Rakkude, kudede ja elundite käitlemise eeskiri – Riigi Teataja
Rakkude, kudede ja elundite käitlemise eeskiri
Rakkude, kudede ja elundite käitlemise eeskiri - sisukord
§ 2 Üldnõuded rakkude, kudede ja elundite käitlemisele
§ 3 Üldnõuded kvaliteedi tagamisele
§ 4 Üldnõuded dokumentatsioonile
§ 5 Üldnõuded dokumendihaldusele
2 KÄITLEJALE ESITATAVAD NÕUDED
2 Rakkude, kudede ja elundite käitlemise ruumid
§ 8 Põhinõuded rakkude, kudede ja elundite käitlemise ruumidele
§ 9 Doonorite vastuvõtmise ruum
§ 10 Rakkude, kudede ja elundite eemaldamise ruum
§ 11 Doonoritel laboratoorseid uuringuid teostava laboratooriumi ruumid
§ 12 Rakkude, kudede ja elundite töötlemise ruumid
§ 13 Rakkude, kudede ja elundite ladustamise ruum
§ 14 Abiruumid
§ 15 Arhiiv
3 Rakkude, kudede ja elundite käitlemise seadmed ja materjalid
§ 16 Põhinõuded rakkude, kudede ja elundite käitlemise seadmetele
§ 17 Põhinõuded rakkude, kudede ja elundite käitlemises kasutatavatele materjalidele
§ 18 Rakkude, kudede ja elundite käitlemiseks kasutatavate materjalide ladustamine
4 Rakkude, kudede ja elundite kvaliteedi kontrollimine
§ 19 Põhinõuded kvaliteedi kontrollimisele
§ 20 Põhinõuded doonori laboratoorseid uuringuid teostavale laborile
3 KÄITLEMINE
§ 21 Põhinõuded rakkude, kudede ja elundite käitlemisele
§ 22 Rakkude, kudede ja elundite hankimine
§ 23 Rakkude, kudede ja elundite eemaldamine
§ 24 Rakkude, kudede ja elundite doonorite ning hangitud materjali kodeerimine
§ 25 Rakkude, kudede ja elundite pakendi märgistamine
§ 26 Rakkude, kudede ja elundite töötlemine
§ 27 Rakkude, kudede ja elundite pakendamine
§ 28 Rakkude, kudede ja elundite vabastamine
§ 29 Rakkude, kudede ja elundite ladustamine
§ 30 Rakkude, kudede ja elundite vastuvõtmine, väljastamine ja transport
§ 31 Pretensioonide lahendamine
Vastu võetud 19.12.2008 nr 83
RTL 2008, 102, 1461
Määrus kehtestatakse «Rakkude, kudede ja elundite käitlemise ja siirdamise seaduse» § 413 lõike 2 alusel.
Käesoleva määrusega kehtestatakse kooskõlas Euroopa Liidus kehtestatud heade tootmistavade (GMP) ja heade laboritavade (GLP) nõuetega inimpäritolu rakkude, kudede ja elundite käitlemise (hankimise, kodeerimise, märgistamise, uurimise, säilitamise, töötlemise, pakendamise, ladustamise, vabastamise, väljastamise ja transpordi) nõuded, nõuded käitleja personalile, ruumidele, seadmetele ja dokumentatsioonile ning kvaliteedi tagamise süsteemile ja nõuded pretensioonide lahendamisele.
§ 2. Üldnõuded rakkude, kudede ja elundite käitlemisele
(1) Rakkude, kudede ja elundite käitleja peab tagama, et tema poolt käideldud rakud, koed või elundid oleksid kvaliteetsed ja eesmärgipärasel kasutamisel retsipiendile efektiivsed ja ohutud. Elusdoonori korral peab olema tagatud maksimaalne võimalik ohutus doonori tervisele.
(2) Käitleja peab rakkude, kudede või elundite käitlemisel kasutama rahvusvaheliselt tunnustatud või teaduslikult põhjendatud protseduure. Käitlemise protseduure tuleb ajakohastada vastavalt teaduse ja tehnika arengule. Käesolev määrus ei piira uute tehnoloogiate või uute protseduuride rakendamist rakkude, kudede ja elundite käitlemisel, kui on tagatud olemasolevaga vähemalt samaväärne kvaliteet ja ohutus.
§ 3. Üldnõuded kvaliteedi tagamisele
(1) Käitleja peab looma ja rakendama kvaliteedi tagamiseks headel tavadel põhineva kvaliteedi süsteemi. Kvaliteedi süsteem peab hõlmama kõiki asjaolusid, mis eraldi või üheskoos mõjutavad rakkude, kudede või elundite kvaliteeti ning seeläbi doonori ja retsipiendi ohutust.
(2) Kvaliteedi süsteem peab olema dokumenteeritud, tõhus ja ajakohane. Käitleja peab tagama kvaliteedi süsteemi toimimiseks vajalikud ressursid – sobiva infrastruktuuri, töökeskkonna ja asjatundliku personali.
(3) Käitleja peab mitte harvem kui üks kord kahe aasta jooksul läbi viima siseauditeid hindamaks, kas kvaliteedi süsteem vastab kehtestatud nõuetele, on mõjusalt rakendatud ja alal hoitud.
(4) Käitleja peab rakendama sobivaid meetodeid kvaliteedi süsteemi toimivuse jälgimiseks.
§ 4. Üldnõuded dokumentatsioonile
(1) Käitleja peab looma ja kinnitama dokumentide süsteemi, mis hõlmab kõiki rakkude, kudede või elundite käitlemise protseduure ja käitlemisega seotud tegevusi. Dokumentide süsteem peab tagama käitlemise protseduuride, käideldud rakkude, kudede ja elundite ning seotud töötajate, seadmete ja materjalide jälgitavuse.
(2) Kogu dokumentatsioon tuleb vajadusel, kuid mitte harvem kui üks kord kahe aasta jooksul läbi vaadata ja kaasajastada ning fikseerida muudatuste sisseviimine dokumentatsiooni.
(3) Käitleja poolt loodav dokumentide süsteem peab minimaalselt sisaldama:
1) kvaliteedi käsiraamatut;
2) käitlemise protseduuride kirjeldusi;
3) tööjuhendeid;
4) koolitusmaterjale ja koolituste läbiviimise korda;
5) tõendusdokumentide vorme;
6) isikupõhist doonori dokumentatsiooni;
7) andmed rakkude, kudede ja elundite liikumise kohta.
§ 5. Üldnõuded dokumendihaldusele
(1) Käitleja peab looma süsteemi dokumentide ja andmete haldamiseks. Süsteem peab olema usaldusväärne ja tagama andmete säilimise. Dokumente ja andmeid võib säilitada paberil või elektrooniliselt. Juurdepääs dokumentidele ja andmetele peab olema piiratud ja kaitstud turvameetmetega. Kandeid võivad sisestada ja muuta ainult selleks määratud töötajad. Kannete muutmine ja kustutamine peab olema registreeritud ning lisatud muutmise põhjus.
(2) Käitleja peab kehtestama dokumentide haldamise korra, mis võimaldab anda ülevaate dokumentide ülevaatamistest ja muudatustest ning tagab, et kasutatakse ainult dokumentide ajakohastatud versioone.
(3) Rakkude, kudede või elundite jälgitavuse tagamiseks vajalikke dokumente säilitab käitleja vähemalt kolmekümne aasta jooksul pärast rakkude, kudede või elundite kliinilist kasutamist või hävitamist. Rakkude, kudede ja elundite ohutust ja kvaliteeti kajastavaid dokumente säilitab käitleja vähemalt kümne aasta jooksul pärast rakkude, kudede või elundite kliinilist kasutamist või hävitamist.
Käitlejal peab olema välja töötatud protseduurid rakkude, kudede või elundite ohutuse ja kvaliteedi ning jälgitavuse tagamiseks vajalike dokumentide säilitamiseks käitleja tegevuse lõpetamisel.
(4) Dokumendihalduses tuleb lähtuda «Isikuandmete kaitse seaduse» sätetest. Juurdepääs andmetele peab olema võimaldatud ainult volitatud isikutele ning pädevale asutusele inspekteerimise ja kontrollimise eesmärgil.
(5) Kõik dokumendid peavad olema kiirelt kättesaadavad ja asuma kindlaksmääratud kohtades.
2. peatükk KÄITLEJALE ESITATAVAD NÕUDED
1. jagu Personal
(1) Töötajatel peab oma vastutusalas olema piisav kvalifikatsioon ja pädevus. Iga töötaja tööülesanded, vastutus ja aruandekohustus peavad olema dokumenteeritud, üheselt mõistetavad ja töötajale arusaadavad. Töötajate kohustusi võib delegeerida sobiva kvalifikatsiooniga asendajatele. Tööülesannete delegeerimine peab olema dokumenteeritud. Töötajate kvalifikatsiooni peab hindama vähemalt üks kord kahe aasta jooksul.
(2) Kõik töötajad peavad enne tööle asumist läbima baasväljaõppe ja koolituse oma tööülesande täitmiseks. Töötajate täienduskoolitus peab toimuma regulaarselt vastavalt käitlejas kehtestatud korrale ning seoses käitlemise protseduuride muutumisega.
(3) Töötajate baasväljaõpe peab minimaalselt sisaldama ülevaadet kehtivatest õigusaktidest, käitleja organisatsioonist, kvaliteedi süsteemist, tervishoiu- ja ohutusnõuetest, käideldava materjaliga seotud ohuteguritest.
(4) Käitleja kehtestab nõuded töötajate tervislikule seisundile, hügieenile ja riietusele ning varustab töötajad sobivate tööriiete, kaitse- ja hügieenivahenditega.
(1) Pädev isik on rakkude, kudede või elundite käitlemise eest vastutav isik.
(2) Pädev isik peab tagama, et retsipiendile suunatud rakud, koed või elundid oleksid käideldud vastavalt kehtivale seadusandlusele ning kehtestatud protseduuridele ja retsipiendile ohutud.
(3) Pädeva isiku kohustuseks on:
1) luua ja rakendada kvaliteedi süsteem ning korraldada regulaarselt siseauditeid määramaks; kas kvaliteedi süsteem vastab kehtestatud nõuetele, on mõjusalt rakendatud ja alal hoitud;
2) töötada välja käideldavate rakkude, kudede või elundite kvaliteedinõuded, kvaliteedi kontrollimise protseduuri ja teostada kontrolli nende täitmise üle;
3) töötada välja tööjuhendid ja tõendusdokumentide vormid ning tagada kõikide käitlemise protseduuride nõuetekohane dokumenteerimine ja dokumentide säilitamine;
4) töötada välja ja rakendada töötajate kvalifikatsiooni nõuded ning baasväljaõppe ja täiendkoolituste läbiviimise kord ning käitleja töökorraldus;
5) korraldada dokumenteeritud riskihindamiste läbiviimine ja kinnitada riskihindamiste tulemused;
6) korraldada protseduuride ja uuringumeetodite dokumenteeritud valideerimine ning materjalide ja seadmete kvalifitseerimine ning kinnitada nende tulemused;
7) oma otsusega heaks kiita või tagasi lükata käitlemisel kasutatavaid seadmeid ja materjale;
8) oma otsusega vabastada käideldud rakke, kudesid või elundeid;
9) tagada nõuetele mittevastavate rakkude, kudede või elundite kinnipidamine ja tagasikutsumine ning Ravimiameti teavitamine rasketest kõrvalekalletest ja rasketest kõrvaltoimetest.
2. jagu Rakkude, kudede ja elundite käitlemise ruumid
§ 8. Põhinõuded rakkude, kudede ja elundite käitlemise ruumidele
(1) Käitlemise ruumide planeering peab võimaldama käitlemise protseduuride eraldatust ja loogilist järgnevust.
(2) Rakkude, kudede või elundite käitlemise alad ei või kattuda ja materjalide ning personali liikumise teed ei tohi omavahel ristuda. Kui see on vältimatu, peavad olema kasutusele võetud meetmed eksimuste ja ristsaastumise vältimiseks.
(3) Kui hangitud rakud, koed või elundid puutuvad käitlemisel kokku väliskeskkonnaga peab käitleja läbi viima dokumenteeritud riskihindamise ja riskihindamise alusel kehtestama normid keskkonna tingimustele, sealhulgas õhu ja pindade mikrobioloogilisele puhtusele.
(4) Käitleja peab kehtestama tööjuhendid ruumide puhastamiseks ja desinfitseerimiseks.
(5) Ruumide parameetreid (nt temperatuur, õhu niiskus, õhu puhtus) mis võivad otseselt või kaudselt kahjustada käideldavaid rakke, kudesid või elundeid nimetatakse kriitilisteks parameetriteks. Ruumide kriitilised parameetrid peavad olema kvalifitseeritud, pidevalt jälgitud ning jälgimise tulemused dokumenteeritud ja säilitatud viisil, mis võimaldab kindlaks teha suundumusi.
(6) Käitleja peab kirjalikult sätestama personali juurdepääsu õigused ruumidesse.
§ 9. Doonorite vastuvõtmise ruum
Doonorite vastuvõtmiseks ja arstlikuks läbivaatuseks peab olema piisava suurusega ning vajaliku sisseseadega doonori privaatsust tagav eraldatud ruum, mis võimaldaks läbi viia kõiki ettenähtud toiminguid.
§ 10. Rakkude, kudede ja elundite eemaldamise ruum
Rakkude, kudede ja elundite eemaldamine peab toimuma operatsioonitoas või selleks ettenähtud ruumides. Surnud doonorilt rakkude, kudede või elundite eemaldamine ei tohi toimuda lahanguruumis.
§ 11. Doonoritel laboratoorseid uuringuid teostava laboratooriumi ruumid
Doonoritel laboratoorseid uuringuid teostava laboratooriumi ruumid peavad olema eraldatud teistest käitlemise ruumidest ja vastama hea laboritava nõuetele.
§ 12. Rakkude, kudede ja elundite töötlemise ruumid
(1) Rakkude, kudede ja elundite töötlemise ruumid peavad olema eraldatud teistest käitlemise ruumidest, et vältida rakkude, kudede või elundite saastumist nende töötlemise käigus.
(2) Töötlemise ruumides kasutatavad konstruktsioonimaterjalid, abimaterjalid ning ruumide viimistlus ja sisseseade peavad vastama sotsiaalministri 4. aprilli 2005. a määruse nr 55 «Ravimite tootmise eeskiri» lisas 1 toodud nõuetele.
(3) Töötlemise erinevad etapid peavad toimuma selleks ettenähtud selgelt piiritletud aladel.
(4) Töötlemisel kasutatavate materjalide ja töötajate liikumise kohta peavad olema koostatud tööjuhendid.
(5) Käitleja peab läbi viima dokumenteeritud riskihindamise ja riskihindamise alusel kehtestama normid kinnises süsteemis toimuva rakkude töötlemise keskkonna mikrobioloogilisele puhtusele.
(6) Kui rakkude, kudede või elundite töötlemine toimub avatud süsteemis ja töötlemisele ei järgne mikroobset inaktiveerimist, peab õhu puhtus töötlemise alal vastama sotsiaalministri 4. aprilli 2005. a määruse nr 55 «Ravimite tootmise eeskiri» lisas 1 toodud A-klassi nõuetele. Taustkeskkonna õhu puhtus peab olema antud raku, koele või elundile sobivad ja vastama vähemalt sotsiaalministri 4. aprilli 2005. a määruse nr 55 «Ravimite tootmise eeskiri» lisas 1 toodud D-klassi nõuetele.
(7) Käitleja peab läbi viima dokumenteeritud riskihindamise ja riskihindamise alusel kehtestama normid avatud süsteemis toimuva rakkude töötlemise keskkonna mikrobioloogilisele puhtusele kui esineb kas või üks järgmistest asjaoludest:
2) õhu puhtusele sotsiaalministri 4. aprilli 2005. a määruse nr 55 «Ravimite tootmise eeskiri» lisas 1 toodud A-klassi nõuete rakendamine võib kahjustada rakkude, kudede või elundite bioloogilisi omadusi;
3) tehniliselt ei ole võimalik töötlemiste etappi läbi viia sotsiaalministri 4. aprilli 2005. a määruse nr 55 «Ravimite tootmise eeskiri» lisas 1 toodud A-klassi nõuetele vastavas keskkonnas;
4) nakkuste ülekandmise oht töötlemisel on väiksem, kui siirdamisel.
(8) Käitleja poolt käesoleva paragrahvi lõike 7 alusel kehtestatud normid võivad erineda lõikes 6 kehtestatud õhu puhtuse normidest.
(9) Rakkude, kudede või elundite töötlemises osalevad töötajad peavad olema informeeritud töökeskkonna mikrobioloogilise kontrolli korrast ja kontrolli tulemustest.
§ 13. Rakkude, kudede ja elundite ladustamise ruum
Rakkude, kudede või elundite ladustamiseks peab olema eraldi piiratud juurdepääsuga ruum, kus on olemas säilitusseadmed, mis võimaldavad erinevates käitlemisetappides, vabastatud ja karantiinis olevate ning tagasikutsutud rakkude, kudede või elundite eraldatud ladustamist.
§ 14. Abiruumid
(1) Personali puhke- ja hügieeniruumid peavad olema eraldatud teistest ruumidest. Ruumide suurus peab vastama neid kasutavate töötajate hulgale.
(2) Riietusruumid, tualettruumid ning kätepesu kohad peavad olema hõlpsasti ligipääsetavad ning vastama kasutajate hulgale. Tualettruumid ei tohi olla vahetus ühenduses käitlemise ruumidega.
(3) Käitlemiseks kasutatavate materjalide, seadmete, vahendite ja varuosade ladustamise ruum peab asetsema eraldi käitlemise ruumidest. Kui materjale ja vahendeid on vaja hoida käitlemise ruumides, peavad need olema puhtad ja neid tuleb hoida eraldi kappides.
§ 15. Arhiiv
Arhiiviruumid peavad vastama «Arhiiviseaduses» ja selle rakendusaktides sätestatud nõuetele.
3. jagu Rakkude, kudede ja elundite käitlemise seadmed ja materjalid
§ 16. Põhinõuded rakkude, kudede ja elundite käitlemise seadmetele
(1) Kõik käitlemisel kasutatavad seadmed peavad olema kavandatud ja toodetud vastavalt «Meditsiiniseadme seaduses» ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuetele. Seadmed peavad olema paigutatud ja hooldatud vastavalt kasutamise eesmärgile ja kasutusjuhenditele.
(2) Seadmed peavad olema märgistatud, kalibreeritud ning enne kasutusele võttu kvalifitseeritud. Need tegevused peavad olema dokumenteeritud ning tagatud peab olema doonori, retsipiendi ning töötaja ohutus.
(3) Rakkude, kudede ja elundite kvaliteeti ja ohutust mõjutavad seadmed peavad olema märgistatud ja varustatud automaatsete üleskirjutamise seadmete ja audiovisuaalsete alarmsüsteemidega, et tagada kriitiliste parameetrite hoidmine ettenähtud piirides. Kõik seadmed, mida kasutatakse kriitilisteks mõõtmisteks tuleb kalibreerida, võimaluse korral jälgitava standardi järgi.
(4) Rakkude, kudede ja elundite kvaliteeti ja ohutust mõjutavad seadmed, mille rike võib põhjustada ohtu retsipiendi elule ja tervisele nimetatakse kriitiliseks seadmeteks, need seadmed peavad olema dubleeritud.
(5) Käitlejal peavad käideldavate rakkude, kudede või elundite ladustamiseks olema säilitusseadmed. Käitleja peab tagama rakkude, kudede või elundite säilivuse säilitusseadme rikke korral.
(6) Iga seadme jaoks peab olema koostatud tööjuhend, milles antakse juhiseid tegevuse kohta seadme kasutamisel ning seadme rikke või tõrke korral. Igal kriitilise seadmel peab olema logiraamat, kus fikseeritakse seadme kasutamise aeg, teostatud tööoperatsioonid, hooldused ja kasutajad.
(7) Seadmete tööd tuleb perioodiliselt hinnata ja vajadusel rekvalifitseerida. Käitleja peab läbi viima seadmete rekvalifitseerimise vähemalt üks kord kahe aasta jooksul ja kõigil alljärgnevatel juhtudel:
§ 17. Põhinõuded rakkude, kudede ja elundite käitlemises kasutatavatele materjalidele
(1) Kõik käitlemisel kasutatavad materjalid peavad olema kavandatud vastavalt kasutamise eesmärgile ja kasutusjuhenditele ning tagatud peab olema doonori, retsipiendi ning töötaja ohutus.
(2) Materjale, mis võivad mõjutada käideldavate rakkude, kudede ja elundite kvaliteeti, ohutust ning laboratoorsete uuringute tulemusi nimetatakse kriitilisteks materjalideks.
(3) Käitleja kehtestab kvaliteedinõuded kriitilistele materjalide, lisamaterjalidele ja pakkematerjalidele koos tootjate ja tarnijate äranäitamisega. Kriitilised materjalid peavad vastama tarnija spetsifikaadile ja käitleja poolt kehtestatud kvaliteedinõuetele. Kriitiliste materjalide varu suurus peab olema kindlaks määratud.
(4) Kriitiliste materjalide hankimine ja vastuvõtmine peab toimuma vastavalt tööjuhenditele ja olema dokumenteeritud. Kriitiline materjal peab olema karantiinis kuni selle vabastamiseni. Kriitiliste materjali vabastamine peab toimuma saadetise ja kaasneva dokumentatsiooni kontrolli baasil.
(5) Uued kriitilised materjalid peavad enne kasutuselevõtmist olema kvalifitseeritud.
§ 18. Rakkude, kudede ja elundite käitlemiseks kasutatavate materjalide ladustamine
(1) Käitleja peab tagama nõuetekohased ja kontrollitud tingimused käitlemiseks kasutatavate materjalide ladustamiseks.
(2) Materjalide ladustamise tingimused peavad võimaldama erinevat liiki materjalide korrapärast paigutamist. Karantiinis olevad materjalid peavad olema märgistatud ja paigutatud eraldi vabastatud materjalidest.
(3) Kõlbmatuks tunnistatud materjalid tuleb märgistada ja ladustada eraldi teistest materjalidest. Välistatud peab olema kõlbmatuks tunnistatud materjalide kasutamine käitlemisel.
4. jagu Rakkude, kudede ja elundite kvaliteedi kontrollimine
§ 19. Põhinõuded kvaliteedi kontrollimisele
(1) Rakkude, kudede ja elundite kvaliteedi kontrollimine hõlmab võetud proovide laboratoorsete uuringute tulemuste vastavust ja dokumentatsiooni kontrolli peale käitlemise igat etappi ning enne rakkude, kudede ja elundite vabastamist. Kvaliteedi kontroll tagab, et vabastatakse ainult nõuetele vastavaid rakke, kudesid ja elundeid.
(2) Käitlejal peavad olema tööjuhendid kvaliteedi kontrolli läbiviimiseks.
(3) Käitleja peab tagama kvaliteedi kontrolli täieliku dokumenteerimise. Kõik kõrvalekalded käitlemise protseduuridest ja laboratoorsete uuringute mittevastavad tulemused peavad olema protokollitud ja uuritud. Vajadusel tuleb rakendada korrigeerivaid meetmeid protseduuride läbiviimisel.
(4) Käitleja peab võimalusel võtma ja säilitama piisava hulga proove edaspidisteks uuringuteks ja tagama proovide säilimise ja identifitseerimise.
§ 20. Põhinõuded doonori laboratoorseid uuringuid teostavale laborile
(1) Doonoril laboratoorseid uuringuid teostav labor peab omama Terviseameti tegevusluba ja lähtuma oma töös heade laboritavade nõuetest.
(2) Doonoril laboratoorseid uuringuid teostavas laboris kasutatavad uuringumeetodid, proovivõtmismeetodid, seadmed ja uuringukomplektid peavad olema käitlejate poolt kontrollitud ning võimaldama tõese uuringutulemuse saamist.
(3) Kogu uuringute protseduur peab olema dokumenteeritud ning väljastatavad uuringute tulemused peavad olema selleks määratud töötajate poolt üle vaadatud ja kinnitatud.
3. peatükk KÄITLEMINE
§ 21. Põhinõuded rakkude, kudede ja elundite käitlemisele
(1) Inimpäritolu rakke, kudesid ja elundeid tohib käidelda ainult siirdamise eesmärgil.
(2) Käitleja peab enne käitlemise protseduuride kasutuselevõtmist ja käitlemise protseduurides muudatuste tegemist viima läbi dokumenteeritud riskihindamise.
(3) Käitlemise protseduurid peavad olema valideeritud, dokumenteeritud ja läbi viidud vastavalt tööjuhenditele. Valideerimise läbiviimine ja valideerimise tulemuste kinnitamine peab toimuma käitleja poolt kinnitatud tööjuhendite kohaselt. Käitlemise protseduuride stabiilsuse tagamiseks peab protseduure või nende kriitilist osa revalideerima minimaalselt üks kord kahe aasta jooksul.
(4) Käitlemise vastavust peab hindama etapiviisiliselt. Käitlemise protseduurides ilmnenud kõrvalekaldeid peab enne järgmise protseduuri alustamist uurima ja hindama, et selgitada välja nende mõju käideldavate rakkude, kudede või elundite kvaliteedile ja ohutusele ning vajadusel langetama otsuse protseduuri muutmiseks või käitlemise lõpetamiseks.
(5) Käitleja sõlmib kirjalikud lepingud kolmandate osapooltega, kui leiab aset väline käitlemise seotud tegevus, mis võib mõjutada rakkude, kudede või elundite kvaliteeti või ohutust. Enne lepingu sõlmimist peab käitleja kontrollima kolmanda osapoole vastavust käesolevas määruses kehtestatud nõuetele. Leping peab minimaalselt sätestama:
1) teostatava protseduuri kirjeldust koos tööjuhenditega;
2) lepingu osapoolte kohustused ja vastutuse;
3) nõuded lõpp produktile ja kvaliteedi kontrollile;
4) osapoolte vahelise informatsioonivahetuse korra.
(6) Käitlejal peavad olema tööjuhendid tegevuse lõpetamisel ladustatava materjali säilitamiseks, üleandmiseks või hävitamiseks.
(7) Käitleja sõlmib kirjalikud lepingud teiste käitlejate ja siirdamist läbiviivate eriarstiabi osutajatega, kellele toimub käideldud rakkude, kudede ja elundite väljastamine. Nimetatud lepingutes sätestatakse poolte õigused ja kohustused ning rasketest kõrvaltoimetest ja rasketest kõrvalekalletest teavitamise kord.
(8) Mittevastavate rakkude, kudede või elundite ja käitlemisel tekkinud jäätmete ohutul kõrvaldamisel ning hävitamisel peab järgima tööjuhendeid ja «Jäätmeseaduse» sätteid.
§ 22. Rakkude, kudede ja elundite hankimine
(1) Rakke, kudesid ja elundeid võib hankida ja selleks doonoreid valida käitleja selleks spetsiaalse koolituse saanud töötajad või käitlejaga lepingulistes suhetes olev spetsiaalse väljaõppega eriarstiabi osutaja.
(2) Käitleja pädev isik määrab hankimise eest vastutava isiku. Hankimise eest vastutav isik vastutab kogu hankimise protseduuri vastavuse eest hankimise tööjuhendile. Enne eemaldamise alustamist peab hankimise eest vastutav isik tuvastama doonori isiku ja kontrollima, et doonori nõusolek on saadud vastavalt «Rakkude, kudede ja elundite käitlemise ja siirdamise seaduses» sätestatud nõuetele. Dokumentidest peab selguma, kus ja kelle poolt doonor sobivaks tunnistati.
(3) Rakkude, kudede või elundite hankimise dokumentatsioon peab hõlmama minimaalselt:
1) doonori valiku kriteeriumid;
2) doonorile edastatava informatsiooni ja doonorilt nõusoleku võtmise korra ja nõusoleku vormi;
3) doonori läbivaatuse korra ja doonoril läbiviidavate laboratoorsete uuringute loetelu;
4) doonori ja hangitud rakkude, kudede ja elundite kodeerimise korra;
5) rakkude, kudede või elundite eemaldamise tööjuhendi;
6) doonorilt eemaldatud rakkude, kudede või elundite pakendamise ja märgistamise tööjuhendi;
7) eemaldatud rakkude, kudede või elundite transpordi tööjuhendi.
(4) Tööjuhendid peavad olema protseduuri läbiviijatele kättesaadavas kohas.
§ 23. Rakkude, kudede ja elundite eemaldamine
(1) Rakkude, kudede või elundite eemaldamise protseduur peab vastama doonori tüübile ja annetatavate rakkude, kudede või elundite liigile ning põhinema eemaldamise tööjuhendil. Elusdoonori tervise ja ohutuse tagamiseks peavad olema välja töötatud ja rakendatud meetmed.
(2) Eemaldamise vältel peavad olema tagatud rakkude, kudede või elundite lõplikuks kliiniliseks kasutamiseks vajalike bioloogiliste omaduste säilimine ning minimeeritud mikrobioloogilise saastumise oht, eriti juhul, kui rakke kudesid ja elundid pole võimalik järgnevalt mikrobioloogiliselt inaktiveerida või steriliseerida.
(3) Rakkude, kudede või elundite eemaldamine peab olema dokumenteeritud ja hangitud rakkude, kudede ja elundite jälgitavuse tagamiseks peab dokumentatsioon sisaldama minimaalselt järgmisi andmeid:
3) eemaldatud rakkude, kudede või elundite kirjeldus ja koodid (kaasaarvatud kogutud proovid);
5) eemaldamise kuupäev ja kellaaeg (algus ja lõpp);
6) eemaldamise koht ja andmed eemaldamise läbiviijate kohta;
10) surnud doonorite puhul surma kuupäev ja kellaaega ning surnukeha säilitustingimused.
(4) Pärast rakkude, kudede või elundite eemaldamist surnud doonori kehast peab keha rekonstrueerima nii, et see sarnaneks võimalikult palju esialgsele anatoomilisele kujule.
(5) Elusdoonorilt rakkude, kudede või elundi eemaldamise ajal ilmnenud mistahes kõrvalekalle, mis on tekitanud või võib tekitada kahju elusdoonorile, peab olema registreeritud ja uuritud.
(6) Rakkude, kudede ja elundite eemaldamiseks peab kasutama steriilseid, sertifitseeritud (CE märgisega) vahendeid ja seadmeid. Korduvkasutatavad vahendid tuleb puhastada ja steriliseerida valideeritud protseduuride kohaselt.
§ 24. Rakkude, kudede ja elundite doonorite ning hangitud materjali kodeerimine
(1) Kõikidele eemaldatud rakkudele, kudedele ja elunditele ning proovidele antakse unikaalne kood. Kood peab võimaldama rakkude, kudede ja elundite ning võetud proovide identifitseerimise ning jälgitavuse doonorist retsipiendini ja vastupidi.
(2) Kood peab minimaalselt sisaldama andmeid käitleja, doonori ning raku, koe või elundi liigi kohta.
§ 25. Rakkude, kudede ja elundite pakendi märgistamine
(1) Pakendi märgistamine peab tagama hangitud rakkude, kudede ja elundite ning proovide identifitseerimise ja jälgitavuse. Märgis peab olema selge, loetav ja kustumatu. Märgis peab püsivalt kinnituma pakendile ja säilitama terviklikkuse ja loetavuse kõigis hoiu- ja transpordi tingimustes.
(2) Märgisele kantakse informatsioon vöötkoodidena, numbritena ja sõnalisel kujul.
(3) Pakendi märgisele kantav minimaalne informatsioon ja transpordikonteineri märgisele kantav minimaalne informatsioon on toodud käesoleva määruse lisas.
§ 26. Rakkude, kudede ja elundite töötlemine
(1) Töötlemisel protseduur ei tohi kahjustada rakkude, kudede või elundite bioloogilisi omadusi ja kliinilist toimet ega seeläbi ohustada retsipienti. Töötlemise protseduuri tuleb valideerida lähtudes siirdamise kliiniliste tulemuste vastavusest publitseeritud uuringutes esitatud andmetega või võrdluses varasemate perioodide tulemustega.
(2) Käitleja peab kehtestama kirjalikud kvaliteedinõuded algmaterjalile, lõpptoodetele ja vajadusel vahetoodetele.
(3) Algmaterjali kvaliteedinõuded peavad minimaalselt sisaldama:
1) algmaterjali nimetust ja kirjeldust;
2) kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid näitajaid koos hälvete lubatud piiridega;
3) juhiseid proovide võtmiseks ja uurimiseks ning proovide tulemusi koos hälvete lubatud piiridega;
4) algmaterjali maksimaalset säilitamise aega.
(4) Vahetoote kohta peavad olema kehtestatud kvaliteedi nõuded juhul, kui vahetoote kohta käivaid andmeid kasutatakse lõpptoote kvaliteedi hindamiseks.
(5) Lõpptoote kvaliteedinõuded peavad minimaalselt sisaldama:
1) lõpptoote nimetust ja kirjeldust;
2) kasutamise näidustust;
3) kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid näitajaid koos hälvete lubatud piiridega;
4) lõpptoote säilitamistingimusi;
5) lõpptoote kõlblikkusaega;
6) käitlemise protseduuri ülevaadet koos kasutatavate materjalide loeteluga;
7) pakendi märgisel olevat informatsiooni;
8) lõpptoote pakkematerjale ja transporditingimusi;
9) ettevaatusabinõusid käsitsemisel;
10) siirdamisega kaasneda võivate kõrvaltoimete loetelu.
(6) Lõpptoote märgisele kantav rakkude, kudede ja elundite säilivusaja arvestamisel on eemaldamise kuupäev ja kellaaeg raku, koe või elundi säilivusaja esimene päev.
§ 27. Rakkude, kudede ja elundite pakendamine
(1) Käitleja peab kvalifitseerima rakkude, kudede või elundite pakendid ja transpordikonteinerid.
(2) Rakke, kudesid või elundeid tuleb pakendada sertifitseeritud keskkonda.
§ 28. Rakkude, kudede ja elundite vabastamine
(1) Rakke, kudesid või elundeid vabastab pädev isik või pädeva isiku asendaja allkirjastades rakkude, kudede või elundi sertifikaadi.
(2) Rakkude, kudede või elundi vabastamiseks peavad olema laekunud kõik uuringute tulemused ja tõendusdokumendid, mis võimaldavad hinnata käideldud rakkude, kudede või elundite vastavust kvaliteedinõuetele ja käitlemise protseduuride vastavust tööjuhendile.
(3) Rakkude, kudede või elundite sertifikaat peab minimaalselt sisaldama:
1) lõpptoote nimetust ja koodi;
2) raku, koe või elundi eemaldamise kuupäev, kellaaeg ja säilivuskuupäeva;
3) läbiviidud uuringute tulemusi koos hälvete lubatud piiridega;
4) kinnitust käitlemise protseduuride vastavuse kohta kinnitatud tööjuhenditele;
5) otsus rakkude, kudede või elundi vabastamise kohta;
6) rakkude, kudede või elundite vabastamise kuupäeva;
7) rakkude, kudede või elundite vabastamisotsuse teinud isiku nime ja allkirja.
(4) Ainult vabastatud rakke, kudesid või elundeid võib paigutada ümber väljastamise alale.
§ 29. Rakkude, kudede ja elundite ladustamine
(1) Käideldavaid, karantiinis, vabastatud või tagasikutsutud rakke, kudesid ja elundeid peab ladustama eraldatult, et vältida nende segiajamist ja ristsaastumist. Karantiinis ja kasutamiseks vabastatud rakkude, kudede või elundite ladustamiskohad peavad olema füüsiliselt eraldatud ja märgistatud.
(2) Rakkude, kudede või elundite ladustamistingimused peavad vastama konkreetse raku, koe või elundi liigile. Käitleja peab määrama ladustamistingimustest sõltuvalt maksimaalse säilitusaja.
(3) Igale raku, koe või elundi liigile peavad olema määratud hoiatus- ja alarmtemperatuurid. Hoiatustemperatuuri tekkimisel tuleb uurida tekkepõhjuseid ja vajadusel rakendada meetmed tekkepõhjuste kõrvaldamiseks. Alarmtemperatuuride tekkimisel tuleb ladustatavad rakud, koed või elundid viivitamatult ümber paigutada tagavara säilitusseadmesse.
(4) Ladustamisel tuleb dokumenteerida järgnevad kõrvalekalded:
1) hoiatus- ja alarmtemperatuuride ilmnemine ning säilitustemperatuuride mittevastavused;
§ 30. Rakkude, kudede ja elundite vastuvõtmine, väljastamine ja transport
(1) Rakke, kudesid või elundeid võivad vastu võtta ja väljastada ainult selleks määratud töötajad. Rakke, kudesid või elundeid võib vastu võtta ja väljastada ainult eriarstiabi osutajate ja käitlejate poolt volitatud isikutele.
(2) Vastuvõetud rakud, koed või elundid tuleb saabumisel panna karantiini, kuni on kontrollitud saatedokumentatsiooni terviklikkust ja vastavust käitleja poolt kehtestatud nõuetele.
(3) Rakkude, kudede või elundite väljastamisel peab kontrollima rakkude, kudede või elundite pakendi märgistust, pakendi terviklikkust ja sertifikaati.
(4) Rakkude, kudede või elundite transporditingimused ja ajapiirangud peavad olema kvalifitseeritud ja regulaarse kontrolli all.
(5) Rakkude, kudede või elundite transport peab toimuma spetsiaalsetes märgistatud konteinerites.
(6) Temperatuur transpordi ajal ja transpordi kestvus peab olema registreeritud.
§ 31. Pretensioonide lahendamine
(1) Käitleja peab määrama töötaja, kes lahendab doonorite ja eriarstiabi osutajatelt saabunud pretensioone.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud töötaja peab koheselt teavitama pädevat isikut igast pretensioonist.
(3) Väljastatud rakke, kudesid või elundeid puudutavad pretensioonid tuleb läbi vaadata, selgitada välja ja kõrvaldada pretensioonide tekkepõhjused. Kogu tegevus tuleb protokollida, vajadusel peab alustama tagasikutsumise protseduuri.
(4) Kõiki laekunud pretensioone ja pretensioonide kokkuvõtteid on vaja säilitada kirjalikult, regulaarselt üle vaadata, analüüsida ja hinnata ning vajadusel rakendada korrigeerivaid tegevusi.
* Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/23/EÜ inimkudede ja -rakkude annetamise, hankimise, uurimise, töötlemise, säilitamise, ladustamise ja jaotamise kvaliteedi- ja ohutusstandardite kehtestamise kohta (ELT L 102, 07.04.2004, lk 48–58); Euroopa Komisjoni direktiiv 2006/17/EÜ, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/23/EÜ inimkudede ja -rakkude annetamise, hankimise ja uurimise teatavate tehniliste nõuete osas (ELT L 38, 9.02.2006, lk 40–52); Euroopa Komisjoni direktiiv 2006/86/EÜ, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/23/EÜ jälgitavusnõuete, rasketest kõrvaltoimetest ja tõsistest kõrvalekalletest teatamise ning inimkudede ja -rakkude kodeerimist, töötlemist, säilitamist, ladustamist ja jaotamist käsitlevate teatavate tehniliste nõuete osas (ELT L 294, 25.10.2006, lk 32–50).
Lisa Pakendi märgisele ja transpordikonteineri märgisele kantav minimaalne informatsioon


Mitteresidendist juhatuse või nõukogu liikme tasu tulumaksuga maksustamisest | Maksu- ja Tolliamet
Avaleht Äriklient Tulu, kulu, käive, kasum Mitteresidendi Eesti tulu maksustamine Juhendid Mitteresidendist juhatuse või nõukogu liikme tasu ...
Mitteresidendist juhatuse või nõukogu liikme tasu tulumaksuga maksustamisest
Residendist äriühingu juhtimis- või kontrollorgani liikme (TuMS § 9) või mitteresidendist äriühingu püsiva tegevuskoha juhtorgani liikme (TuMS § 9) ülesandeid täitva mitteresidendi tasu tulumaksuga maksustamise põhimõtted muutusid alates 01.01.2015.
Selgitame muudatusi mitteresidendist juhtimis- või kontrollorgani liikme tasu maksustamises ja deklareerimises.
Kuni 31.12.2014 maksustati tasu vaid juhul, kui seda maksti Eesti residendist juriidilise isiku või mitteresidendist äriühingu Eesti püsiva tegevuskoha poolt. Muudatus tulumaksuseaduse (edaspidi TuMS) § 29 lõikes 2 seisneb selles, et maksustamine ei olene enam tasu maksjast. Maksustamise aluseks on, et mitteresident on saanud tasu Eesti residendist äriühingu juhtimis- või kontrollorgani liikmeks oleku eest või mitteresidendi Eestis asuva püsiva tegevuskoha juhtorgani liikme ametiülesannete täitmise eest.
Mitteresidendi töötasu (TuMS § 29 lg 1) ning ettevõtluse tulu (TuMS § 29 lg 3) maksustatakse juhatuse ja nõukogu liikme lepingu alusel makstud tasust erinevalt.
Juhtimis- või kontrollorgani liikme lepingu alusel makstud tasu maksustatakse olenemata sellest, kus töö tegelikult tehti. Mitteresidendi võlaõigusliku lepingu alusel osutatud teenuse või töölepingu alusel tehtud töö tasu on Eestis tulumaksuga maksustatav osas, milles töö või teenus on toimunud Eestis.
Äriseadustiku § 1801 lõike 1 kohaselt määratakse osaühingu juhatuse liikmele makstava tasu suurus ja maksmise kord osanike otsusega, nõukogu olemasolul aga nõukogu otsusega.
Äriseadustiku § 314 kohaselt määratakse aktsiaseltsi juhatuse liikmele makstava tasu suurus ja maksmise kord nõukogu otsusega.
Äriseadustiku § 326 sätestab aktsiaseltsi nõukogu liikme töö tasustamise, lõike 1 kohaselt otsustab nõukogu liikmete tasustamise korra ja tasu suuruse üldkoosolek.
Eeltoodust tulenevalt peaks olema juhtimis- ja kontrollorgani liikme tasu suurus üldiselt äriühingule teada.
Kui mitteresident saab tasu ühe summana paljude ülesannete eest, on tarvis maksustamiseks leida tõendatav proportsioon, millises osas on tasu milliste ülesannete eest saadud. See võib olenevalt olukorrast sõltuda ülesannetele kulutatud ajast ning olulisusest vms.
Kui Eesti äriühing ei ole juhtimis- või kontrollorgani liikme tasu maksja, ei ole Eesti äriühingul ka tasult kinnipidamise kohustust, ega kohustust kontrollida, kas nimetatud tasult on tulumaks Eestis makstud.
Tasu saajal endal on kohustus tulu deklareerida ning Eestis tulumaks tasuda (TuMS § 44 lõige 51).
Maksu- ja Tolliamet juhib tähelepanu, et juhtimis- või kontrollorgani liige, kellel tekib maksukohustus Eestis, on vaja registreerida töötamise registris ( maksukorralduse seaduse § 251 lg 4).
Seega peab mitteresidendist juhtimis- või kontrollorgani liikmel olema Eesti isikukood. Isikukoodi on võimalik taotleda kohalikust omavalitsusest koos elukoha registreerimisega, elukohta registreerimata maavalitsusest või Eesti välisesindusest.
Kuigi Eesti äriühingul ei ole tulumaksu kinnipidamise kohustust, on tal kui tööd võimaldaval isikul kohustus mitteresidendist juhtimis- või kontrollorgani liige registreerida töötamise registris. Juhul kui väljamakse tegija (maksudeklaratsioonide esitaja) ja tegelik tööd võimaldav isik on erinevad, tuleb registreerimisel lisaks märkida tööd tegevale isikule tegeliku väljamaksete tegija andmed.
Mitteresidendist juriidilisel isikul, kes on mitteresidendile Eestis maksustatava tasu maksja, ei ole Eestis mitteresidendist tööandjana registreerimise ega tulumaksu tasumise ega kinnipidamise kohustust.
Kui mitteresidendist juhtimis- või kontrollorgani liikmele maksab tasu Eesti residendist juriidiline isik, on viimane tulumaksu kinnipidaja TuMS § 40 lõike 1 alusel ning tal on kohustus seda teha.
Eeldame, et Eesti residendist juriidiline isik ei tohiks oma kohustust täitmata jätta. Kuid juhul, kui väljamaksja on mitteresident, kellel ei ole Eestis tulumaksu kinnipidamise kohustust, on saajal endal kohustus saadud tasu deklareerida kas mitteresidendi vormil A1 või juhul, kui tegemist on Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi residendiga, residendist füüsilise isiku tuludeklaratsiooni vormil, arvestades TuMS § 311.
Kui mitteresidendist juhtimis- või kontrollorgani liige tasu ei saa, ei ole ka tulumaksukohustust, seega ka mitte deklareerimise ega töötamise registris registreerimise kohustust.
Mitteresidendist äriühingu juhatuse või nõukogu liikmeks oleku tasult ei pea mitteresidendist tasu saaja tasuma tulumaksu Eestis.
Eesti on paljude välisriikidega sõlminud tulumaksuga topeltmaksustamise vältimise ning maksudest hoidumise tõkestamise lepingu (edaspidi maksuleping), mis valdavalt sisaldavad sätet, mille kohaselt Eesti residendist äriühingu juhatuse ja muu sarnase organi liikme tasu, mida makstakse teise riigi residendile, maksustatakse Eesti tulumaksuseaduse kohaselt Eestis (mudellepingu art 16 „Juhatuse liikme tasu“).
Seega on Eesti residendist juhatuse liikme tasu tulumaksuga maksustamine Eesti TuMS § 29 lõike 2 alusel maksulepinguga kooskõlas. Teisel riigil on kohustus residendiriigina topeltmaksustamine vältida, võttes Eesti tulumaksukohustus arvesse.
Eesti on kahepoolseid riikidevahelisi maksulepinguid sõlminud üle 50, juhtimis- või kontrollorgani liikmeks oleku tasu osas ei ole muutust toimunud. Maksulepingute tekstidega on võimalik tutvuda MTA veebilehel siin.


Viru-Nigula valla munitsipaalharidusasutuste hoolekogude moodustamise kord ja hoolekogude töökord – Riigi Teataja
Viru-Nigula valla munitsipaalharidusasutuste hoolekogude moodustamise kord ja hoolekogude töökord
Viru-Nigula valla munitsipaalharidusasutuste hoolekogude moodustamise kord ja hoolekogude töökord - sisukord
2 HOOLEKOGU KOOSSEIS JA- LIIKMETE VALIMINE
§ 3 Vanemate esindaja ja haridusasutust toetavate organisatsioonide esindaja valimine
§ 4 Vilistlaste esindaja valimine kooli hoolekogusse
§ 5 Õpilaste esindajate valimine kooli hoolekogusse
§ 6 Õppenõukogu esindaja valimine haridusasutuse hoolekogusse
§ 7 Kooli pidaja esindaja ning valla esindaja valimine haridusasutuse hoolekogusse
§ 8 Esindajate andmete esitamine
§ 9 Hoolekogu koosseisu kinnitamine ja liikmete volitused
4 HOOLEKOGU ÜLESANDED JA TÖÖKORD
§ 15 Hoolekogu otsuste vastuvõtmine ja nende täitmine
§ 16 Otsusega mittenõustumine
§ 18 Määruste kehtetuteks tunnistamine
RT IV, 15.11.2019, 22
Vastu võetud 10.01.2019 nr 1
RT IV, 18.01.2019, 1
jõustumine 21.01.2019
07.11.2019 RT IV, 15.11.2019, 5 18.11.2019
Määrus on antud kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lõike 1 punkti 4, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 73 lõike 1, koolieelse lasteasutuse seaduse § 24, huvikooliseaduse § 17 lõike 1 alusel ja lähtudes Viru-Nigula Vallavolikogu 25.01.2018 otsusest nr 53 „Seadusega kohaliku omavalitsuse pädevusse antud küsimuste lahendamise otsustusõiguse delegeerimine Viru-Nigula Vallavalitsusele“.
Määrusega sätestatakse Viru-Nigula valla üldhariduskoolide ja huvikoolide (edaspidi kool) ning koolieelsete lasteasutuste (edaspidi lasteaed) (edaspidi koos nimetatud haridusasutus) hoolekogude moodustamise kord ja hoolekogude töökord.
2. peatükk HOOLEKOGU KOOSSEIS JA- LIIKMETE VALIMINE
(1) Hoolekogu koosseis:
1) põhikooli hoolekogusse kuuluvad kooli pidaja esindaja, kaks õppenõukogu esindajat, neli lapsevanemate esindajat, vilistlaste või haridusasutust toetavate organisatsioonide esindajad. Kui koolis on moodustatud õpilasesindus, kuulub hoolekogu koosseisu täiendavalt õpilasesinduse nimetatud esindaja;
[RT IV, 15.11.2019, 5 - jõust. 18.11.2019]
2) ühe asutusena tegutseva põhikooli ja gümnaasiumi hoolekogu koosseisu kuuluvad kooli pidaja esindaja, vähemalt kaks õppenõukogu esindajat, kellest üks esindab põhikooli ja teine gümnaasiumi õpetajaid, nii põhikooli kui ka gümnaasiumiõpilaste vanemate esindajad, vilistlaste või kooli toetavate organisatsioonide esindajad ja õpilasesinduse nimetatud esindaja.
3) lasteaia hoolekogusse kuuluvad õpetajate esindaja, iga rühma vanemate esindaja ja valla esindaja.
4) huvikooli hoolekogusse kuuluvad kooli pidaja esindaja, huvikooli toetavate organisatsioonide ja lastevanemate esindajad, õppe- ja kasvatustegevusega seotud koolitöötajate esindaja ja õppurite esindaja või õpilasesinduse olemasolul selle esindaja.
(2) Hoolekogu moodustamisel tuleb arvestada, et vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide esindajad moodustaksid enamuse hoolekogu koosseisust.
(3) Hoolekogu koosseisu kuuluvate vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide esindajad ei tohi kuuluda haridusasutuse töötajate hulka.
(4) Hoolekogu on koolis vähemalt 9 liikmeline, lasteaias vähemalt 10 liikmeline, huvikoolis vähemalt 7 liikmeline.
§ 3. Vanemate esindaja ja haridusasutust toetavate organisatsioonide esindaja valimine
Esindajate valimine toimub:
1) koolis vanemate üldkoosolekul, mille kutsub kokku kooli juhtkond;
2) lasteaias vanemate rühmakoosolekul, kus iga rühma vanemad valivad hoolekogusse enda esindajad, lisaks valib pedagoogiline nõukogu oma esindaja ja vald enda esindaja;
3) vanemate üldkoosolekut juhatab direktor või tema poolt määratud isik;
4) vanemate üldkoosolekust võivad hääleõigusega osa võtta kõik kooli õpilaste vanemad või eestkostjad;
5) kandidaadid hoolekogudesse seatakse üles vanemate üldkoosolekul;
6) kandidaat peab andma kandideerimiseks nõusoleku;
7) hoolekogu liikmete valimine toimub avaliku hääletamise teel. Kandidaat osutub hoolekogusse valituks, kui tema poolt hääletab üle poole koosolekust osavõtnud isikutest;
8) haridusasutuse tegevust toetav organisatsioon, mis tegutseb juriidilise isikuna või seltsinguna, võib valida hoolekogusse oma esindaja, kui haridusasutus on teinud organisatsioonile vastava ettepaneku;
9) haridusasutust toetava organisatsiooni juhatuse liige või seltsinglane esitab haridusasutuse juhile haridusasutust toetava organisatsiooni volitatud isiku andmed.
§ 4. Vilistlaste esindaja valimine kooli hoolekogusse
(1) Kooli vilistlased, kes tegutsevad ühinguna, seltsinguna või muul viisil organiseeritult valivad hoolekogusse oma esindaja.
(2) Ettepaneku vilistlastele oma esindaja valimiseks teeb kooli direktor.
(3) Organiseeritult tegutsevate vilistlaste juht esitab kooli direktorile kirjalikult vilistlaste esindaja andmed.
(4) Juhul kui vilistlased ei tegutse organiseeritult valitakse vilistlaste esindaja vanemate üldkoosolekul käesoleva määruse §-s 3 toodud korras.
§ 5. Õpilaste esindajate valimine kooli hoolekogusse
(1) Õpilasesindus korraldab hoolekogusse õpilaste esindaja valimise.
(2) Õpilaste esindaja valitakse hääletamise teel. Kandidaadi võib üles seada kooli iga õpilane. Kandidaat peab kandideerimiseks andma nõusoleku.
(3) Hoolekogu liikme valimine toimub avaliku hääletamise teel. Kandidaat osutub hoolekogusse valituks, kui tema poolt hääletab üle poole koosolekust osavõtnud õpilastest.
(4) Kooli õpilasesinduse juht esitab kooli direktorile kirjalikult teatise õpilaste esindaja valimise kohta.
§ 6. Õppenõukogu esindaja valimine haridusasutuse hoolekogusse
(1) Õppenõukogu esindajate valimine toimub õppenõukogu koosolekul.
(2) Kandidaadid hoolekogusse seatakse üles õppenõukogu liikmete poolt. Kandidaat peab kandideerimiseks andma nõusoleku.
(3) Hoolekogu liikme valimine toimub avaliku hääletamise teel.
(4) Kandidaat osutub valituks, kui tema poolt hääletab üle poole õppenõukogu koosolekust osavõtnud õppenõukogu liikmetest.
§ 7. Kooli pidaja esindaja ning valla esindaja valimine haridusasutuse hoolekogusse
(1) Vallavolikogu nimetab oma esindaja haridusasutuse hoolekogusse volikogu uue koosseisu alguses.
(2) Kui esindajaks nimetatud volikogu liikme volitused lõpevad enne volikogu volituste lõppemist, nimetab kooli või lasteaia pidaja uue esindaja. Uus esindaja nimetatakse vajadusel ka volikogu liikme volituste peatumisel.
(3) Vallavalitsus nimetab oma esindaja haridusasutuse hoolekogusse uue koosseisu alguses.
§ 8. Esindajate andmete esitamine
Haridusasutuse juht esitab vajadusel iga õppeaasta alguses, oktoobrikuu jooksul Viru-Nigula Vallavalitsusele kui täitevorganile (edaspidi Vallavalitsus) hoolekogusse valitud esindajate andmed.
§ 9. Hoolekogu koosseisu kinnitamine ja liikmete volitused
(1) Vallavalitsus kinnitab koosseisuliste muutuste korral igaks õppeaastaks haridusasutuse hoolekogu koosseisu hiljemalt jooksva õppeaasta novembrikuu jooksul.
1) esindajaks valitud vanema lapse väljaarvamisel haridusasutuse õpilaste nimekirjast;
5) liikme surma korral.
Liikme volituse ennetähtaegsel lõppemisel teavitab haridusasutuse juht sellest Vallavalitsust esitades taotluse hoolekogu koosseisu muutmiseks koos uue esindaja andmetega.
4. peatükk HOOLEKOGU ÜLESANDED JA TÖÖKORD
(1) Hoolekogu ülesanne on kooli õpilaste ja lasteaia laste, pedagoogide, kooli pidaja ja valla esindaja, õpilaste vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide ühistegevus õppe ja kasvatuse suunamisel, planeerimisel ja jälgimisel ning õppeks ja kasvatuseks paremate tingimuste loomine.
1) arutab läbi ja annab tagasisidet haridusasutuse õppekava, selle muudatuste ning õppekorralduse muudatuste kohta;
2) osaleb haridusasutuse arengukava ja selle muudatuste ettevalmistamisel, arutab läbi ja avaldab arvamust;
3) arutab läbi ja avaldab arvamust haridusasutuse põhimääruse ja selle muudatuste kohta;
4) arutab läbi ja annab arvamuse haridusasutuse kodukorra kohta enne selle kehtestamist;
5) annab nõusoleku suurendada erandjuhul põhikooli õpilaste arvu klassis;
7) annab arvamuse haridusasutuse vastuvõtu tingimuste ja korra eelnõule;
8) arutab läbi ja kehtestab direktori ettepanekul pedagoogide, (välja arvatud direktori) ametikohtade täitmiseks konkursi läbiviimise korra;
10) arutab läbi ja annab tagasisidet haridusasutuse sisehindamise aruandele ning annab sellele oma kooskõlastuse;
11) arutab läbi ja annab arvamuse haridusasutuse eelarve projekti kohta;
12) annab arvamuse haridusasutuse palgakorralduse põhimõtete kohta;
13) annab arvamuse arenguvestluse korraldamise tingimuste ja korra kohta;
14) osaleb vajadusel haridusasutuse hädaolukorra lahendamise plaani väljatöötamisel;
15) nimetab oma esindaja komisjonide ja kogude koosseisu õigusaktides ettenähtud juhtudel;
16) teeb ettepanekuid vallavalitsusele kui ametiasutusele (edaspidi ametiasutus) haridusasutusega seotud küsimuste paremaks lahendamiseks;
17) annab hinnangu huvitegevuse, pikapäevarühma ja õpilaskodu vajaduse ja töökorralduse kohta;
18) annab arvamuse haridusasutuse ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise kohta;
19) täidab teisi õigusaktidega hoolekogule pandud ülesandeid ning teeb kooli pidajale ettepanekuid kooliga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks.
(1) Hoolekogu valib enda liikmete hulgast esimehe ja aseesimehe.
(3) Hoolekogu erakorralise koosoleku kutsub kokku hoolekogu esimees vähemalt kolme hoolekogu liikme, haridusasutuse juhi või vallavanema ettepanekul.
(4) Koosolekut juhatab hoolekogu esimees, tema äraolekul aseesimees.
(5) Koosolekul arutusele tulevate küsimuste ettevalmistamist ning asjakohaste materjalide eelnevat tutvustamist hoolekogu liikmetele korraldab esimees, tema äraolekul aseesimees.
(6) Koosoleku toimumise aeg ja päevakord teatatakse liikmetele kirjalikult vähemalt üks nädal enne koosoleku toimumist.
(8) Arutatavate küsimuste analüüsimiseks ja eksperthinnangute andmiseks võib hoolekogu oma töösse kaasata vastava ala spetsialiste, moodustada komisjone või töörühmi.
(9) Hoolekogu koosolekust võtab osa haridusasutuse juht, kes on hoolekogu ees aruandekohustuslik.
(10) Hoolekogu koosolekutest võivad osa võtta õpilasesinduse esindajad (koolis), haridusasutuse õppe- ja kasvatustegevuse üle riiklikku järelevalvet teostavad ametiisikud, vallavalitsuse ametiisikud ning teised isikud hoolekogu esimehe, tema äraolekul aseesimehe loal.
2) koosoleku algus ja lõpp;
5) koosolekule kutsutud isikute ees- ja perekonnanimed ning nende ametinimetused; 6)koosolekust osa võtnud ning koosolekult puudunud hoolekogu liikmete ees- ja perekonnanimed;
8) vastu võetud otsused;
(12) Hoolekogu protokolle koos muude hoolekogu töösse puutuvate materjalidega säilitatakse haridusasutuses ühtsetel alustel muude asutuse dokumentidega.
(1) Kiiret otsustamist vajavates küsimustes või olukorras, kus hoolekogu kokkukutsumine ei ole otstarbekas, võib hoolekogu otsuse vastu võtta või oma seisukoha anda ka side- või infotehnoloogiliste vahendite kaudu koosolekut kokku kutsumata.
(2) Otsuse vastuvõtmiseks või seisukoha andmiseks koosolekut kokku kutsumata saadab hoolekogu esimees, tema äraolekul aseesimees, kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis hoolekogu liikmetele otsuse eelnõu ja otsuse tegemiseks või seisukoha andmiseks vajalikud materjalid ning määrab vastamise tähtaja, mis ei või olla lühem kui kolm tööpäeva. Materjalid esitatakse infoks ka haridusasutuse juhile. Hoolekogu liige saadab vastuse kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis.
(3) Hoolekogu seisukoha andmise viis ja hääletustulemused protokollitakse. Protokolli kuupäevaks on hoolekogu liikmete seisukoha andmiseks määratud tähtaja lõpptähtpäev. Protokollile kirjutavad alla hoolekogu esimees, tema äraolekul aseesimees ja protokollija.
§ 15. Hoolekogu otsuste vastuvõtmine ja nende täitmine
(1) Hoolekogu on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtavad osa vähemalt pooled hoolekogu liikmetest, sealhulgas esimees, tema äraolekul aseesimees.
(3) Hoolekogu otsuste täitmist korraldab haridusasutuse juht koostöös Viru-Nigula Vallavolikogu ja Vallavalitsusega.
(4) Hoolekogu poolt vastu võetud otsused on avalikud ning asjast huvitatud isikul on õigus nendega tutvuda.
§ 16. Otsusega mittenõustumine
Hoolekogu otsusega mittenõustumisel on huvitatud isikul õigus pöörduda avaldusega haridusasutuse õppe- ja kasvatustegevuse üle riiklikku järelevalvet teostava ametniku poole viie tööpäeva jooksul arvates otsuse kättesaamisest.
Hoolekogu aruande õppeaastal tehtud tööst esitab hoolekogu esimees haridusasutuse lastevanemate üldkoosolekule ja teadmiseks Vallavalitsusele uue õppeaasta alguses. Aruanne kajastab õppeaasta jooksul tehtud tööd ja plaane uueks õppeaastaks.
§ 18. Määruste kehtetuteks tunnistamine


text:
Enne kui teed raamatu vastamist.
Pealkiri: Enne kui teed raamatu vastamist. Laup Jan 03 2009, 15:05
Punktisüsteemist.
§1.1 Punkte pannakse enam-vähem nii:
Nimeta 3 inimest kes läksid poodi. 3p
Kus elab Amelia?
Nüüd, ise valid mitu punkti.
Kui vastus on nt: Põlvas 1p
Eestis, Põlvas 2p
Euroopas, Eestis, Põlvas 3p vms.
Kirjelda Amelia välimust.
Selliste küsimuste puhul paned iga fakti eest ühe punkti.
§ 1.2 Valesti kirjutatud nimede eest võetakse pool punkti maha.
§ 1.3 Vastamise eest saadud punktid lähevad ka edetabelisse.
§ 1.4 Auhind vali ise: kas punktid või galeoonid(galeoonid lähevad enda kulul). Kui soovid võid midagi muud ka valida.
Küsimustest.
§ 2.1 Küsimused peavad olema arusaadavad, korralikult sõnastatud.
§2.2 Ära võta küsimusi teistest raamatutest. Nt: Harry Potteri esimest raamatut vastates ära tee teisest raamatust küsimusi.
§2.3 Kui küsimusi teed võid teha hästi palju küsimusi, aga valid sealt parimad. See oli lihtsalt soovitus
§2.4 Küsimusi tehes tee ka raskem lisaküsimus, soovitatavalt mitte 1 punktiga. Saada need kasutajatele, kellel on sama palju punkte.
§3.1 Kui tahad küsimusi teha, räägi enne mulle ka.
§3.2 Mõnda aega enne vastamist teed teema, kus ütled kuna küsimused tulevad.
§3.3 Ole tubli ja küsi julgelt, kui midagi vaja!
§4.1 Ära mulle küsimusi saada, see ei oleks teiste suhtes aus.
Viimati muutis seda Valgekihv (Kolm Märts 03 2010, 20:12). Kokku muudetud 2 korda
Pealkiri: Re: Enne kui teed raamatu vastamist. Laup Jan 03 2009, 15:38
Aga kui sa teed mingile raamatule küsimused, kas sa saad selle eest punkte ka? Ja kui palju? Mille järgi seda võetakse?
Ja see küsimus, et kus elab Amelia? Siis kui ma sinna kirjutan: Universumis, planeedil Maa, Põhjapoolkeral, Euraasias, Euroopas, Balti riigis Eestis, Põlvamaal, Põlvas. Ja siis veel näiteks, (kui see kusagil kirjas on) Maasika tee, 26a. Kas ma saan selle eest rohkem punkte?
Pealkiri: Re: Enne kui teed raamatu vastamist. Laup Jan 03 2009, 16:47
Punkte saab.
Ma ei tea veel.
Seda otsustab küsimuse tegija juba ise.
Pealkiri: Re: Enne kui teed raamatu vastamist. Laup Jan 03 2009, 17:16
Haha. Punktisüsteem nagu minu grupis
Pealkiri: Re: Enne kui teed raamatu vastamist. Laup Jan 03 2009, 19:02
? Sinu grupis?
Pealkiri: Re: Enne kui teed raamatu vastamist. Laup Jan 03 2009, 21:21
Sõrmusekandjad
Pealkiri: Re: Enne kui teed raamatu vastamist. Laup Jan 03 2009, 21:32
Mis seal toimub, et selline punktiarvestus?
Pealkiri: Re: Enne kui teed raamatu vastamist. Püh Jan 04 2009, 10:59
Väga tore, et ära seletasid.
Pealkiri: Re: Enne kui teed raamatu vastamist. Püh Jan 04 2009, 12:30
Ma lisan vahetevahel sinna asju. Ma teen siia siis posti ka.
Pealkiri: Re: Enne kui teed raamatu vastamist. Kolm Jan 21 2009, 16:24
Lisatud §4.1
Pealkiri: Re: Enne kui teed raamatu vastamist. Kolm Jan 21 2009, 16:30
Üks asi jäi ära: Universum, Päikesesüsteem, planeedil Maa. Nii
Pealkiri: Re: Enne kui teed raamatu vastamist. Kolm Jan 21 2009, 16:52
Lol. Meie klassi omad, ei teadnud mis LOL tähendab ja küsisid inglisekeele õpetaja käest Aga noh, see ei puutu teemasse.
Pealkiri: Re: Enne kui teed raamatu vastamist. Püh Nov 01 2009, 17:30
Idapoolkera unustas ka
Pealkiri: Re: Enne kui teed raamatu vastamist. Kolm Märts 03 2010, 20:13
EDIT: Lisasin § 1.3 ja 1.4
Pealkiri: Re: Enne kui teed raamatu vastamist.
» Saatuse teed

matches:
§1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 2
§2
§2
§2
§3
§3
§3
§4
§4
§ 1


Vastu võetud 28.06.2017 nr 67
(1) Kooli nimi on Kehtna Põhikool (edaspidi kool).
(2) Kool asub Rapla maakonnas, Kehtna vallas. Kooli aadress on Staadioni tn 16, Kehtna alev, Kehtna vald, Raplamaa, postiindeks 79001.
(3) Kool on Kehtna valla (edaspidi vald) munitsipaalomandis olev põhikool.
(4) Kool juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi haridusseadusest, põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest, käesolevast põhimäärusest ning muudest õigusaktidest. Põhimäärus ja muudatused selles kinnitatakse Kehtna Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) poolt sätestatud korras kooskõlas kooli hoolekogu ja õppenõukoguga.
(5) Kool on üldhariduskool, mis loob võimalused põhihariduse omandamiseks ja koolikohustuse täitmiseks.
(6) Koolis toimub statsionaarne õpe kõigil kolmel põhikooli kooliastmel.
(7) Õppetöö koolis toimub õppekava alusel, mis on välja töötatud riiklikust õppekavast lähtuvalt. Õppekava täitmiseks koolis on nominaalne õppeaeg üheksa aastat.
(8) Koolil on Kehtna valla eelarves iseseisev eelarve, mille kinnitab vallavolikogu.
(9) Koolil on arengukava, mille elluviimisega tagatakse kooli järjepidev areng. Arengukavas määratakse kooliarenduse põhisuunad ja -valdkonnad ning tegevuskava.
(10) Koolil on oma nimega pitsat.
(11) Koolil on oma sümboolika ja lipp. Lipu valgel kangal on mõlemal pool helesinisega kujutatud stiliseeritud pärg ja tekst „KEHTNA KOOL 1843”. Kooli asutamisaastaks loetakse aasta 1843 ja kooli aupäeva tähistatakse 30.aprillil.
(12) Sümboolika ja lipu kasutamise kord kinnitatakse kooli direktori poolt kooskõlas kehtivate seadustega ning kooskõlastades Kehtna Vallavalitsusega (edaspidi vallavalitsus).
(13) Kooli õppekeel ja asjaajamise keel on eesti keel.
§ 2. Kooli hoolekogu ülesanded
(1) Hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, kelle ülesanne on kooli õpilaste, pedagoogide, vallavolikogu, õpilaste vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide ühistegevus õppe ja kasvatuse suunamisel, planeerimisel ja jälgimisel ning õppeks ja kasvatuseks paremate tingimuste loomine. Hoolekogu täidab talle seadustes ja nende alusel pandud ülesandeid ning teeb vallavalitsusele ettepanekuid kooliga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks. Hoolekogu moodustatakse ja selle töökord kehtestatakse vallavolikogu kehtestatud korras.
1) annab enne kehtestamist arvamuse kooli õppekavale;
2) annab enne kehtestamist arvamuse kooli vastuvõtu tingimuste ja korra eelnõule;
3) annab enne kehtestamist arvamuse arenguvestluse korraldamise tingimustele ja korrale;
4) annab enne kehtestamist arvamuse kooli põhimäärusele ja selle muudatustele;
5) annab enne kehtestamist arvamuse kooli arengukavale ja selle muudatustele;
6) annab enne kehtestamist arvamuse kooli kodukorrale ja selle muudatustele;
7) annab enne kehtestamist arvamuse kooli sisehindamise aruandele;
8) annab enne kehtestamist arvamuse kooli eelarve kava projekti kohta;
9) annab enne kehtestamist koolipidajale arvamuse kooli direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise korra kohta;
10) kehtestab direktori ettepanekul pedagoogide vabade ametikohtade täitmise konkursi läbiviimise korra;
11) teeb direktorile ettepaneku pikapäevarühma moodustamiseks ja pikapäevarühma töö paremaks planeerimiseks.
§ 3. Kooli direktori ülesanded
(1) Kooli juhib direktor. Direktor vastutab oma pädevuse piires õppe- ja kasvatustegevuse ja muude koolis läbiviidavate tegevuste, kooli üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest. Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise korra kehtestab vallavalitsus. Direktoriga sõlmib ja lõpetab töölepingu vallavanem või tema volitatud isik.
1) esindab kooli ja tegutseb kooli nimel, teeb kooli eelarve piires tehinguid, mis on seotud tema ülesannete täitmisega lähtuvalt seadusest;
3) teeb vallavalitsusele ettepaneku koolitöötajate koosseisu kinnitamiseks ning sõlmib ja lõpetab koolitöötajatega töölepingud;
4) kehtestab kooli õppekava;
5) kehtestab kooli päevakava;
7) kehtestab hädaolukorra lahendamise plaani;
8) kehtestab kooli kodukorra;
9) kehtestab kooli sisehindamise korra ja aruande;
10) moodustab vallavalitsuse nõusolekul pikapäevarühmi ning kehtestab pikapäevarühma töökorralduse ja päevakava ja otsustab lapse pikapäevarühma vastuvõtmise;
11) korraldab kooli õpilaste ja koolitöötajate kaitse hädaolukorras;
12) korraldab tugispetsialistide teenuse rakendamise;
13) kutsub kokku õpilaste vanemate koosolekuid;
14) korraldab esimese õpilasesinduse valimised ning kinnitab õpilasesinduse põhimääruse;
15) valmistab ette kooli vastuvõtu tingimused ja korra;
16) arvab isiku õpilaste nimekirja ning koolist välja vastavalt õigusaktidele;
17) määrab haridusliku erivajadusega õpilase õppe koordineerija;
19) otsustab tugi- ja mõjutusmeetmete rakendamise;
20) kinnitab juhtkonna koosseisu ning korraldab juhtkonna tööd;
22) on hoolekogu ees aruandekohustuslik.
§ 4. Õppe ja kasvatuse korralduse põhimõtted
(1) Kvaliteetne üldharidus on võrdväärselt kättesaadav kõigile isikutele, sõltumata nende sotsiaalsest ja majanduslikust taustast, rahvusest, soost, elukohast või hariduslikust erivajadusest.
(2) Õpilaste liikumisel ühelt kooliastmelt, õppevormilt või haridustasemelt teisele ei ole riiklikest õppekavadest lähtuvaid takistusi.
(3) Kool lähtub oma tegevuse korraldamisel riiklikes õppekavades väljendatud ühiskonna ootustest, õpilaste vajadustest ja huvidest, arvestades võimaluse korral õpilaste ja vanemate ettepanekuid ja piirkonna eripära.
(4) Kool teeb vajadusel vallavalitsusele ettepaneku õpilastele sobivamate õppe- ja kasvatustingimustega klasside või rühmade loomiseks.
(5) Õpilaste vajadusi ja huve arvestatakse kooli õppekava kujundamisel ning individuaalsete õppekavade rakendamisel.
(6) 1. klassi võetakse õpilane, kes on enne käimasoleva aasta 1. oktoobrit saanud 7 - aastaseks. 1. klassi võib vanema taotlusel võtta koolikohustuslikust east noorema õpilase, kui nõustamiskomisjon või lasteasutus, kus laps käib, on hinnanud lapse koolivalmidust ja soovitanud kooli õppima asumist ning vanem on vallavalitsust teavitanud soovist õppima asuda enne käimasoleva aasta 31. maid.
§ 5. Õppe ja kasvatuse korraldamine
(1) Riiklike õppekavade alusel koostab kool õppekava, mis on koolis õpingute alusdokument ja andmed kooli õppekava kohta kantakse Eesti hariduse infosüsteemi (edaspidi EHIS).
(2) Kool võib teha õpilast õpetades muudatusi või kohandusi õppeajas, õppesisus, õppeprotsessis ja õppekeskkonnas. Kui muudatuste või kohandustega kaasneb nädalakoormuse või õppe intensiivsuse oluline kasv või kahanemine võrreldes kooli õppekavaga või riiklikes õppekavades sätestatud õpitulemuste vähendamine või asendamine, tuleb õpilasele koostada riiklikes õppekavades sätestatud korras individuaalne õppekava.
(3) Klassi täituvuse ülemine piirnorm põhikooliastmes on 24 õpilast. Vallavalitsus võib direktori ettepanekul ning hoolekogu nõusolekul kehtestada põhikoolis piirnormist suurema klassi täitumuse ülemise piirnormi, kuni 26 õpilast klassis.
(4) Kool võimaldab põhiharidust omandaval õpilasel kasutada tasuta kooli õppekava läbimiseks vajalikke õpikuid, tööraamatuid, töövihikuid ja töölehti ning valib igas klassis õppeks vajalikud õpikud, tööraamatud ja töövihikud EHISe õppekirjanduse alamregistrist.
(5) Õppeaasta kestab 1. septembrist 31. augustini ja koosneb trimestritest ning koolivaheaegadest.
(6) Trimestrites on kokku vähemalt 175 õppepäeva, lõpuklassis vähemalt 185 päeva. Lõpueksami päev ja sellele eelnenud kaks õppetundidest vaba päeva arvatakse õppepäevade hulka.
(8) Õppetund on juhendatud õppeks ettenähtud ajavahemik, mille arvestuslik pikkus on 45 minutit. Õppetund vaheldub vahetunniga, mille pikkus on üldjuhul 10 minutit iga õppetunni kohta. Õppetunni võib jagada mitmeks osaks ning kuni kaks õppetundi võib toimuda ilma vahetunnita.
(9) Suvevaheajal võib korraldada täiendava õppega seotud tegevusi, arvestades, et põhiharidust omandavale õpilasele on tagatud vähemalt kümne järjestikuse nädala pikkune puhkus kõigist õppe ja eksamitega seotud tegevustest.
(10) Koolivaheajad kehtestab haridus- ja teadusminister.
(11) Õpet kavandades ja ellu viies arvestatakse, et õpilase õppekoormus oleks ea- ja jõukohane, võimaldades talle aega puhkuseks ja huvitegevuseks.
(12) Õpetaja planeerib oma tööd koostöös teiste õpetajatega. Trimestri jooksul läbitavad peamised teemad, vajalikud õppevahendid, hindamise korraldus ja planeeritavad üritused tehakse põhikooliõpilastele teatavaks trimestri algul.
(13) Kooli päevakava kajastab õppetegevuste ning kooli õppekava toetavate õppekavaväliste tegevuste, nagu pikapäevarühmas, ringides ja stuudiotes korraldatavate tegevuste järjestust ja ajalist kestust.
(14) Õpilase nädala õppekoormus õppeainete kaupa määratakse kooli õppekavaga.
(15) Õpilase kooli vastuvõtmise tingimused ja korra kehtestab vallavalitsus või vallavalitsuse volitusel direktor.
(16) Õpilase koolist väljaarvamise otsuse teeb direktor, arvestades põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatut.
(17) Õppest puudumisest teavitamise kord sätestatakse kooli kodukorras.
(18) Õpilasele võimaldatakse vajadusel ja võimalusel tugispetsialistide abi. Vajadusel ja võimalusel luuakse sobivamate õppetingimustega klasse või rühmi.
(19) Õpilase arengu toetamiseks korraldatakse temaga koolis vähemalt üks kord õppeaasta jooksul arenguvestlus.
(20) Õpilase teadmiste, oskuste ja vilumuste hindamise, täiendavale õppele jätmise, järgmisse klassi üleviimise ning klassikursust kordama jätmise täpsustatud tingimused ja kord sätestatakse kooli õppekavas, hindamisest teavitamine sätestatakse kooli kodukorras.
(21) Põhikooli lõpetamise tingimused täitnud õpilasele väljastab kool õppenõukogu otsusel põhikooli lõputunnistuse.
§ 6. Õppekavavälise tegevuse korraldus
(2) Kooli direktor võib vallavalitsuse nõusolekul moodustada koolis pikapäevarühmi põhiharidust omandavatele õpilastele. Pikapäevarühmas korraldatava õppekavavälise tegevusena pakutakse õpilasele järelevalvet ning pedagoogilist juhendamist ja suunamist õppest vaba aja sisustamisel, koduste õpiülesannete täitmisel, huvitegevuses ning huvide arendamisel. Õpilane võetakse pikapäevarühma vastu ja arvatakse sealt välja direktori otsusega vanema taotlusel või alaealiste komisjoni otsuse alusel.
(3) Koolil on raamatukogu, mille põhiülesanne on toetada trükiste, audiovisuaalsete ja muude infokandjate säilitamise ja kättesaadavaks tegemise kaudu kooli õppekava järgset õpet, arendada õpilaste iseseisva õpitöö ja teabe hankimise oskust ning lugemishuvi.
(4) Koolis toimub huvitegevus, mis on kooli korraldatud kooli õppekava läbimist toetav või muu õppekavaväline tegevus. Huvitegevuses kasutatakse erinevaid õppevorme ja - meetodeid, sealhulgas ringid ja stuudiod.
(5) Koolis korraldatavate õppekavaväliste tegevuste puhul võib kulude katmine toimuda osalejate kaasrahastamisel.
(6) Õppekavavälises tegevuses osalejate kaasrahastamisest laekuvad summad kantakse kooli eelarvesse.
§ 7. Õpilaste ja vanemate õigused ja kohustused
(2) Kool on kohustatud võimaldama statsionaarses õppes õppiva õpilase vanemale juurdepääsu kooli valduses olevale teabele selle õpilase kohta. Teovõimeline õpilane võib kirjaliku taotlusega keelata juurdepääsu tema kohta kooli valduses olevale teabele. Vanema juurdepääsu teabele selle kohta, kas õpilane on kooli õpilaste nimekirjas või mitte, võib keelata vaid mõjuva põhjuse esinemisel.
(4) Trimestri või kursuse jooksul läbitavatest peamistest teemadest, vajalikest õppevahenditest, hindamise korraldusest ja planeeritavatest üritustest teavitatakse õpilast trimestri või kursuse algul. Kool loob statsionaarses õppes õppivate õpilaste vanematele võimalused sellekohase teabega tutvumiseks.
(5) Õpilasele ja statsionaarses õppes õppiva õpilase vanemale tehakse kooli kodukorras sätestatud korras teatavaks õpilasele kohalduv osa kooli päevakavast.
(6) Kool teavitab õpilast ja vanemat õpilase hinnetest. Kui õpilane või piiratud teovõimega õpilase puhul vanem ei ole andnud nõusolekut õpilase hinnetest teavitamiseks elektrooniliselt, on kool kohustatud teavitama õpilast ja vanemat õpilase hinnetest paberil vormistatud klassitunnistuse või õpinguraamatu kaudu.
(7) Kooli ja vanemate koostöö koordineerimiseks kutsub direktor kokku õpilaste vanemate koosoleku arvestusega, et kõigile vanematele antakse vähemalt üks kord aastas võimalus osaleda vanemate koosolekul. Direktor on vähemalt ühe viiendiku klassi õpilaste vanemate nõudmisel kohustatud kutsuma kokku selle klassi õpilaste vanemate koosoleku.
(8) Õpilast tunnustatakse haridus- ja teadusministri sätestatud tingimustel ja korras õpingute jooksul ja kiitusega põhikooli lõputunnistusel. Kool võib oma kodukorras sätestada ka muid tunnustusmeetmeid.
(9) Õpilase või piiratud teovõimega õpilase vanema taotlusel väljastatakse õpilasele tasuta kooli õpilaspilet. Õpilaspileti väljaandmise korra ja õpilaspileti vormi kehtestab haridus- ja teadusminister.
(10) Õpilaste kohustused:
1) osaleda aktiivselt õppetöös ning täita õpiülesandeid;
2) omandada teadmisi ja oskusi vastavalt võimetele;
3) täita õpetaja antud seaduslikke korraldusi ja ülesandeid;
5) kinni pidada väärika käitumise tavadest ja käituda kaasinimestega lugupidavalt;
6) hoida kooli kasutuses olevat vara.
(11) Vanemate kohustused ja vastutus:
4) teha koostööd kooliga käesolevas põhimääruses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud tingimustel ja korras;
5) kasutada meetmeid, mida talle pakub kool või vallavalitsus;
7) taotleda vajaduse korral koolilt ja vallavalitsuselt õigusaktides sätestatud koolikohustuse täitmise tagamise meetmete rakendamist;
8) vanem vastutab koolikohustuse täitmise tagamata jätmise eest vastavalt põhikooli- ja gümnaasiumiseadusele.
(12) Kooli õpilastel on õigus valida õpilasesindus, kes esindab õpilaskonda õpilasesinduse põhimääruses sätestatud pädevuse piires koolisisestes suhetes ning suhetes teiste organisatsioonide, asutuste ja isikutega. Õpilasesindus lähtub oma tegevuses õpilaste huvidest, vajadustest, õigustest ja kohustustest.
(13) Esimese õpilasesinduse valimised korraldab direktor hiljemalt kahe kuu jooksul õppeaasta algusest. Esimese õpilasesinduse moodustavad 4. - 9. klassi õpilased. Iga klass esitab kahe nädala jooksul valimiste väljakuulutamise päevast vähemalt ühe esindaja klassi õpilaste hulgast.
(14) Hiljemalt nelja nädala jooksul valimiste väljakuulutamise päevast kutsub direktor kokku esimese õpilasesinduse koosoleku. Esimesel koosolekul valitakse lihthäälteenamusega vähemalt president ja asepresident.
(15) Õpilasesinduse moodustamise kord, õpilasesinduse õigused, kohustused ja vastutus ning töökord sätestatakse õpilasesinduse põhimääruses. Põhimääruse koostab õpilaskond, tehes selleks vajaduse korral koostööd direktori või direktori määratud koolitöötajatega. Õpilasesinduse põhimääruse eelnõu avalikustatakse kooli veebilehel ning pannakse koolis välja. Kõigil õpilastel on võimalus avalikustamisest kahe nädala jooksul teha kirjalikke parandusettepanekuid. Parandusettepanekud arutab läbi õpilasesindus ühe nädala jooksul avalikustamise lõppemisest. Põhimäärus võetakse vastu lihthäälteenamusega. Hääletus viiakse läbi avalikustamises kindlaks määratud päeval. Hääletamist võib läbi viia igas klassis eraldi ning klassi esindaja edastab tulemused õpilasesindusele.
(16) Õpilasesindus esitab põhimääruse kinnitamiseks direktorile. Kolmekümne päeva jooksul põhimääruse kättesaamisest arvates kinnitab direktor õpilasesinduse põhimääruse, kui see vastab seadustele, seaduse alusel antud õigusaktidele ja rahvusvaheliselt tunnustatud demokraatlikele põhimõtetele, või esitab kirjalikud põhjendused, miks põhimäärust ei ole võimalik kinnitada.
(17) Võimaluse korral võib kooli eelarves näha ette vahendid õpilasesinduse tegevuse rahastamiseks, arvestades õpilasesinduse ja õpilaste vajadusi.
§ 8. Koolitöötajad
(2) Pedagoogid on kooli direktor, õppealajuhataja, õpetajad ning teised õppe ja kasvatuse alal töötavad isikud.
(3) Koolitöötajate koosseis kinnitatakse direktori ettepanekul vallavalitsuse kehtestatud korras, arvestades haridus- ja teadusministri kehtestatud koolitöötajate miinimumkoosseisu.
(4) Pedagoogide (välja arvatud direktor) vabade ametikohtade täitmiseks korraldab direktor avaliku konkursi. Konkursi läbiviimise korra kehtestab kooli hoolekogu direktori ettepanekul.
(6) Kool kannab pedagoogide andmed EHISesse.
(7) Pedagoogide atesteerimine korraldatakse vastavalt haridus- ja teadusministri kehtestatud korrale.
(8) Koolitöötajate tööülesanded, õigused, kohustused ja vastutus määratakse kindlaks töösuhteid reguleerivate õigusaktidega, käesoleva põhimäärusega, töökorralduse reeglite, töötajate ametijuhendite, töölepingute ja kollektiivlepinguga.
(9) Koolitöötajate ülesanne on osalemine kooli arendustegevuses, tagada häireteta töö koolis, heaperemehelik majandamine ja koolivara korrasolek. Pedagoogide ülesanne on õpilaste õpetamine ja kasvatamine.
(10) Koolitöötajatel on õigustäiendada oma erialaseid teadmisi vastavalt täiskasvanute koolituse seadusele ja koolis sätestatud tingimustele. Personal osaleb täiendusõppes vastavalt kooli personali koolituse korraldamise kavale.
(11) Koolitöötajatel on õigustöötada töötervishoiu ja tööohutuse seaduses ning selle alusel vastu võetud õigusaktides sätestatud nõuetele vastavates töötingimustes.
(12) Koolitöötajatel on õigus esitada direktorile ettepanekuid õppe- ja kasvatustegevuse parendamiseks.
(1) Koolil on õppenõukogu, mille ülesanne on kooli õppe- ja kasvatustegevuse eesmärkide kindlaksmääramine, analüüsimine, hindamine ja juhtimiseks vajalike otsuste tegemine.
(1) Koolil on valla eelarve koosseisus oma eelarve, mille tulu moodustavad eraldised riigieelarvest, Kehtna valla eelarvest, laekumistest eraõiguslikelt juriidilistelt isikutelt, annetustest ning õppekavavälisest tegevusest saadud tuludest.
(4) Kooli kasutuses oleva vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub vallavolikogu kehtestatud korras. Kooli vara moodustavad talle sihtotstarbeliseks kasutamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara.
(5) Kooli finantstegevust juhib direktor kooskõlastades eelarve projekti hoolekoguga. Kooli raamatupidamist korraldab vallavalitsus.
(6) Kooli asjaajamises lähtutakse kooli asjaajamiskorrast.
(7) Kooli õppe- ja kasvatustegevuse alaste kohustuslike dokumentide täitmisel ja pidamisel lähtub kool põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest ning vastavatest õigusaktidest.
(8) Koolis kohaldatakse haldusmenetluse seaduse ja võlaõigusseaduse sätteid, arvestades koolielu reguleerivatest õigusaktidest tulenevaid erisusi.
(1) Teenistuslikku järelevalvet kooli tegevuse üle teostab vallavalitsus. Teenistuslikku järelevalvet teostatakse kooskõlas kohaliku omavalitsuse korralduse seadusega.
(2) Riiklikku järelevalvet kooli õppe- ja kasvatustegevuse üle teostatakse seaduses sätestatud korras.
(3) Kool esitab oma tegevuse kohta statistilisi ja eelarve täitmise aruandeid rahandusministri, haridus- ja teadusministri ning vallavolikogu ja vallavalitsuse õigusaktidega kehtestatud tähtaegadel ja korras.
§ 12. Kooli ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
(1) Kooli korraldab ümber ja tegevuse lõpetab vallavolikogu, arvestades seaduses sätestatud tingimusi ja tähtaegu.
(3) Õpilastele, kellel seoses ümberkorraldamise või kooli tegevuse lõpetamisega ei ole enam võimalik jätkata hariduse omandamist samas koolis, loob vallavalitsus võimalused õpingute jätkamiseks teises koolis.
§ 13. Kooli pidamise üleandmine
§ 14. Kooli põhimääruse kinnitamine ja muutmine
§ 15. Määruse avalikustamine
Määrus avalikustatakse Kehtna valla veebilehel http://www.kehtna.ee/
(1) Tunnistatakse kehtetuks Kehtna Vallavolikogu 17.05.2011 määruse nr 27 „Valla koolide põhimääruste kinnitamine“ § 1 punkt 2.
(2) Määrus jõustub 20. juulil 2017. a.


text:
Laste liikluskasvatuse kord – Riigi Teataja
Laste liikluskasvatuse kord - sisukord
§ 2 Laste liikluskasvatuse eesmärk
§ 3 Liikluskasvatuse läbiviimine
§ 4 Liikluskasvatuse koordineerimine
§ 5 Liikluskasvatuse sisu lasteasutuses ja koolis
§ 6 Liikluskasvatuse läbiviimine lasteasutuses ja koolis
§ 7 Õpetajate liikluskasvatusalane ettevalmistamine
§ 8 Liikluskasvatuse olukorra analüüs ja hindamine
RT I, 24.10.2011, 2
Vastu võetud 20.10.2011 nr 136
Määrus kehtestatakse „Liiklusseaduse” § 4 lõike 3 alusel.
Laste liikluskasvatuse kord sätestab kuni 18-aastaste isikute liikluskasvatuse läbiviijad ja liikluskasvatuse korralduse koolieelses lasteasutuses (edaspidi lasteasutus), põhikoolis, gümnaasiumis, huvikoolis ja kutseõppeasutuses (edaspidi kool) ning autokoolis või liiklusohutusega tegelevas mittetulundusühingus, kelle tegevusalaks on liikluskasvatus, sõltumata nende õiguslikust seisundist.
§ 2. Laste liikluskasvatuse eesmärk
(1) Laste liikluskasvatus on õpetamisel ja teavitamisel põhinev lapse liiklusohutusalaste hoiakute kujundamine ja käitumise mõjutamine ning liiklusoskuste arendamine (edaspidi liikluskasvatus).
(2) Liikluskasvatuse eesmärk on kujundada üksteisega arvestavaid liiklejaid, kellel on:
1) ohutu liiklemise harjumused;
2) oskus tajuda liikluskeskkonda ning hoiduda käitumast teisi liiklejaid ohustavalt ja liiklust takistavalt;
3) teadmised ja oskused, mis toetavad nende endi ja teiste liiklejate toimetulekut ning ohutust mitmesugustes liiklusolukordades nii jalakäija, sõitja kui ka juhina.
(3) Liikluskasvatuse käigus:
1) õpetatakse last tema arengust lähtudes ära tundma ja märkama erinevaid ohuallikaid liikluses, tajuma nende olemust ja võimalikku tekkemehhanismi;
2) arendatakse ja kujundatakse lapse teadmisi ja oskusi, mis on vajalikud liiklemiseks jalakäija, sõitja ja juhina ning mis toetavad lapse toimetulekut ja ohutust;
3) õpetatakse last kasutama ohutust tagavaid ja suurendavaid kaitsevahendeid (helkur, turvavöö, jalgratturi kiiver, põlve- ning küünarnukikaitsed jm);
4) kujundatakse lapse oskusi käitumiseks ja valikute tegemiseks ohuolukorras, sealhulgas vajaliku abi kutsumiseks.
§ 3. Liikluskasvatuse läbiviimine
(1) Liikluskasvatust viivad läbi ja valmistavad lapsi ohutuks liiklemiseks ette lapsevanem, seaduslik esindaja, lasteasutused, koolid ja muud pädevad asutused. Õpetajad juhendavad lapsevanemaid, kuidas lastele ohutut liiklemist õpetada.
(2) Kohaliku omavalitsuse üksus loob eelarvevahendite olemasolu korral võimalused ja tingimused liikluskasvatusalaseks tegevuseks ning tagab kavandatud liiklusohutusalase selgitus- ja kasvatustöö koolides ja lasteasutustes oma haldusterritooriumil.
(3) Maanteeamet ning Politsei- ja Piirivalveamet osalevad vajaduse ja võimaluse korral liikluskasvatuslikes teavituskampaaniates ja muudel üritustel, sealhulgas lasteasutustes ja koolides.
§ 4. Liikluskasvatuse koordineerimine
(1) Liikluskasvatust ja laste ohutuks liiklemiseks ettevalmistamist lasteasutuses ja koolis koordineerib Haridus- ja Teadusministeerium.
(2) Liikluskasvatusalast tööd, sealhulgas liikluskasvatuslike tegevuste projektide kavandamist ja realiseerimist laste ohutuks liiklemiseks ettevalmistamisel koordineerib Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium koostöös Haridus- ja Teadusministeeriumi, Sotsiaalministeeriumi, Siseministeeriumi ja oma haldusterritooriumil liiklusohutuse tagamise eest vastutava kohaliku omavalitsuse üksusega, kaasates liiklusohutuse edendamisest huvitatud teisi isikuid ja asutusi.
§ 5. Liikluskasvatuse sisu lasteasutuses ja koolis
(1) Lasteasutuse ja kooli liikluskasvatusalased kavandatud tegevused peavad olema ära toodud lasteasutuse tegevuskavas ja kooli üldtööplaanis ning lasteasutuse ja kooli õppekavas.
(2) Liikluskasvatuse aluseks on:
1) „Liiklusseadus”;
2) koolieelse lasteasutuse riiklik õppekava;
3) põhikooli riiklik õppekava;
4) gümnaasiumi riiklik õppekava;
5) põhikooli lihtsustatud riiklik õppekava.
(3) Lasteasutuses ja põhikooli esimeses astmes (1.–3. klass) on liikluskasvatuse sisuks jalakäija ja jalgratturi ohutu liiklemise, käitumise ja liikluses toimetuleku õpetamine, lähtudes eelkõige lapse koduümbruse liikluskeskkonnast.
(4) Põhikooli teises (4.–6. klass) ja kolmandas astmes (7.–9. klass) on liikluskasvatuse sisuks erinevate liiklusolukordade selgitamine lapse enda ja teiste liiklejate seisukohalt ning linna ja maapiirkonna teedel ohutu liiklemise õpetamine.
(5) Gümnaasiumis (10.–12. klass) ja kutseõppeasutuses on liikluskasvatuse sisuks liiklusohutust tagavate hoiakute arendamine ja käitumise mõjutamine, millega laiendatakse ja süvendatakse põhikoolis omandatud liiklusohutusalaseid teadmisi, oskusi, vilumusi ja hoiakuid.
(6) Liikluskasvatuse õppe- ja metoodiliste materjalide väljatöötamist koordineerib Haridus- ja Teadusministeerium koostöös Maanteeametiga.
§ 6. Liikluskasvatuse läbiviimine lasteasutuses ja koolis
(1) Liikluskasvatus lasteasutuses toimub lasteasutuse õppekava ja tegevuskava alusel.
(2) Lasteasutuse õppekavas määratakse kindlaks liikluskasvatuse teemad ja nende käsitlemise ulatus. Liikluskasvatuse läbiviimisel arvestatakse lapse iga ja tema rolle liikluses.
(3) Liikluskasvatus koolis toimub kooli õppekava ja üldtööplaani alusel. Kooli õppekavas määratakse kooliastmeti kindlaks liikluskasvatuse teemad, mis tulenevad riikliku õppekava läbivast teemast „Tervis ja ohutus”.
(4) Liikluskasvatuse teema käsitlemise ulatus määratakse sõltuvalt lasteasutuse ja kooli asukohast ja liikluskeskkonda mõjutavatest tingimustest.
(5) Klassi- ja aineõpetajad määravad liikluskasvatuse teemad, mida käsitletakse integreerituna ainetundides.
(6) Väljaspool õppetundi toimuvad liikluskasvatust toetavad tegevused kavandatakse kooli üldtööplaanis ja nende läbiviimise eest vastutab kooli juhtkond.
(7) Kooli õppekava ning kooli üldtööplaani liikluskasvatuse osa koostamisel arvestatakse õpilase iga ja tema rolle liikluses.
§ 7. Õpetajate liikluskasvatusalane ettevalmistamine
Õpetajate koolituse, sealhulgas liikluskasvatusalase ettevalmistamise nõuded kehtestatakse „Eesti Vabariigi haridusseaduse” § 5 lõike 2 punkti 71 alusel.
§ 8. Liikluskasvatuse olukorra analüüs ja hindamine
(1) Liikluskasvatuse olukorda analüüsib ning hindab Maanteeamet.
(2) Maanteeamet esitab liikluskasvatuse olukorra analüüsist tulenevad soovitused ja ettepanekud Haridus- ja Teadusministeeriumile ning Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile.
Vabariigi Valitsuse 8. märtsi 2001. a määrus nr 89 „Laste liikluskasvatuse kord” (RT I 2001, 24, 139; 2010, 64, 475) tunnistatakse kehtetuks.

matches:
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 4
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 5
§ 8


Heiksi blogi: Eesti Politsei: "Meie usume reeglina loomapiinajate juttu, mittetunnistaja emotsionaalselt möla!"
Eesti Politsei: "Meie usume reeglina loomapiinajate juttu, mittetunnistaja emotsionaalselt möla!"
Mida aasta edasi, seda enam mulle tundub, et politseis ja prokuratuuris töötavad valdavalt loomapiinajaid soosivad tegelased. Ei saa ju teisiti tõlgendada seika, et isegi kui looma väärkohtlemist pealtnäinud inimesi on mitu, siis lõpuks jääb peale ikka loomapiinaja poolt räägitud muinaslugu.
Viimastel aastatel toimunud loomapiinamisjuhtumid on selle ilmekaks tõestuseks ja pollarid lihtsalt ei alusta jõhkardite vastu keisse! Kogu lugu! Prokuratuuri töllmokad kaitsevad aga omasid ja kaagutavad takka.
Enesekaitseks kassipoja vigaseks peksmine, Janne Kore varesepoja tapmine, omaniku silme all rihmastatud koera jalaga tümitamine, on vaid mõned näited, kus politsei ja prokuratuur julmureid kaitsma asusid. Täitsa pekkis ma ütleks ja absoluutselt ei imesta, et Eesti kohtusüsteem lihtrahva seas hämmingut ja tülgastust tekitab! Täna lõpetas politsei uurimise, mis käsitles Paides avalikus kohas, lapse nähes, koera peksmist.
Käigu kuradi noor ema koos oma tite ja tema üleelamistega ning kui ikka koerapeksjast dresseerija Hiiemäe ütleb, et koer ründas, siis nii see ka on. Huvitav, mis ajast peks on kasvatusvahend? Kas politseikoeri õpetatakse ka nuudi ja malakaga? Kas üleüldse pollarid väidetava rünnaku jäljed ehk hammustuse tuvastasid?
Ka see on muide selline keiss, kus Liidul ei ole mõtet midagi vaidlustada, sest niikuinii saadetakse pikalt nagu juba tavaks siin riigis saanud on! Anekdoot kuubis, aga kaebeõigus on Eesti riigis kannatanul. Ehk, kui kannatajaks on loom, siis seaduse silmis on "kannatanuks" tema omanik ehk looma väärkohtleja. Ühesõnaga midagi nürimat annab välja mõelda ja selle seaduse on koostanud ikka kõrgharidusega inimesed!!!! Kuna peksjast koeraomanik ehk kannatanu enda peale ei kaeba, siis nii see asi jääb ja pealtnägijad ning loomakaitsjad võivad persse käia!
Nüüd aga palju paksu verd tekitanud ja taas ühe mõra riigi õigussüsteemi loonud juhtumi juurde:
Evelin Palmiste, 2. september kell 14:42
"Täna sattusin oma pisikese 3.a. tütrega kohutava julmuse pealtnägijateks, mille pärast mul süda nii valutab ja hing nutab :( Hommikul teel lasteaeda nägime kaugelt, kuidas üks meesterahvas peksis oma koera- kõigepealt lõi jalaga ja siis hakkas täiest jõust koera näkku ja pea piirkonda peksma ( ca 10 korda).
Karjusin, et ta lõpetaks, kuid kas ta ei kuulnud või eiras mind :( Koer kisas ja nuttis valust.....Järgnesin mehele ja terve tee sundis ta koera endale alluma, lõi teda rihmaga ja karjus ta peale. Lähemale jõudes tundsin ka meesterahva ära.
Hetkel veel ta nime ei avalda, kuna tal endal kooliealine laps, kuid kui vastavad organid, keda ma ka teavitasin, midagi ette ei võta, siis teen tema nime avalikuks. Minu Isabeli esimene lasteaiapäev on aga rikutud ja laps aina kordab "onu peksis kutsat....""
Evelin Palmiste: "Otsustasin siiski selle jõhkardi nime avaldada, kuna minuni on jõudnud info, et ta pidavatki käituma selle koeraga väga halvasti. Selleks on JÜRI HIIEMÄE ning tegemist on selle imearmsa koeragahttp://jarvateataja.postimees.ee/.../bravost-voib-kasvada... .
Ja veel, kuna eilne peksmine toimus Järva Maavalitsuse läheduses, siis ma usun, et oli veel inimesi, kes seda nägid ja ma paluksin neil ühendust minuga võtta."
Viimane liidule laekunud pollari kiri on aga teie ees:
Teatis kriminaalmenetluse nr 16251000299 alustamata jätmises
Lääne prefektuuri Paide politseijaoskonnas on 05.09.2016 registreeritud nr 2.1-5254-1 ja 3.2-1/16947-1 all Evelin Palmiste ja Eestimaa Loomakaitse Liidu avaldused 02.09.2016 Paide linnas Jüri Hiiemäe poolt enda koera jalaga ning kätega näkku ja pea piirkonda peksmise kohta.
Avalduste kontrollimisel selgus, et Jüri Hiiemäe oli 02.09.2016 koos oma koeraga, kes oli peremeest rünnanud ning omanik karistas koera allumatuse eest. Selles teos ei ole tahtlust looma suhtes lubamatu teo toimepanemiseks. Seega ei ole tuvastatud, et antud tegu vastab kuriteokoosseisule KarS § 264 ning uurimisasutus jätab esitatud avalduste alusel kriminaalmenetluse alustamata.
Vastavalt KrMS § 193 alustatakse kriminaalmenetlust, kui selleks on ajend ja alus. Ajendiks on kuriteoteade, aluseks on aga kuriteo tunnuste sedastamine kriminaalmenetluse ajendis.
Lähtudes eeltoodust ja juhindudes KrMS § 199 lg 1 p 1, jätta kriminaalmenetlus alustamata ja saata materjal Paide politseijaoskonnale väärteomenetluse alustamise otsustamiseks.
Vastavalt KrMS § 207 lg 1 võib kannatanu esitada prokuratuurile (antud juhul Lääne Ringkonnaprokuratuuri Rapla osakonna Järva ringkonnaprokurörile Tallinna 18 72711 PAIDE) kaebuse käesoleva seadustiku § 199 lõikes 1 või 2 sätestatud alustel kriminaalmenetluse alustamata jätmise peale või lg 2 järgi Riigiprokuratuurile (Wismari 7 15188 TALLINN) , teate koopia saamisest kümne päeva jooksul. KrMS § 208 kohaselt, kui Riigiprokuratuuri määrusega on KrMS § 207 lõikes 1 või 2 nimetatud kaebus rahuldamata, võib kaebuse esitanud isik määruse koopia saamisest alates ühe kuu jooksul advokaadi vahendusel vaidlustada kriminaalmenetluse alustamata jätmise või lõpetamise ringkonnakohtus.
Lugupidamisega, Taivi Babatunde
vanemkomissar, Lääne prefektuur, Paide politseijaoskond, menetlusteenistus, eriasjade uurija
Posted by Heiki Valner at 13:01