
Määrus jõustub 1. juulil 2003. aastal.