Tõstamaa osavalla põhimäärus – Riigi Teataja
Tõstamaa osavalla põhimäärus
Tõstamaa osavalla põhimäärus - sisukord
§ 2 Osavalla nimi ja piirid
§ 3 Osavalla institutsioonid
§ 4 Osavalla rahastamine
2 Sümboolika ja tunnustusavaldused
§ 5 Osavalla sümboolika
§ 6 Vapi kasutamine
§ 7 Lipu kasutamine
§ 8 Osavalla tunnustusavaldused
§ 9 Tõstamaa vapimärgi kirjeldus ja andmise kord
§ 10 Tänukirja kirjeldus ja andmise kord
3 Osavallakogu
1 Osavallakogu moodustamine ja pädevus
§ 11 Osavallakogu moodustamine
§ 12 Osavallakogu liikme volituste ennetähtaegne lõppemine
§ 13 Osavallakogu liikme volituste peatumine
§ 14 Osavallakogu asendusliige
§ 15 Osavallakogu liikme volituste taastumine
§ 16 Osavallakogu esimees
§ 17 Osavallakogu esimehe ja aseesimehe valimine
§ 18 Osavallakogu pädevus
2 Osavallakogu töökorraldus
§ 19 Osavallakogu töökorraldus
§ 20 Osavallakogu koosolekute läbiviimine elektrooniliselt
§ 21 Osavallakogu ja osavallakogu esimehe üksikaktid
4 Püsiasustusega väikesaare üldkogu reglement ja saarevanema valimise kord
§ 22 Püsiasustusega väikesaare üldkogu
§ 23 Üldkogu liikme õigused ja kohustused
§ 24 Üldkogu koosolek
§ 25 Saarevanema valimise kord
§ 26 Saarevanema õigused ja kohustused
§ 28 Osavalla lõpetamine
RT IV, 28.12.2017, 29
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 11 ja § 57 lõike 2 ja Pärnu Linnavolikogu 21.12.2017 määruse nr 6 „Pärnu linna põhimäärus“ § 2 alusel ning Tõstamaa Vallavolikogu 31.10.2017 otsuse nr 133 „Tõstamaa osavalla moodustamine haldusterritoriaalse korralduse muutmisel“ alusel.
Tõstamaa osavalla põhimääruses sätestatakse:
2) osavalla sümboolika ja nende kasutamise kord;
3) osavallakogu kui osavalla elanike esinduskogu moodustamise ning osavallakogu esimehe valimise kord;
4) osavallakogu ja osavallakogu esimehe volitused ning nende teostamiseks vajalikud eelarvelised vahendid;
5) osavallakogu ja osavallakogu esimehe tegevuse järelevalve ning osavalla likvideerimise alused ja kord.
§ 2. Osavalla nimi ja piirid
(1) Osavalla nimi on Tõstamaa osavald (edaspidi osavald).
(2) Osavald on Pärnu linna (edaspidi linn) territooriumil ja koosseisus Pärnu Linnavolikogu (edaspidi volikogu) kinnitatud osavalla põhimääruse alusel tegutsev üksus, mille eesmärk on kohaliku initsiatiivi ja identiteedi hoidmine, elanike kaasamine kohaliku elu küsimuste otsustamisse ning piirkondlike huvide esindamine.
(3) Osavalla haldusterritoorium ja piir on määratud endise Tõstamaa valla Lõuka, Ermistu, Tõlli, Värati, Kastna, Ranniku, Rammuka, Tõhela, Männikuste, Alu, Kiraste, Pootsi, Lao, Peerni, Kõpu, Kavaru, Päraküla, Seliste ja Manija küla ning Tõstamaa aleviku territooriumiga.
§ 3. Osavalla institutsioonid
(1) Osavalla elanike esinduskoguks on Tõstamaa osavallakogu (edaspidi osavallakogu), mis moodustatakse käesolevas põhimääruses sätestatud korras .
(2) Osavalla tegevuse korraldamiseks ning kodanikulähedaste avalike teenuste osutamiseks ja haldamiseks moodustatakse Pärnu Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsus) kui ametiasutuse struktuuriüksusena Tõstamaa osavallakeskus (edaspidi osavallakeskus), mida juhib osavallakeskuse juhataja.
§ 4. Osavalla rahastamine
(1) Osavallal on linna eelarve osana eelarve oma ülesannete täitmiseks.
(2) Osavallale linna poolt delegeeritud ülesannete täitmist rahastatakse linna eelarvest.
2. peatükk Sümboolika ja tunnustusavaldused
§ 5. Osavalla sümboolika
(1) Osavallal on oma vapp ja lipp, mida kasutatakse piirkonna sümboolikana.
(2) Osavalla vapil on põigiti poolitatud sini-kuldsel kilbil kuldmust kaheksakodaraline ratas, mille ülemisel poolel on laevarooli käepidemed.
(3) Osavalla lipp on vapilipp. Kandelipu suurus on 105x135 cm. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:9. Lipul asendub vapi kuldne kollasega.
(4) Vapi ja lipu kasutamine käesolevas määruses loetlemata juhtudel toimub osavallakeskuse juhataja loa alusel.
(5) Osavalla sümbolite kasutamine on tasuta.
(6) Osavalla sümboleid ei tohi kasutada vääritul moel.
§ 6. Vapi kasutamine
Osavalla vappi kasutatakse:
1) osavalla esindushoonetel ja -ruumides, samuti muudel hoonetel, kuhu vapp on ajalooliselt kuulunud, koos linna vapiga;
§ 7. Lipu kasutamine
(1) Osavalla lipp heisatakse:
(2) Igaühel on õigus osavalla territooriumil heisata ja kasutada osavalla lippu, järgides käesoleva põhimääruse sätteid ja head tava.
(3) Osavalla lipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti.
(4) Maapinnalt tõusva lipumasti kõrgus on ligikaudu kuus korda suurem lipu laiusest, seinalipuvarda pikkus on ligikaudu 2,5 korda suurem lipu laiusest.
(5) Heisatud lipul jääb lipukanga alumine serv maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusele.
§ 8. Osavalla tunnustusavaldused
(1) Osavald avaldab tunnustust Tõstamaa vapimärgi ning osavallakogu esimehe tänukirja andmisega.
(2) Osavalla kõrgeimaks autasuks on vapimärk, mis antakse isikule, kes oma tegevusega on oluliselt kaasa aidanud osavalla arengule või elanike heaolule, saavutanud tähelepanuväärseid tulemusi või üldise tunnustuse kultuuri, hariduse, majanduse, eestluse jmt edendamisel.
(3) Osavallakogul on osavalla nimel õigus avaldada tunnustust ka siin nimetamata autasu või aunimetuse andmise või muu tunnustusavalduse vormis.
§ 9. Tõstamaa vapimärgi kirjeldus ja andmise kord
(1) Vapimärgil on osavalla vapi kujutis mis on piiratud pärjaga.
(2) Igal isikul on õigusteha ettepanek vapimärgi andmiseks. Ettepanek tuleb esitada kirjalikult osavallakeskusesse 15. jaanuariks märkides ära:
2) põhjendus, mille eest tunnustust avaldatakse;
3) ettepaneku esitaja nimi, kontaktandmed, kuupäev ja allkiri.
(3) Vapimärgi andmise otsustab osavallakogu koosseisu häälteenamusega. Osavallakogu võib määrata vapimärgi saajale ka ühekordse rahalise preemia.
(4) Vapimärgi kandmise õigust tõendab vastav tunnistus, millel on osavalla vapp, vapimärgi number ja saaja nimi. Tunnistusele kirjutab alla osavallakogu esimees.
(5) Vapimärk ja tunnistus antakse üldjuhul üle Eesti Vabariigi aastapäeva tähistaval üritusel.
§ 10. Tänukirja kirjeldus ja andmise kord
(1) Ettepaneku tänukirja andmiseks võib teha osavallakogu liige, linna ametiasutuse teenistuja ja osavalla territooriumil asuva linna ametiasutuse hallatava asutuse juht, märkides ära põhjenduse, mille eest tänukiri antakse ning tänukirja üleandmise aeg ja koht.
(2) Tänukirja andmine otsustatakse osavallakogu esimehe otsusega.
(3) Tänukirjal on osavalla vapp, tekst autasustatu nimega ning selgitus, mille eest tänukiri antakse. Tänukirjale kirjutab alla osavallakogu esimees.
(4) Tänukirja võib ühele isikule anda mitu korda.
1. jagu Osavallakogu moodustamine ja pädevus
§ 11. Osavallakogu moodustamine
(1) Osavallakogusse kuulub 7 liiget, arvestades käesoleva paragrahvi lõikes 6 sätestatud erisust.
(2) Osavallakogu liikmeks võib olla isik, kelle püsiv elukoht on volikogu valimispäeval rahvastikuregistri järgi osavalla territooriumil.
(3) Osavallakogu moodustamisel lähtutakse järgmistest põhimõtetest:
1) osavallakogusse kuuluvad osavalla territooriumilt volikogusse valitud isikud;
2) ülejäänud kohad osavallakogus jagatakse volikogusse kandideerinud isikute vahel vastavalt rahvastikuregistri järgi osavalla territooriumi elanikelt saadud häälte arvule olenemata sellest, kas isik kandideeris volikogusse erakonna või valimisliidu nimekirjas või üksikkandidaadina;
3) kui võrdse häälte arvuga isikute suhtes tuleb otsustada, kes saab osavallakogu liikmeks, otsustatakse see liisu heitmise teel.
(4) Osavallakogu koosseisu ja asendusliikmete järjekorra nimekirjas kinnitab linnavalitsuse poolt moodustatud osavallakogu valimiskomisjon, lähtudes valimistulemustest ning isiku kirjalikust nõusolekust osaleda osavallakogu töös.
(5) Osavallakogu valimiskomisjoni otsused jõustuvad allkirjastamisega.
(6) Juhul, kui volikogu valimiste vahelisel ajal jääb osavallakogu liikmete arv alla 7, loetakse kuni uute volikogu valimisteni osavallakogu koosseisu suuruseks allesjäänud liikmete arv.
(7) Osavallakogu volitused lõppevad samal ajal volikogu volituste lõppemisega.
(8) Osavallakogu liikmele makstakse tasu osavallakogu tööst osavõtu eest ja hüvitust osavallakogu ülesannete täitmisel tehtud kulutuste eest esitatud dokumentide alusel volikogu kehtestatud määras ja korras.
(9) Osavallakogu liikme võib saata teenistuslähetusse volikogu kehtestatud korras.
§ 12. Osavallakogu liikme volituste ennetähtaegne lõppemine
Osavallakogu liikme volitused lõpevad enne tähtaega seoses:
1) volikogu liikmeks oleku volituste lõppemisega;
2) osavallakogu liikmeks mitteoleva isiku saamisega volikogu liikmeks, mille tagajärjel langeb osavallakogust välja viimane häältearvu poolest sees olev isik, kes ei ole volikogu liige;
4) isiku püsiva elukoha muutusega, kui püsiv elukoht ei asu rahvastikuregistri andmetel osavalla territooriumil;
6) teovõimetuks tunnistamisega valimisõiguse osas;
(2) Osavallakogu esimees teavitab osavallakogu valimiskomisjoni esimeest kolme tööpäeva jooksul käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud asjaolude ilmnemisest.
§ 13. Osavallakogu liikme volituste peatumine
(1) Osavallakogu liikme volitused peatatakse:
1) volikogu liikmeks oleku volituste peatumisega;
2) kui osavallakogu liige on valitud Pärnu linnapeaks või kinnitatud linnavalitsuse liikmeks;
3) kui isik on nimetatud linnavalitsuse ametnikuks või asunud töötama samas linna ametiasutuses töölepingu alusel;
4) tema avalduse alusel selles näidatud tähtajaks, mis ei või olla lühem kui kolm kuud;
5) osavallakogu valimiskomisjoni otsuse alusel, kui ta on puudunud osavallakogu koosolekutelt vähemalt kolme järjestikuse kuu jooksul, arvestamata kuid, millal osavallakogu koosolekuid ei toimunud.
§ 14. Osavallakogu asendusliige
(1) Osavallakogu liikme volituste peatumisel või ennetähtaegsel lõppemisel astub osavallakogu liikme asemele asendusliige, kes määratakse osavallakogu valimiskomisjoni otsusega.
(2) Osavallakogu valimiskomisjon teeb §-des 12, 13 ja 15 ettenähtud otsused viie tööpäeva jooksul pärast vastava otsuse aluseks oleva dokumendi kättesaamist. Kui osavallakogu valimiskomisjon on valitud osavallakogu liikme registreerimisel teadlik sellest, et käesoleva määruse § 12 lõikes 1 või § 13 lõikes 1 sätestatud asjaolude tõttu osavallakogu liige ei saa volikogu töös osaleda või on esitanud loobumisavalduse, määrab osavallakogu valimiskomisjon tema asemele kohe asendusliikme.
(3) Osavallakogu valimiskomisjon teavitab viivitamata asendusliiget õigusest saada osavallakogu liikme volitused. Asendusliige peab kolme tööpäeva jooksul teatise saamisest arvates teavitama kirjalikult osavallakogu valimiskomisjoni, kas ta soovib osavallakogu töös osaleda.
(4) Kui asendusliige teatab kirjalikult oma loobumisest või ei saa osavallakogu töös osaleda käesoleva määruse § 12 lõikes 1 märgitud põhjustel, kaotab asendusliige oma koha asendusliikmete nimekirjas.
(5) Kui asendusliige ei saa osavallakogu töös osaleda määruse § 13 lõikes 1 märgitud aluste ilmnemise tõttu, jääb ta asendusliikmete nimekirja ning koha vabanemisel on võimalik nimetada ta osavallakogu liikmeks.
§ 15. Osavallakogu liikme volituste taastumine
(1) Osavallakogu liikme volituste taastumiseks esitab ta vastava avalduse osavallakogu valimiskomisjoni esimehele. Avaldust ei pea esitama, kui osavallakogu liikme volitused on peatatud tema avalduse alusel selles näidatud tähtajaks.
(2) Osavallakogu liikme volituste taastumisel lõppevad selle asendusliikme volitused, kes määrati asendusliikmena osavallakogusse viimasena.
§ 16. Osavallakogu esimees
(1) Osavallakogu esimees:
1) korraldab osavallakogu tööd, kutsub kokku ja juhatab osavallakogu koosolekuid ning korraldab nende ettevalmistamist;
2) esindab osavalda ja osavallakogu vastavalt seadusega, linna põhimäärusega ja osavalla põhimäärusega antud pädevusele;
3) esindab osavallakogu volikogu, volikogu komisjonide ja linnavalitsuse istungil;
4) kirjutab alla osavallakogu otsusele ja teistele osavallakogu dokumentidele;
5) korraldab osavallakogu nimel peetavat kirjavahetust;
6) täidab muid talle seaduse alusel ja linna või osavalla põhimäärusega või muude õigusaktidega pandud ülesandeid.
(2) Osavallakogu aseesimees asendab osavallakogu esimeest tema äraolekul kõigis tema õigustes ja kohustustes.
§ 17. Osavallakogu esimehe ja aseesimehe valimine
(2) Osavallakogu esimees ja aseesimees valitakse üheaegselt salajasel hääletusel. Osavallakogu liikmel on üks hääl.
(3) Osavallakogu esimehe kandidaadi ülesseadmise õigus on igal osavallakogu liikmel, kandidaadi ülesseadmise ja tema nõusoleku kohta tehakse märge koosoleku protokolli.
(4) Osavallakogu esimeheks saab kõige rohkem hääli kogunud kandidaat. Osavallakogu aseesimeheks saab häältearvult teiseks jäänud kandidaat.
(5) Kui häälte võrdse jagunemise tõttu ei osutu ükski kandidaat valituks, korraldatakse võrdselt hääli kogunute vahel valimise lisavoor.
(6) Kui lisavoorus ei saa kandidaat vajalikku häälteenamust, kuulutab koosoleku juhataja välja 15-minutilise vaheaja ning pärast vaheaega korraldatakse uus valimine käesolevas paragrahvis sätestatud korras. Kui ka uuel valimisel ei õnnestu osavallakogu esimeest valida, siis kutsutakse osavallakogu esimehe valimiseks kokku uus osavallakogu koosolek.
(7) Osavallakogu esimehe ja aseesimehe valimisi korraldab osavallakogu valimiskomisjon võttes arvesse, et:
1) salajase hääletuse läbiviimiseks valmistatakse ette hääletamissedelid, millele kantakse kandidaatide nimed esitamise järjekorras;
2) kui hääletamissedel rikutakse enne selle valimiskasti laskmist, on osavallakogu liikmel õigus rikutud sedeli tagastamisel saada uus hääletamissedel;
3) hääletamissedel, millel on märgistatud rohkem kui ühe kandidaadi nimi või millel ei ole märgistatud ühegi kandidaadi nime või millel ei ole võimalik üheselt aru saada, kelle poolt hääletati, loetakse kehtetuks;
4) hääled loetakse kohe pärast hääletamise lõppemist;
5) protestid hääletamise korraldamise kohta esitatakse koosolekul kirjalikult kohe pärast hääletamistulemuste teatavakstegemist. Komisjon vaatab protestid läbi ja teeb nende suhtes otsuse enne hääletustulemuste väljakuulutamist.
§ 18. Osavallakogu pädevus
(1) Osavallakogu pädevuses on arvamuse andmine ja ettepanekute tegemine kõigis osavalla territooriumil linna toimimist või kohalikku elukorraldust puudutavates küsimustes.
(2) Osavallakogu otsustab osavalla territooriumi puudutavaid küsimusi, mis on talle pandud seadusega, ühinemislepinguga, linna põhimäärusega, käesoleva põhimäärusega või muude õigusaktidega.
(3) Osavallakogu esitab arvamuse:
1) osavalda puudutavas osas linna üldplaneeringu, arengukava, valdkondlike arengukavade, eelarvestrateegia ning osavalla põhimääruse eelnõudele;
2) osavallakeskuse juhataja ametisse nimetamisele;
3) osavalla kohaliku elu edendamiseks eraldatavate toetuste kordade eelnõudele;
4) osavallas tegutsevate linna ametiasutuste hallatavate asutuste moodustamise, ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise osas ning vastavate asutuste põhimääruste eelnõudele;
5) teistes osavalla territooriumit puudutavates küsimustes, mis on talle pandud seadusega, ühinemislepinguga, linna põhimäärusega, käesoleva põhimäärusega või muude õigusaktidega.
(4) Osavallakogu menetlusse antud küsimuses peab osavallakogu arvamuse andma eelnõu esitaja antud tähtajaks, kuid mitte kiiremini kui kahe päeva jooksul eelnõu või küsimuse esitamisest osavallakogule. Kui arvamust tähtaegselt ei anta, siis loetakse osavallakogu nõustunuks.
(5) Osavallakogul on õigus:
1) üksikaktina võtta vastu oma pädevuse piires otsuseid;
2) nõuda ühinemislepingu rikkumise korral volikogu revisjonikomisjonilt järelevalve teostamist.
3) teha kohaliku elu küsimustes volikogule või linnavalitsusele küsimuste aruteluks ja õigusaktide vastuvõtmiseks, muutmiseks või kehtetuks tunnistamiseks algatusi. Algatus esitatakse linnavalitsusele eelnõuna või küsimuste korral kirjaliku järelepärimisena, mis tuleb võtta arutusele kahe kuu jooksul algatuse esitamisest arvates. Kui algatatud küsimus kuulub volikogu pädevusse, esitab valitsus selle ühe kuu jooksul volikogule lahendamiseks koos omapoolse seisukohaga. Osavallakogu esindajal on õigus osaleda algatuse arutelus volikogu või linnavalitsuse vastavas komisjonis ja volikogus või valitsuses sõnaõigusega.
(6) Osavallakogu esitab volikogule üks kord aastas, samaaegselt volikogu komisjonidega, aruande oma tegevusest.
2. jagu Osavallakogu töökorraldus
§ 19. Osavallakogu töökorraldus
(1) Osavallakogu töövorm on koosolek, mille kutsub kokku osavallakogu esimees. Osavallakogu esimese koosoleku kutsub kokku osavallakogu valimiskomisjoni esimees. Reeglina toimuvad osavallakogu koosolekud volikogu eestseisuse poolt määratud istungite kavas ettenähtud ajal.
(2) Osavallakogu esimees kutsub osavallakogu kokku linnavalitsuse, osavallakeskuse juhataja või vähemalt neljandiku osavallakogu koosseisu ettepanekul nende poolt tõstatatud küsimuste arutamiseks.
(3) Kutse osavallakogu koosoleku kokkukutsumise kohta tehakse osavallakogu liikmetele elektronposti teel teatavaks vähemalt 2 päeva enne osavallakogu koosolekut. Kutses tuleb ära näidata koosoleku toimumise aeg, koht ja arutlusele tulevad küsimused. Koos kutsega tehakse osavallakogu liikmetele kättesaadavaks koosoleku materjalid.
(4) Osavallakogu koosolekust võivad sõnaõigusega osa võtta volikogu esimees, linnavalitsuse liikmed, linnasekretär, samuti osavallakogu poolt koosolekule kutsutud isikud. Sõna andmise otsustab koosoleku juhataja.
(5) Osavallakogu pädevusse antud küsimusi otsustatakse hääletamise teel. Isikuvalimised otsustatakse salajasel hääletamisel.
(6) Osavallakogu otsustused tehakse poolthäälte enamusega, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.
(7) Osavallakogu koosolek on otsustusvõimeline, kui selle koosolekust võtab osa üle poolte osavallakogu liikmetest.
(8) Osavallakogu koosolek protokollitakse. Protokollile kirjutavad alla osavallakogu esimees ja protokollija. Protokoll avalikustatakse linna dokumendiregistris
(9) Osavallakogu võib kehtestada vajadusel täpsema töökorra.
§ 20. Osavallakogu koosolekute läbiviimine elektrooniliselt
(1) Kiireloomuliste küsimuste lahendamiseks võib osavallakogu esimehe otsusel koosoleku viia läbi elektrooniliselt.
(2) Koosoleku elektroonilisel korraldamisel saadab osavallakogu esimees osavallakogu liikmetele elektronposti teel osavallakogu menetlusse antud õigusakti eelnõu koos otsuse tegemiseks vajalike materjalidega ning määrab vastamise tähtpäeva.
(3) Osavallakogu liige edastab digitaalselt allkirjastatud seisukoha (poolt, vastu, erapooletu) osavallakogu esimehele elektronposti teel. Osavallakogu liikme seisukoht trükitakse välja koos kinnituslehega ning see lisatakse osavallakogu protokollile. Osavallakogu liige, kes tähtajaks seisukohta ei saada, loetakse koosolekul mitteosalenuks.
(4) Osavallakogu liikmete hääletuse põhjal koostatakse elektroonilise koosoleku protokoll, mis peab sisaldama selle toimumise ajavahemikku, päevakorda, osalejaid, hääletuse kokkuvõtet ja tulemust eelnõu osas.
§ 21. Osavallakogu ja osavallakogu esimehe üksikaktid
(1) Osavallakogul ja osavallakogu esimehel on õigus oma volituste piires ja ülesannete täitmiseks võtta üksikaktina vastu otsuseid.
(2) Osavallakogu ja osavallakogu esimehe otsus jõustub teatavakstegemisest, kui otsuses eneses ei sätestata hilisemat tähtpäeva.
(3) Osavallakogu ja osavallakogu esimehe otsusele kirjutab alla osavallakogu esimees.
(4) Osavallakogu ja osavallakogu esimehe otsuste teatavakstegemist korraldab osavallakeskus.
(5) Osavallakogu ja osavallakogu esimehe otsused, välja arvatud juurdepääsupiiranguga andmeid sisaldavad, avalikustatakse linna dokumendiregistris.
4. peatükk Püsiasustusega väikesaare üldkogu reglement ja saarevanema valimise kord
§ 22. Püsiasustusega väikesaare üldkogu
(1) Linna territooriumil asuva püsiasustusega väikesaare Manija (edaspidi väikesaar) üldkogu (edaspidi üldkogu) on väikesaare püsielanike (edaspidi püsielanik) kogu, mille pädevuses on püsiasustusega väikesaarte seaduse § 5 lõikes 1 nimetatud ülesanded, saarevanema valimine ja tagasikutsumine.
(3) Üldkogu koosolek on püsielanike koosolek, mis võidakse kokku kutsuda saarevanema, vähemalt 1/3 püsielanike või linnavalitsuse poolt. Esimese üldkogu koosoleku kutsub kokku volikogu.
§ 23. Üldkogu liikme õigused ja kohustused
§ 24. Üldkogu koosolek
(2) Üldkogu kokkukutsumisel tuleb kutses ära näidata arutusele tulevad küsimused ja kutse peab olema üldkogu liikmetele teatavaks tehtud vähemalt 7 päeva enne üldkogu koosolekut kas e-posti või posti teel.
(5) Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija seitsme päeva jooksul. Protokoll edastatakse linnavalitsusele. Protokoll avalikustatakse linna dokumendiregistris.
§ 25. Saarevanema valimise kord
(2) Saarevanema valimised viib läbi komisjon, mis moodustatakse üldkogu poolt.
(3) Saarevanema valimine toimub salajasel hääletamisel.
(4) Saarevanema volitused kestavad kuni 5 aastat. Saarevanema volitused algavad saarevanemaks valimisest. Saarevanema volitused lõpevad tagasiastumisel, ennetähtaegsel tagasikutsumisel, surma korral.
(5) Saarevanema ennetähtaegse tagasikutsumise koosolek kutsutakse kokku vähemalt 1/3 püsielanike algatusel.
§ 26. Saarevanema õigused ja kohustused
3) teha püsielanike huve puudutavate küsimuste lahendamiseks algatusi, mis esitatakse volikogule või linnavalitsusele;
5) saada linnavalitsuselt oma tegevuseks vajalikku teavet;
7) astuda saarevanema kohalt tagasi, eelnevalt kokkukutsudes üldkogu uue saarevanema valimiseks.
4) organiseerida töid õnnetusjuhtumite ja eriolukordade puhul erialase abi saabumiseni;
Osavallakogu otsuste üle teostab kontrolli linnapea linna põhimääruses sätestatud korras.
§ 28. Osavalla lõpetamine
(1) Osavalla lõpetamise võivad algatada:
1) kolm neljandikku volikogu liikmetest;
2) kolm neljandikku osavallakogu liikmetest;
4) taotluse korras vähemalt üks protsent osavalla territooriumil elavatest hääleõiguslikest elanikest.
(2) Osavalla tegevuse lõpetamise otsustab volikogu koosseisu kolme neljandikulise häälteenamusega.
(3) Kuni 2021. aasta volikogu valimistulemuste väljakuulutamiseni on osavalla lõpetamine võimalik ainult osavallakogu ettepaneku alusel.


Tallinna Linnavolikogu 25.08.2005 määrus number 45
Jõustumine: 01.09.2005
Kehtetuks tunnistamine: 27.05.2011
Redaktsiooni kehtivus: 01.01.2007 - 27.05.2011
jõustumine 01.09.2005,
Tvk m 19.05.2011 nr 17, jõustumine 27.05.2011
25. august 2005 nr 45
§ 1. Puu raie- ja hoolduslõikusloa andmise tingimuste ja korra põhimõtted
(1) Puu raie- ja hoolduslõikusloa andmise tingimused ja kord (edaspidi kord) reguleerib puu raieks ja hoolduslõikuseks loa taotlemist, loa väljaandmist ning loa andmisel võimalike täiendavate kõrvaltingimuste seadmist Tallinna linnas.
(2) Puu raie ja hoolduslõikus Tallinna linnas toimub käesoleva korra kohaselt antud loa alusel, mille väljastab Tallinna Keskkonnaamet (edaspidi amet).
(3) Kord ei reguleeri Metsaseaduse § 3 lg 1 tulenevaid juhtumeid, mil puu raie teostatakse Metsaseaduse § 23 kohaselt.
(4) Raieluba ei ole vaja taotleda alla 8 cm rinnasdiameetriga puudele, põõsastele ja enamlevinud viljapuudele v.a. avalikel haljasaladel kasvavatele viljapuudele.
(5) Hoolduslõikusluba ei ole vaja taotleda kuivanud okste ja vesivõsude kõrvaldamiseks ja linnaosadel puuhooldusspetsialistidelt tellitud puude hoolduslõikuseks linnaosa hooldusalal.
(6) Amet võib loa väljastamisel seada täiendavaid kõrvaltingimusi raiutud puu käitlemise, puu asendusistutuse korraldamise, istutatud puu hooldamise osas, samuti raie keelamise osas raierahu perioodil. Tingimuste rakendamise vajaduse otsustab ameti juhataja.
(7) Amet võib teha Tallinna Linnaplaneerimise ametile ettepaneku detailplaneeringu algatamiseks seoses vajadusega muuta kehtiva detailplaneeringu haljastuse lahendust.
(1) Korras kasutatakse mõisteid alljärgnevas tähenduses:
2) puistu - ühtlase iseloomuga metsaosa;
3) rinnasdiameeter - puu tüve läbimõõt, mõõdetuna 1.3 meetri kõrguselt juurekaelast;
5) hoolduslõikus - puu võra hooldamiseks ja kujundamiseks ette võetav lõikus, mille käigus puud ei likvideerita;
6) raierahu periood - ajavahemik lindude pesitsemise ajal, millal puu raiumist võib mitte lubada;
7) asendusistutus - maha raiutava puu asemele istutatav puu või puud.
PUU RAIELOA TAOTLEMINE JA VÄLJAANDMINE
(1) Raieluba võib taotleda puu kasvukoha maa omanik, valdaja või volitatud isik. Erastatava maa korral esitab raieloa taotluse maa erastaja.
(2) Puu raiumiseks esitatakse ametile vabas vormis taotlus, kus on näidatud järgmised andmed:
1) andmed taotleja kohta (nimi, elu- või asukoha aadress, isikukood või registreerimisnumber, volitatud esindaja andmed, kontakttelefon jms);
2) põhjendus puu likvideerimiseks;
4) raiutud puude käitlemisviis ja käitlemiskoht.
1) ehitusluba, kui raieõigust taotletakse ehituse alla jäävale puule;
2) korteri- või elamuühistu üldkoosoleku protokoll või juhatuse otsus, kui raieõigust taotletakse ühistu territooriumil olevale puule;
3) asukohakaart või väljavõte projekti asendiplaanist;
4) esindusõigust tõendav dokument, kui taotluse esitab esindaja.
(1) Amet:
1) kontrollib taotluses esitatud ja taotlusele lisatud dokumentides sisalduvate andmete õigsust ning nõuab vajadusel taotlejalt täiendavaid dokumente (nt dendroloogi hinnangut, haljastusprojekti vms) ja selgitusi, registreerib nõuetekohase taotluse;
2) vaatab taotluse läbi, kontrollib kavandatud raie põhjendatust;
3) küsib puu raie kohta seisukoha loodusobjekti valitsejalt, kui puid soovitakse raiuda kaitsealustelt loodusobjektilt;
4) teostab puu ülevaatuse ja märgistab raiumisele kuuluva puu looduses spetsiaalse märkimisnoaga;
5) määrab linna tellimisel raiutud puude käitlemisviisi ja käitlemiskoha.
(2) Puu asendusisutuse korral nõuab amet garantiikirja, milles on näidatud raieloa taotleja kohustus istutada määratud ajaks vastav arv puid ning istutuskoht.
(3) Amet väljastab raieloa ühe kuu jooksul taotluse registreerimisest.
(1) Raieloa andmisest võib keelduda kui:
1) puu on terve ja elujõuline ning ei ohusta hoonete ja rajatiste struktuure (vundamenti, seinu, katust);
2) raiuda soovitakse puud, mis on määratud säilitatavaks detailplaneeringuga või ehitusprojektis;
3) puu on riikliku või kohaliku omavalitsuse looduskaitse all või on kantud Tallinna haruldasemate puude nimekirja (avaldatud Tallinna ametlikul veebilehel) või asub Tallinna rohevõrgustiku tuumalal või rohekoridoris;
4) loa taotleja on esitanud tegelikkusele mittevastavaid andmeid.
(1) Amet vormistab määruse lisas 1 toodud vormis raieloa kahes eksemplaris, millest üks eksemplar väljastatakse taotlejale ja teine jääb ametile.
(2) Raieluba kehtib 1 aasta.
(3) Esitatud taotlused ja väljastatud load registreeritakse ametis elektrooniliselt.
(4) Info raie asukoha, puude arvu, loa väljaandmise kuupäeva, kehtivuse ja raieloa taotleja kohta avalikustatakse Tallinna veebilehel.
§ 7. Erijuhud
(1) Tuuleheite ja tormimurru korral ning kohest likvideerimist nõudvale (avariiohtlikule) puule raieluba ei vormistata. Maaomanik, valdaja või volitatud isik teatab ametile maha kukkunud või ohtlike puude arvu, liigid, diameetrid ja täpse asukoha esimesel võimalusel avastamise hetkest.
(2) Amet fikseerib korra § 7 lg 1 nimetatud puu likvideerimise, vajadusel kontrollides sündmuspaigal olukorra vastavust kirjeldatule.
PUU HOOLDUSLÕIKUSLOA TAOTLEMINE JA VÄLJAANDMINE
§ 8. Hoolduslõikusloa taotlemine
(1) Puu hoolduslõikuseks esitatakse ametile kirjalik vabas vormis taotlus, kus on näidatud järgmised andmed:
2) millisel eesmärgil, millal ja millist puu hooldusvõtet soovitakse teostada;
(2) Loa taotlusele lisatakse esindaja esindusõigust tõendav dokument, kui taotluse esitab esindaja.
§ 9. Hoolduslõikusloa väljastamine
1) kontrollib taotluses esitatud ja taotlusele lisatud dokumentides sisalduvate andmete õigsust ning nõuab vajadusel taotlejalt täiendavaid dokumente ja selgitusi, registreerib nõuetekohase taotluse;
2) vaatab taotluse läbi ning teostab looduses puu ülevaatuse, mida taotleja soovib lõigata.
(2) Amet otsustab puu hoolduslõikuseks loa andmise ühe kuu jooksul taotluse registreerimisest.
§ 10. Hoolduslõikusloa väljastamisest keeldumine
4) puu on riikliku või kohaliku omavalitsuse looduskaitse all või on kantud Tallinna haruldasemate puude nimekirja (avaldatud Tallinna ametlikul veebilehel) või asub Tallinna rohevõrgustiku tuumalal või rohekoridoris;
(1) Amet vormistab puu hoolduslõikuse teostamiseks vajaliku loa kirjalikult lisas 2 toodud vormil. Luba sisaldab ameti poolt väljastatud konkreetseid tingimusi puu hoolduslõikuse meetodi, ulatuse ja lõikamise aja kohta.
(3) Hoolduslõikusluba antakse ühekordseks lõikuseks, loa tähtaja määrab amet.
RAIELOA VÄLJASTAMISE KÕRVALTINGIMUSED
§ 12. Puu asendamise tingimus
(1) Lähtudes puu ökoloogilisest ja esteetilisest väärtusest tuleb puu asendamisel arvestada likvideeritava puu rinnasdiameetrit, liiki, seisukorda ja kasvukohta, mis on kirjeldatud vastavate koefitsientidega.
(2) Võimalusel tehakse asendusistutus endises asukohas või selle läheduses.
(3) Istutavate puude arvutamine toimub järgmise valemiga:
VALEM ; kus:
1) D - likvideeritava puu rinnasdiameeter, mitme puu puhul rinnasdiameetrite summa, cm;
2) d - istutatava puu rinnasdiameeter;
3) k1 - likvideeritava puu liigi koefitsient;
4) k2 - likvideeritava puu seisukorra ja esteetilisuse koefitsient;
5) k3 - likvideeritava puu kasvukoha koefitsient.
(4) Istutatava puu diameeter -d :
1) Alleepuud, tänavate äärde istutatavad esinduslikud lehtpuud - 6 cm (rinnasdiameeter);
2) Haljasaladele ja parkidesse istutatavad lehtpuud - 4 cm (rinnasdiameeter);
3) Haljasaladele ja parkidesse istutatavad okaspuud - 3 cm (mõõdetuna juurekaelast);
4) Metsaparkidesse istutatavad okaspuud - 1 cm (mõõdetuna juurekaelast).
(5) Puu liigi koefitsient - k1:
1) kõik okas-ja lehtpuuvormid ning haruldased ja kaitsealused eksemplarid - 5,0;
2) kõik okaspuud ja väärtuslikud lehtpuud (kõik tamme, hobukastani, pöögi, pähklipuu ja pärna liigid ning nendega võrdsustatud liigid) - 2,5;
3) enamkasutatavad tavalised lehtpuud ja dekoratiivsed viljapuud (kõik jalaka, saare, kase ja toominga liigid ning nendega võrdsustatud liigid, haab, remmelgas, must lepp, hõre- ja palsamipappel) - 1,0;
4) kiirekasvulised lehtpuuliigid (saarvaher, hall-lepp, berliini ja hatuseviljaline pappel, vesi- ja vitspaju) - 0,7.
(6) Puu seisukorra ja esteetilisuse koefitsient - k2:
1) eriti väärtuslik puu (I väärtusklass).- 5,0;
2) väärtuslik puu (II väärtusklass) - 2,5;
3) oluline puu (III väärtusklass) - 1,0;
4) väheväärtuslik puu (IV väärtusklass) - 0,7
(7) Puu kasvukoha koefitsient - k3:
1) kaitsealused territooriumid, I astme hooldusintensiivsusega haljasalad ja puiesteed - 5,0;
2) hoonestatud territooriumid, teemaad, üldkasutatavad pargid ja haljasalad - 2,5;
3) metsad ja metsapargid - 1,0;
4) jäätmaad ja perspektiivsed ehitusterritooriumid (vastavalt linna ja linnaosade
üldplaanidele) - 0,7.
(8) Puu tüve osalisel kahjustamisel arvutatakse kompenseeritav haljastus protsentuaalselt puu kogu kompenseerimisest olenevalt tüve vigastuse suurusest. Viimane mõõdetakse kahjustuse kõige laiemast kohast puu ristlõike suunas.
(9) Puu okste kahjustamisel arvutatakse kompenseerimise suuruseks 1/3 ulatuses samasuure tüve läbimõõduga puu kompenseerimisest.
(10) Kui raieloa taotlemisel on tõestatav, et ehitustööde või muu tegevuse käigus on puud vigastatud kasvujõuetuseni või muudetud puu kasvutingimusi nii, et selle seisund järgmise vegetatsiooniperioodi jooksul pöördumatult kahjustub, kasutatakse kompensatsiooni arvutamisel koefitsiente, mis vastavad puu seisundile enne kahjustuste tegemist või kasvutingimuste muutmist.
Asendusistutust koordineerib, korraldab ja peab arvestust amet koostöös linnaosade valitsustega.
§ 14. Asendatud puu hooldamise tingimus
(1) Asendusistutuse kohustuse saaja tagab ameti poolt raieloas nõutud kõigile asendatud puudele vajalikud kasvutingimused.
(2) Kui asendatud puu hävib 2 aasta jooksul istutuse fikseerimisest ameti või linnaosa valitsuse poolt, on ametil õigus nõuda samaväärsete asenduspuude istutamist.
§ 15. Raie keelamine raierahu perioodil
Lindude pesitsemise ajal võib keelata puu raiumist ja puistutes raiumist kohtades, kus keskkonnakaitse spetsialist on registreerinud pesitsevaid linde.
RAIELOA AJUTINE PEATAMINE JA KEHTETUKS TUNNISTAMINE
§ 16. Raieloa peatamine ja kehtetuks tunnistamine
(1) Ametil on õigus peatada raieloa kehtivus või see kehtetuks tunnistada juhul kui:
3) ilmneb, et raiutakse raieloale mitte kantud puid;
JÄRELEVALVE PUU RAIE JA HOOLDUSLÕIKUSE ÜLE
§ 17. Järelevalve teostajad
Järelevalvet käesoleva korra ja selle alusel väljastatud lubade täitmise üle teostavad Keskkonnaamet, Tallinna Munitsipaalpolitsei Amet ja linnaosade valitsused vastavalt oma pädevusele.
(Tvk m 21.12.2006 nr 76 jõust. 01.01.2007)
§ 18. Vastutus
Puu ebaseadusliku raie eest karistatakse Looduskaitseseaduse § 73 alusel ja samuti Tallinna linna heakorra eeskirja alusel.
Tallinna Linnavolikogu 20. aprilli 1995 määrus nr 8 “Haljastuse taastamistasu” tunnistatakse kehtetuks.
Määrus jõustub 1. septembril 2005.
LISA 1 RAIELUBA
LISA 2 HOOLDUSLÕIKUSLUBA


text:
Paide Sotsiaaltöökeskuse põhimäärus – Riigi Teataja
Paide Sotsiaaltöökeskuse põhimäärus
Paide Sotsiaaltöökeskuse põhimäärus - sisukord
§ 5 Sotsiaaltöökeskuse eesmärk
§ 6 Sotsiaaltöökeskuse ülesanded
§ 7 Juhataja
§ 8 Sotsiaaltöökeskuse vara, eelarve ja finantseerimine
RT IV, 27.12.2016, 6
Vastu võetud 15.12.2016 nr 18
Käesolev põhimäärus sätestab Paide Sotsiaaltöökeskuse eesmärgid ja ülesanded, juhtimise korralduse, juhataja õigused ja kohustused, finantseerimise alused ning aruandluse ja kontrolli.
(1) Sotsiaaltöökeskuse ametlik nimetus on Paide Sotsiaaltöökeskus (edaspidi sotsiaaltöökeskus).
(2) Sotsiaaltöökeskuse asukoht on Järvamaa, Paide linn.
(1) Sotsiaaltöökeskus on Paide Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsus) hallatav hoolekandeasutus. Sotsiaaltöökeskus registreeritakse riigi ja kohaliku omavalitsuse asutuste registris.
(2) Sotsiaaltöökeskuse põhimääruse ja selle muudatused kinnitab Paide Linnavolikogu (edaspidi linnavolikogu)
(3) Sotsiaaltöökeskus omab tööandja õigusi. Sotsiaaltöökeskuse töötajate põhjendatud koosseisu kinnitab sotsiaaltöökeskuse juhataja (edaspidi juhataja) kooskõlastatult linnavalitsusega.
(4) Sotsiaaltöökeskus tegutseb seaduste, käesoleva põhimääruse, linnavolikogu ja linnavalitsuse õigus- ja haldusaktide ning teiste sotsiaaltöökeskuse tegevusvaldkonda reguleerivate õigus- ja haldusaktide alusel.
(5) Sotsiaaltöökeskuse pitsat on sõõrikujuline, läbimõõduga 35 mm. Pitsati sõõri ülemisel äärel on kiri "Paide Sotsiaaltöökeskus". Pitsati keskel kasutatakse linna vappi.
(6) Sotsiaaltöökeskus võib kasutada oma sümboolikat, mille kujunduse ja kasutamise korra kehtestab juhataja kooskõlastatult linnavalitsusega.
(1) Sotsiaaltöökeskuse asjaajamis- ja suhtlemiskeel on eesti keel.
(2) Sotsiaaltöökeskuse asjaajamise korraldus reguleeritakse asjaajamiskorraga, mille kehtestab juhataja.
§ 5. Sotsiaaltöökeskuse eesmärk
Sotsiaaltöökeskuse eesmärgiks on linna sotsiaalsete erivajadustega isikutele ja peredele sotsiaalteenuste osutamine nende toimetuleku soodustamiseks ja säilitamiseks ning huvitegevuse võimaldamine.
§ 6. Sotsiaaltöökeskuse ülesanded
(1) Sotsiaaltöökeskuse ülesanded on:
1) sotsiaalteenuste osutamine;
2) erihoolekande- ja sotsiaalteenuste, mille osutamise kohta linnavalitsus on sõlminud vastava lepingu ja mille osutamiseks tulevad rahalised vahendid lepingupartnerilt, osutamine;
3) aktiveerivate tegevuste läbiviimine sotsiaaltöökeskuse klientidele;
4) sotsiaalsete ja psüühiliste erivajadustega inimeste ja nende lähedaste nõustamine, vajadusel eneseabigruppide tegevuse algatamine ning soodustamine;
5) osutatavate teenuste kohta informatsiooni andmine, infopäevade korraldamine;
6) koostöö tegemine tervishoiuasutuste, kolmanda sektori ja teiste osapooltega sotsiaalteenuste arendamiseks.
(2) Sotsiaaltöökeskus osutab või korraldab järgmisi sotsiaalteenuseid:
4) täisealise isiku hoolduse teenus;
9) psühholoogiteenus Paide linna munitsipaalkoolide ja -lasteasutuste lastele ja nende peredele:
10) eakate päevakeskuse teenus;
11) pesupesemise ja -kuivatamise teenus;
12) dušiteenus.
(3) Sotsiaalteenuste hinnad (v.a asenduskoduteenus) kehtestab linnavalitsus.
(4) Sotsiaaltöökeskusel on oma ülesannete täitmiseks õigus:
1) kasutada sihtotstarbeliselt sotsiaaltöökeskuse kasutusse antud linna vara;
2) teostada seadusega ja linna õigus- ning haldusaktidega kooskõlas olevaid tehinguid, mis on vajalikud sotsiaaltöökeskuse tegevuseks;
3) saada linnavalitsuselt tööks vajalikku abi, teavet ja andmeid;
4) teha koostööd linna asutuste ja teiste organisatsioonidega;
5) osaleda linnavalitsuse nõusolekul organisatsioonide, liitude ja töögruppide (sealhulgas rahvusvahelised) tegevuses.
(1) Sotsiaaltöökeskuse tegevust juhib ja korraldab juhataja, kes võetakse tööle avaliku konkursi korras. Konkursi kuulutab välja, selle läbiviimise korra kehtestab ja tulemused kinnitab linnavalitsus.
(2) Juhatajaga sõlmib, peatab, muudab ja lõpetab töölepingu linnapea.
1) juhib sotsiaaltöökeskust, tagades põhimääruses ettenähtud ülesannete täitmise,
2) vastutab sotsiaaltöökeskuse üldseisundi, arengu, rahaliste vahendite sihipärase ja otstarbeka kasutamise ning eelarve täitmise eest;
3) koostab ja esitab linnavalitsusele sotsiaaltöökeskuse eelarve eelnõu, alaeelarve ning eelarve täitmise aruande Paide linna õigusaktides kehtestatud korras;
4) teavitab linnavalitsust eraldistest või annetustest, tagab eraldise või annetuse kasutamise annetaja soovi järgi ning nimetatud vahendite kohta arvestuse pidamise;
5) valmistab ette taotluse erihoolekandeteenuste osutamiseks ja toetavate teenuste osutamiseks psüühilise erivajadusega isikutele;
6) korraldab sotsiaaltöökeskuse valduses oleva vara valdamist, kasutamist ja käsutamist vastavuses Paide linna õigusaktidega, vastutab sotsiaaltöökeskuse valduses oleva vara heaperemeheliku kasutamise ja säilitamise eest;
7) esitab andmed sotsiaalteenuste ja – toetuste andmeregistrisse;
8) tagab delikaatsete isikuandmete kaitse;
9) koostab ja juhib tegevusvaldkonnaga seotud projekte;
10) teostab tehinguid põhimääruses sätestatud ülesannete täitmiseks linnaeelarves selleks ettenähtud vahendite piires õigusaktidega sätestatud korras;
11) tegutseb sotsiaaltöökeskuse nimel ja esindab seda ilma täiendavate volitusteta kõigis riigi- ja omavalitsusasutustes, suhetes füüsiliste ja juriidiliste isikutega;
12) sõlmib, muudab, peatab ja lõpetab töölepingud sotsiaaltöökeskuse töötajatega;
13) kinnitab linnavalitsusega kooskõlastatult sotsiaaltöökeskuse struktuuri ja töötajate koosseisu, määrab töötajatele töötasu kooskõlas linnavolikogu kehtestatud töö tasustamise alustega;
14) kehtestab reeglid töökorraldusele ja muud töökorralduslikud dokumendid;
15) annab seaduses ja käesolevas põhimääruses sätestatud pädevuse piires töö koordineerimiseks ja korraldamiseks käskkirju ning kontrollib nende täitmist;
16) kehtestab sotsiaaltöökeskuse asjaajamise korra ning vastutab asjaajamise õigsuse ja dokumentide säilimise eest, peab arhiiviseadusele vastavat dokumentide loetelu ja annab need üle arhiivile; kehtestab sotsiaaltöökeskuse asjaajamise korra ning vastutab asjaajamise õigsuse ja dokumentide säilimise eest, peab arhiiviseadusele vastavat dokumentide loetelu ja annab need üle arhiivile;
17) teeb linnavalitsusele ettepanekuid sotsiaaltöökeskuse tegevusega seotud probleemide lahendamiseks;
18) teeb linnavalitsusele ettepanekuid sotsiaalteenuste laiendamise kohta ja hindade kehtestamiseks;
19) tagab õigusaktidega sätestatud aruannete koostamise ja esitamise;
20) on aruandekohustuslik linnavalitsuse ees;
21) lahendab muid õigus- ja haldusaktide ning käesoleva põhimäärusega tema pädevusse antud küsimusi.
(4) Juhatajat asendab linnapea poolt määratud isik.
§ 8. Sotsiaaltöökeskuse vara, eelarve ja finantseerimine
(1) Sotsiaaltöökeskuse vara moodustavad talle linna poolt sihtotstarbeliseks kasutamiseks ja valdamiseks antud inventar ning muu vara. Sotsiaaltöökeskuse vara on Paide linna omand.
(2) Sotsiaaltöökeskuse vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub vastavalt Paide linnavara valitsemise korrale.
(3) Sotsiaaltöökeskus saab rahalisi vahendeid Paide linna eelarvest, sihtotstarbelistest laekumistest sihtasutustelt, fondidest, organisatsioonidelt ja ettevõtetelt, üksikisikute annetustest ning sotsiaaltöökeskuse põhitegevusega seotud tasulistest teenustest.
(4) Eelarve eelnõu koostamiseks esitab juhataja linnavalitsusele kirjalikult põhjendatud ettepanekud vastavalt linna finantsjuhtimise korrale.
(5) Linnavolikogu võtab vastu Paide linna eelarve, mille koosseisus on sotsiaaltöökeskuse kulude ja investeeringute eelarve. Eelarve tuludes kajastub sotsiaaltöökeskuse põhitegevusega seotud tasuliste teenuste osutamisest saadav tulu.
(6) Raamatupidamisarvestust peetakse tsentraliseeritult linnavalitsuses.
(7) Juhataja korraldab sotsiaaltöökeskuse tegevust selleks ettenähtud eelarve piires.
(1) Sotsiaaltöökeskus esitab oma tegevuse kohta aruandeid õigusaktidega kehtestatud ulatuses ja korras ning tähtaegadel.
(2) Teenistuslikku järelevalvet sotsiaaltöökeskuse ja juhataja tegevuse seaduslikkuse ning otstarbekuse üle teostab linnavalitsus.
Sotsiaaltöökeskuse ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise otsustab linnavolikogu.
(1) Tunnistada kehtetuks Paide Linnavolikogu 20. mai 2010 määruse nr 10 "Paide Sotsiaaltöökeskuse põhimäärus".
(2) Määrus jõustub 1. jaanuaril 2017.

matches:
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 5
§ 6
§ 8