text:
§ 19 Juhised kaubaga toimimiseks, kauba k��sutamine
§ 93 Erikaebus fondi moodustamiseks vajaliku summa määramise peale
(1) Vedaja peab kauba vastuvõtmisel mõistlikul viisil kontrollima, kas kaup on pakitud käesoleva seaduse § 6 lõikes 1 nimetatud viisil. Kui kaup on kohale toimetatud konteineris või muus sarnases suletud vahendis, ei ole vedaja kohustatud vahendit seestpoolt kontrollima, välja arvatud juhul, kui on ilmne, etseeei ole täidetud nõuetekohaselt.
(3) Kui veotasu on kokku lepitud kauba hulga, kaalu, mõõdu või muul moel määratud koguse alusel, eeldatakse tasu arvestamisel, et konossemendi (§ 38) või mereveokirja (§ 47) andmed on õiged. See kehtib ka juhul, kui konossemendis on andmete kohta tehtud reservatsioon, põhjendusega, etvedajalei olnud andmete õigsuse kontrollimiseks mõistlikku võimalust.
§ 19. Juhised kaubaga toimimiseks, kauba k��sutamine
(1) Kui enne kauba sihtsadamasse saabumist selgub, etveduei saa lepingukohaselt lõpule viia (vedamistakistus) või kui pärast kauba sihtsadamasse saabumist selgub, et kaupa ei saa saajale üle anda (üleandmistakistus), peab vedaja küsima juhist kaubaga edasise toimimise kohta.
3) kauba vastavalt lepingute ja lepinguväliste kohustuste seaduse (RT I 2001, 81, 487) § 125 lõigetes 3–6 sätestatule müüa, kui kaup on kiiresti riknev või kui kauba seisund seda nõuab või kui muude abinõude tarvitusele võtmisel tekkivad kulud oleksid kauba väärtust arvestades ebamõistlikult suured;
(3) Asjaõigusseaduse (RT I 1993, 39, 590; 1999, 44, 509; 2001, 34, 185; 93, 565) §-s 293 ja § 294 lõikes 2 sätestatud teated tuleb esitada saajale. Kui saajat ei saa kindlaks teha või kui ta keeldub kaupa vastu võtmast, tuleb teated esitada saatjale.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatut ei kohaldata kauba kaotsiminekust või kahjustumisest tulenevate kolmanda isiku nõuete suhtes, kui kolmas isik, kellele veetav kaup kuulub, ei olnud vedamisega nõus ja vedaja teadis või pidi teadma, etsaatjalei ole veose saatmise õigust.
(4) Vedaja vastutab konossemendi õiguspärase valdaja ees konossemendi nõuetekohase väljastamise eest. Kui vedaja seda kohustust ei täida, peab ta hüvitama konossemendi õiguspärasele valdajale kahju, mis on tekkinud seeläbi, etkonossemendiõiguspärane valdaja on usaldanud konossemendi andmete õigsust.
1) tähistused kaubal või selle pakendil ei ole selgelt nähtavad või on ilmne, etneedei säili normaalsetes tingimustes reisi lõpuni;
(2) Kui konossemendi andmed loetakse vastavalt käesoleva paragrahvi lõikele 1 õigeks, ei või vedaja neid vaidlustada, kui konossement on üle antud kolmandale isikule, kes konossemendi saamise ajal ei teadnud ega pidanudki teadma, etselleandmed on ebaõiged. See ei kehti konossemendis sisalduvate kauba väärtuse kohta käivate andmete kohta.
(1) Kui vedaja võib eeldada, ettaei suuda laeva ettenähtud aja jooksul ette anda, peab ta sellest viivitamatult saatjale teatama, näidates ära laeva eeldatava etteandmise aja.
(2) Kui saatja võib tšarterveolepingu laeva etteandmisega viivitamise tõttu üles öelda, võib vedaja käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud teate tegemisel taotleda, et saatja ütleks lepingu üles või loobuks ülesütlemisest eeldusel, etlaevantakse ette lõikes 1 nimetatud teates näidatud ajal.
(3) Kui saatja ei ole käesoleva paragrahvi l��ikes 2 nimetatud taotluse saamisest alates 48 tunni jooksul vedajale teatanud, kas ta ütleb lepingu üles või loobub lepingu ülesütlemisest eeldusel, etlaevantakse ette käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud teates näidatud ajal, on lepingu ülesütlemine laeva etteandmisega viivitamise tõttu keelatud, kui ülesütlemine toimub viivituse tõttu lõikes 1 nimetatud teates näidatud laeva etteandmise ajani.
(1) Seisuaeg algab pärast ettevalmistusaja möödumist. Ettevalmistusaeg on ajavahemik lastimisvalmiduse teate tegemisest järgneva tö��päeva esimese vahetuse alguseni lastimissadamas.
(6) Kui pärast käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud teate tegemist selgub, etlaevei ole lastimisvalmis, ei arvestata ajavahemikku laeva lastimisvalmiduse puudumise avastamisest kuni lastimisvalmiduse taastamiseni seisuaja hulka. Laev ei ole lastimisvalmis, kui laeva mehhanismid ja ruumid, kuhu kaup lastitakse, ei ole kauba vastuvõtmiseks vajalikus seisundis.
(7) Käesoleva paragrahvi lõikes 6 sätestatut ei kohaldata juhul, kui vedaja teadis või pidi lastimisvalmiduse teate tegemise ajal teadma, etlaevei ole lastimiseks valmis. Sellisel juhul loetakse, etlastimisvalmidusestei ole teatatud.
(1) Mere-reisijaveoleping on veoleping, millega üks pool (vedaja) kohustub teise poole ees vedama meritsi sihtkohta ühe või mitu isikut (reisija) koos pagasiga või ilma selleta. Teine pool kohustub maksma selle eest tasu (reisitasu). Mere-reisijaveolepingule kohaldatakse lepingute ja lepinguväliste kohustuste seaduses reisijaveolepingu kohta sätestatut käesolevas peatükis sätestatud erisustega.
(6) Regulaarse reisijateveo või regulaarse merematke korraldamisega võib tegeleda ainult reeder, keda tunnustatud klassifikatsiooniühing on tunnistanud vastavaks rahvusvahelise ohutu juhtimise koodeksi nõuetele ja kes on kindlustanud oma vastutuse reisijale tekitatud kahju eest käesoleva seaduse §-s 61 nimetatud vastutuse piirmäärade ulatuses, arvestades reisijate arvu, mida reisijateveol kasutatav laev võib pardale võtta.
(1) Vedaja võib oma mere-reisijaveolepingust tuleneva vastutuse piirata vastavalt reisijate ja nende pagasi mereveo 1974. aasta Ateena konventsioonile.
(2) Kui regulaarse reisijateveo puhul on reisi lähte- või sihtsadam riigis, mille seadusandlus näeb kohustuslikuna ette kõrgemad vastutuse piirmäärad kui need, mis kehtiksid vastavalt reisijate ja nende pagasi mereveo 1974. aasta Ateena konventsioonile, kohaldatakse kõrgemat vastutuse piirmäära.
Reeder käesoleva seaduse tähenduses on isik, kes kasutab laeva oma nimel majandustegevuses ja kellele on väljastatud meretranspordi korraldamise tegevusluba.
(1) Reeder võib piirata oma vastutust vastavalt merinõuete korral vastutuse piiramise 1976. aasta konventsioonile ja rahvusvahelisele konventsioonile tsiviilvastutusest naftareostuskahjude eest, 1969.
1) merinõuete korral vastutuse piiramise 1976. aasta konventsiooni artikli 3 punktis e nimetatud päästjate ja reederi töötajate reederi vastu suunatud nõuete suhtes, kui töö- või päästelepingule kohaldatakse Eesti õigust;
Kuni 250-tonnise kogumahutavusega laeva vastutuse piirmäär on vastavalt merinõuete korral vastutuse piiramise 1976. aasta konventsiooni artikli 6 lõike 1 punktile b pool kuni 500-tonnise kogumahutavusega laeva vastutuse piirmäärast.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud nõuete korral arvestatakse vastutuse piirmäär vastavalt merinõuete korral vastutuse piiramise 1976. aasta konventsiooni artikli 6 lõike 1 punktile b. Vastutuse piirmäär kehtib käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud nõuetele, mis on tekkinud samast sündmusest ja suunatud isikute vastu, kes kuuluvad samasse isikute ringi merinõuete korral vastutuse piiramise 1976. aasta konventsiooni artikli 9 lõike 1 punkti a, b või c mõttes; konventsiooni artikli 6 lõikeid 2 ja 3 ei kohaldata.
(1) Nõuetel, mis tulenevad sadamarajatiste, sadamabasseini, veeteede ja navigatsiooniseadeldiste kahjustamisest, on eesõigus teiste merinõuete korral vastutuse piiramise 1976. aasta konventsiooni artikli 6 lõike 1 punktis b nimetatud nõuete ees.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatu ei välista ega piira merinõuete korral vastutuse piiramise 1976. aasta konventsiooni artikli 6 lõikest 2 tulenevat õigust juhul, kui see seondub surma põhjustamisest või kehavigastuse tekitamisest tulenevate nõuetega.
(1) Merinõuete korral vastutuse piiramise 1976. aasta konventsiooni artikli 6 lõike 1 punktides a ja b nimetatud vastutuse piirmäärad kehtivad ka lootside vastu esitatud nõuete suhtes. Kui lootsitava laeva kogumahutavus ületab 1000 tonni, võib loots oma vastutuse piirata summaga, mis kehtiks 1000-tonnise kogumahutavusega laeva puhul.
(1) Reederi vastutusele laevade kokkupõrke korral kohaldatakse lepingute ja lepinguväliste kohustuste seaduses lepingulise ja lepinguvälise vastutuse kohta sätestatut koos käesolevas seaduses sätestatud õigusega piirata oma vastutust.
(1) Merinõuete korral vastutuse piiramise 1976. aasta konventsiooni artiklis 11 või rahvusvahelise konventsiooni tsiviilvastutusest naftareostuskahjude eest, 1969 artikli V lõikes 3 ettenähtud fondi rajamiseks ja selle vahendite jagamiseks tuleb algatada menetlus kohtus, kuhu on esitatud nõue fondi moodustamiseks õigustatud isiku vastu (jagamismenetlus).
(2) Jagamismenetlus toimub kohtu- ja kohtuvälise menetlusena. Jagamismenetlusele kohaldatakse vastavalt tsiviilkohtumenetluse seadustikus (RT I 1998, 43–45, 666; 108/109, 1783; 1999, 16, 271; 31, 425; 2000, 51, 319; 55, 365; 2001, 21, 113; 34, 186; 53, 313; 93, 565; 2002, 29, 174) sätestatut, kui käesolevast seadusest ei tulene teisiti.
(3) Jagamismenetluses tehtud kohtumääruse peale võib esitada erikaebuse käesolevas seaduses sätestatud juhul. Erikaebuse esitamine ei peata määruse täitmist, kui käesolevas seaduses pole sätestatud teisiti. Erikaebuse esitamise tähtaeg on üks kuu määruse avaldamisest. Kui määrus ei kuulu avaldamisele, on erikaebuse esitamise tähtaeg üks kuu määruse kättetoimetamisest.
1) surma põhjustamisest või kehavigastuse või tervisekahjustuse tekitamisest tulenevad nõuded merinõuete korral vastutuse piiramise 1976. aasta konventsiooni artikli 6 lõike 1 punkti a mõttes (nõuded isikukahjudest) ja muud nõuded merinõuete korral vastutuse piiramise 1976. aasta konventsiooni artikli 6 lõike 1 punkti b mõttes (nõuded asjakahjudest) – nõudeklass A;
2) reisijate nõuded merinõuete korral vastutuse piiramise 1976. aasta konventsiooni artikli 7 mõttes – nõudeklass B;
1) kui isikukahjudest tulenevaid nõudeid, mille suhtes võib vastutust piirata, ei ole tekkinud või selliseid nõudeid ei saa enam esitada või kui isikukahjudest tulenevate nõuete kogusumma ei ületa eelduslikult merinõuete korral vastutuse piiramise 1976. aasta konventsiooni artikli 6 lõike 1 punktis a kehtestatud vastutuse piirmäära, toimub jagamismenetlus üksnes asjakahjudest tulenevate nõuete rahuldamiseks, kui asjakahjudest tulenevate nõuete summa ületab eelduslikult selle konventsiooni artikli 6 lõike 1 punktis b kehtestatud vastutuse piirmäära;
2) kui isikukahjudest tulenevaid nõudeid, mille suhtes võib vastutust piirata, ei saa esitada avalduse esitaja, vaid muu käesoleva seaduse § 80 lõike 2 punktides 1–4 nimetatud isiku vastu, siis toimub jagamismenetlus üksnes asjakahjudest tulenevate nõuete rahuldamiseks, kui jagamismenetluse algatamise avalduse esitanud isik seda taotleb ja asjakahjudest tulenevate nõuete summa ületab eelduslikult merinõuete korral vastutuse piiramise 1976. aasta konventsiooni artikli 6 lõike 1 punktis b kehtestatud vastutuse piirmäära.
(1) Kohus määrab kindlaks summa, mis on vajalik fondi moodustamiseks, tehes selle kohta määruse. Summa määratakse vastavalt merinõuete korral vastutuse piiramise 1976. aasta konventsiooni artikli 11 lõikele 1 ja rahvusvahelise konventsiooni tsiviilvastutusest naftareostuskahjude eest, 1969 artikli V lõikele 3.
(1) Kohus otsustab jagamismenetluse algatamise pärast fondi moodustamiseks vajaliku summa tasumist või n��uetekohase tagatise andmist, tehes selle kohta määruse.
7) andmed fondi moodustamiseks vajaliku summa kindlaksmääramise määruse peale esitatud erikaebuste kohta;
(7) Kui jagamismenetlus on algatatud, võib kohus lõpetada täitemenetluse võlgniku vara suhtes ja vara vastavalt merinõuete korral vastutuse piiramise 1976. aasta konventsiooni artikli 13 lõikele 2 või rahvusvahelise konventsiooni tsiviilvastutusest naftareostuskahjude eest, 1969 artikli VI lõike 1 punktile b arestist vabastada, kui sundtäitmine viiakse läbi nõude rahuldamiseks, mille suhtes on võlgniku vastutus vastavalt käesoleva paragrahvi lõikele 2 piiratud. Enne jagamismenetluse algatamist võib kohus täitemenetluse võlgniku vara suhtes peatada, kui võlgnik on esitanud avalduse fondi moodustamiseks; sellisel juhul võib sundtäitmise peatada kuni kolmeks kuuks.
(9) Pärast jagamismenetluse algatamist ei saa võlausaldaja, kes võtab menetlusest osa, oma nõuet võlgniku nõudega tasaarvestada. See ei kehti merinõuete korral vastutuse piiramise 1976. aasta konventsiooni artiklis 5 nimetatud juhu kohta.
(6) Fondihaldur on kohtu järelevalve all. Kui fondihaldur rikub oma kohustusi, võib kohus talle määrata rahatrahvi või fondihalduri oma algatusel ametist vabastada. Ühekordne trahvisumma ei tohi ületada 100 000 krooni. Enne otsuse tegemist tuleb fondihaldur ära kuulata. Kohtumääruse peale, millega fondihaldurile määrati rahatrahv, võib fondihaldur esitada erikaebuse.
§ 93. Erikaebus fondi moodustamiseks vajaliku summa määramise peale
(1) Määruse peale, millega kinnitati fondi moodustamiseks vajalik summa, võib avalduse esitaja, endast teatanud võlgnik ja nõude esitanud võlausaldaja esitada erikaebuse. Erikaebuse esitamise tähtaeg lõpeb üks kuu pärast nõuete esitamise tähtaja lõppu.
(2) Kohus otsustab kõigi vastavalt käesoleva paragrahvi lõikele 1 esitatud erikaebuste üle üheaegselt ühtses menetluses. Võlgniku erikaebuse arutamisel tuleb ära kuulata kõik esitatud nõuete võlausaldajad. Võlausaldaja erikaebuse läbivaatamisel tuleb ära kuulata kohalviibiva võlgniku arvamus.
(3) Erikaebust ei või põhjendada asjaoluga, etavalduseesitaja ei olnud õigustatud jagamismenetluse algatamise avaldust esitama, kuna nõuete summa ei ületa nende nõuete jaoks ettenähtud vastutuse piirmäära.
(1) Nõuded tuleb esitada Eesti kroonides. Nõude summaks on väärtus, mis nõudel on jagamismenetluse algatamise päeval. Nõue, mis ei ole suunatud rahasumma maksmisele või mille summa on määramata või teadmata, tuleb esitada hinnangulises väärtuses.
(1) Kui jagamismenetlus on algatatud ainult asjakahjudest tulenevate nõuete rahuldamiseks, muudab kohus fondi moodustamiseks vajaliku summa kindlaksmääramise määrust, kui avalduse esitaja vastu esitatakse samast sündmusest tulenevad nõuded isikukahjudest, mille suhtes võlgnik saab oma vastutuse piirata ja nõuete summa ületab merinõuete korral vastutuse piiramise 1976. aasta konventsiooni artikli 6 lõike 1 punktis a kehtestatud vastutuse piirmäära. Määrust ei saa muuta pärast nõuete kaitsmise koosoleku toimumist.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud alusel tehtud menetluse lõpetamise määrus avaldatakse käesoleva seaduse §-s 92 sätestatud viisil. Kui lõpetamine otsustatakse pärast seda, kui võlausaldajate nõuded ja nende menetluses osalemise õigus on kaitstud, tuleb avaldatavas teates viidata, etnõuetevõlausaldajatel on käesoleva seaduse § 102 lõigetest 3 ja 4 tulenevad õigused.
(3) Ulatuses, kus fondi moodustamiseks sissemakstud summat ja fondi moodustamiseks antud tagatisi ei ole vaja kasutada käesoleva paragrahvi lõikes 4 ja käesoleva seaduse § 102 lõikes 3 nimetatud võlausaldajate nõuete rahuldamiseks, makstakse ühe kuu möödumise korral menetluse lõpetamise määruse peale erikaebuse esitamise tähtaja möödumisest fondi moodustamiseks sissemakstud summa sissemaksjale tagasi ja fondi moodustamiseks antud tagatised tagastatakse.
(4) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud fondi moodustamiseks sissemakstud summa tagasimaksmise või tagatiste tagastamise nõue arestitakse ühe kuu jooksul pärast menetluse lõpetamise otsuse peale erikaebuse esitamise tähtaja möödumist mitme menetlusest osavõtnud võlausaldaja poolt, tuleb nende võlausaldajate nõuded arestitud nõude arvel rahuldada vastavalt võlausaldajate nõuete suuruste suhtele.
(5) Käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 nimetatud õigused lõpevad, kui neid ei ole kohtus maksma pandud ühe kuu jooksul, alates menetluse lõpetamise määruse vastu erikaebuse esitamise tähtaja möödumisest.
(3) Kui nõudeklassi A kuuluvate nõuete jagamismenetlus toimub nii asjakahjudest kui ka isikukahjudest tulenevate nõuete rahuldamiseks, tuleb fondi moodustamiseks sissemakstud summast moodustada kaks osasummat. Esimene osasumma vastab merinõuete korral vastutuse piiramise 1976. aasta konventsiooni artikli 6 lõike 1 punktis a kehtestatud vastutuse piirmäärale, teine osasumma merinõuete korral vastutuse piiramise 1976. aasta konventsiooni artikli 6 lõike 1 punktis b kehtestatud vastutuse piirmäärale. Esimese osasumma arvel rahuldatakse ainult isikukahjudest tulenevad tunnustatud nõuded võrdeliselt nõuete suurusega. Teise osasumma jagamisest võtavad osa kõikide asjakahjudest tulenevate nõuete võlausaldajad kogu nõude summas ja isikukahjudest tulenevate nõuete võlausaldajad ulatuses, milles nende nõuded on esimese osasumma jagamisel jäänud rahuldamata. Jagamisel osalevad nõuded rahuldatakse võrdeliselt nende suurusega.
(5) Kui võlgnik, kelle vastutus on nõude suhtes vastavalt käesoleva seaduse § 86 lõikele 2 piiratud, tõendab kohtule, etnõudetõttu on oodata sundtäitmist välisriigis, võib kohus jätta nõudele langeva summa välja maksmata, tehes selle kohta määruse. Asjaolude muutumisel võib kohus määruse muuta.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kohtumääruse peale saab esitada erikaebuse 10 päeva jooksul lõikes 2 nimetatud teate avaldamisest.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kohtumäärus avaldatakse käesoleva seaduse §-s 92 sätestatud viisil. Kohtumääruse peale võib jagamismenetlusest osavõttev võlgnik, võlausaldaja või fondihaldur esitada erikaebuse.
(1) Kui menetlus on algatatud ainult asjakahjudest tulenevate nõuete rahuldamiseks ja samast sündmusest on tekkinud ka nõudeid isikukahjudest, mille summa ületab merinõuete korral vastutuse piiramise 1976. aasta konventsiooni artikli 6 lõike 1 punktis a kehtestatud vastutuse piirmäära, siis võib isikukahjudest tuleneva nõude võlgnik, kes kuulub isikute ringi, kelle vastu suunatud nõuete rahuldamiseks menetlus algatati, taotleda fondi moodustamiseks vajaliku summa suurendamist isikukahjudest tulenevate nõuete rahuldamiseks vajaliku summa võrra.
(2) Käesoleva seaduse § 109 lõikes 1 nimetatud kohtumääruse peale on käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asjaoludel erikaebuse esitamine keelatud.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asjaolude äralangemisel muudab kohus oma otsuse.
(1) Üldavariiks loetakse kahju, mis tekkis tahtlikult ja põhjendatud piires tehtud erakorralistest kulutustest või loovutustest, et p��ästa laev, prahiraha ja laeval veetav last neid ähvardavast ühisest ohust.
(1) Üldavarii sissemaksed ja kahju suuruse määrab kindlaks ja jagab selleks määratud isik (dispašöör) reederi ülesandel, koostades selle kohta dokumendi (dispašš).
(2) Reeder peab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud toimingute tegemiseks andma dispašöörile viivitamatult, aga mitte hiljem kui ühe kuu jooksul pärast üldavarii toimumist, vastava käsundi. Kui reeder viivitab käsundi andmisega, võib seda teha ka üldavariis osalenud laeva omanik, vedaja ning lastiks oleva kauba saatja või saaja.
§ 125. [Käesolevast tekstist välja jäetud]

matches:
§ 93
§ 6
§ 19
§ 125
§ 294
§ 80
Kohus
Kohus
kohus
kohus
kohus
§ 93
Kohus
kohus
§ 102
§ 102
§ 86
kohus
kohus
§ 109
kohus
§ 125


Elva valla taotluste vastuvõtu ja menetlemise andmekogu asutamine ja põhimäärus – Riigi Teataja
Elva valla taotluste vastuvõtu ja menetlemise andmekogu asutamine ja põhimäärus
Elva valla taotluste vastuvõtu ja menetlemise andmekogu asutamine ja põhimäärus - sisukord
§ 2 Andmekogu eesmärgid
§ 3 Andmekogu vastutav töötleja
§ 4 Andmekogu volitatud töötleja
2 ANDMEKOGU PIDAMISE NÕUDED
§ 7 Andmete töötlemise nõuded
3 ANDMEKOGUSSE KOGUTAVAD ANDMED
§ 8 Kogutavad andmed
§ 9 Andmeandjad
§ 10 Andmevahetus
§ 12 Juurdepääs andmekogu andmetele
§ 13 Andmekogu andmetele juurdepääsu korraldamine
5 ANDMETE SÄILITAMINE, JÄRELVALAVE, ANDMEKOGU LÕPETAMINE
§ 16 Andmekogu pidamise lõpetamine
RT IV, 07.05.2019, 46
Vastu võetud 30.04.2019 nr 7
Määrus kehtestatakse avaliku teabe seaduse § 433 lg 1 ja § 435 lg 1, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lg 1 p 4 ja Elva Vallavolikogu 22.04.2019 otsuse nr 125 „Andmekogude asutamise ja pidamisega seotud ülesannete delegeerimine“ alusel.
(1) Määrusega asutatakse Elva valla osutatavate teenuste ja toetuste taotluste esitamise ja menetlemise andmekogu (edaspidi andmekogu) ja kehtestatakse andmekogu pidamise kord.
(2) Andmekogu ametlik nimetus on „Elva valla taotluste esitamise ja menetlemise andmekogu“.
(3) Andmekogu lühinimi on „SPOKU“.
§ 2. Andmekogu eesmärgid
Andmekogu pidamise eesmärgiks on:
1) parendada ja kaasajastada Elva valla taotluste esitamise ja menetlemise protsessi;
2) luua keskkond taotluste elektrooniliseks vastuvõtmiseks ja menetlemiseks;
3) tõhustada vallavalitsuse sisest asjakohast infovahetust;
4) võimaldada standardsete andmevahetusprotokollide abil vahetada andmekogu andmeid riigi andmekogudega;
5) tagada Elva valla eelarvest antavate toetuste sihtotstarbelise kasutamise kontroll ja aruandlus;
6) pidada arvestust esitatud taotluste ja taotlejatele antud toetuste üle.
§ 3. Andmekogu vastutav töötleja
(1) Andmekogu vastutav töötleja on Elva Vallavalitsus.
1) korraldab andmekogu pidamist;
2) korraldab sisestatud taotluste õigsuse kontrolli;
3) korraldab taotluste menetlemist;
5) edastab vajadusel laekunud taotlused kooskõlastajale täiendavaks kooskõlastamiseks;
8) korraldab andmete säilimist vastavalt kehtestatud nõuetele;
(3) Vallasekretär määrab vastutava töötleja õigus(t)e teostaja(d), kellel on õigus täita vastutava töötleja ülesandeid ning süsteemi administraatori(d), kellel on õigus hallata andmekogu või selle osade juurdepääsuõigusi.
§ 4. Andmekogu volitatud töötleja
(1) Andmekogu volitatud töötlejad on vallavalitsuse struktuuriüksused ja vallavalitsuse hallatavad asutused, kelle ülesanne on vallavalitsusele esitatud taotluste menetlemine, kes vastutavad taotluste menetlemise õigsuse eest ning teostavad järelevalvet lubatud tegevuste ning toetuse kasutamise lepingu täitmise üle ning andmekogu majutaja Piksel OÜ.
1) esitab andmekogusse andmeid;
2) kasutab andmekogu ja andmeid üksnes enda ülesannete täitmiseks;
4) teavitab viivitamata vastutavat töötlejat avastatud ebaõigetest andmetest, andmete mittesihipärasest kasutamisest ja andmekogu kasutamisel tekkinud probleemidest;
5) osaleb andmekogu arendustöödel ja juurutamisel
6) tagab andmekogu andmete turvalisuse ja säilimise;
(3) Vallavalitsuse vastava struktuuriüksuse juht määrab volitatud töötleja õigus(t)e teostaja(d), kellel on õigus täita volitatud töötleja ülesandeid.
2. peatükk ANDMEKOGU PIDAMISE NÕUDED
(1) Andmekogu peetakse infotehnoloogilise andmebaasina elektrooniliselt ning andmete töötlemisel kasutatakse automatiseeritud andmetöötlust.
(2) Andmekogusse kantavate andmete, nende kandmise aja ja andmekogusse tehtud päringute üle peetakse arvestust digitaalselt.
(3) Andmekogu on registreeritud standardlahendusena riigi infosüsteemi haldussüsteemis RIHA ja on liidestatud infosüsteemide andmevahetuskihiga (X-tee).
(2) Andmekogu vastutav ja volitatud töötleja tagavad andmekogu andmete käideldavuse, terviklikkuse ja konfidentsiaalsuse organisatsiooniliste, füüsiliste ja infotehnoloogiliste turvameetmetega.
(3) Andmekogu turbeaste on keskmine (M) ja andmekogu turvaklass on K1T1S2.
§ 7. Andmete töötlemise nõuded
(2) Ebaõigete andmete avastamisel registris parandab vastutav või volitatud töötleja ebaõiged andmed ühe tööpäeva jooksul.
(3) Registri andmete sisestamisi ja muutmisi logitakse. Logisid säilitatakse 6 kuud.
(4) Vastutav töötleja korraldab andmetest perioodiliselt turvakoopiate tegemise. Turvakoopiaid säilitatakse 30 päeva.
3. peatükk ANDMEKOGUSSE KOGUTAVAD ANDMED
§ 8. Kogutavad andmed
(1) Andmekogusse kogutakse andmed:
1) taotlemise ning menetluse käigus tekkivate andmete kohta;
2) andmekogu kasutajate, sealhulgas nende kasutajarollide kohta;
3) andmekogu pidamise ja järelevalve teostamise kohta.
(2) Detailne andmete koosseis on toodud määruse lisas.
§ 9. Andmeandjad
Andmekogusse saadakse andmeid järgmistelt andmekogudelt ja andmeandjatelt:
1) taotluse esitaja;
2) taotlusega seotud isik;
3) volitatud töötleja esitatud taotluse ja selle menetlemise kohta;
4) rahvastikuregister;
5) Eesti Hariduse Infosüsteem;
6) kinnistusraamat;
7) aadressiandmete süsteem;
8) äriregister;
9) kutseregister.
§ 10. Andmevahetus
X-tee kaudu sooritatakse automaatselt järgmisi päringuid:
1) Rahvastikuregistrist isikukoodi alusel eesnime, perekonnanime, elukoha, suhete kohta;
2) Äriregistrist registrikoodi alusel füüsilisest isikust ettevõtja või juriidilise isiku nime, aadressi, kontaktandmete ja põhikirja kohta ning isikukoodi alusel isiku poolt esindatavate juriidiliste isikute kohta;
3) Aadressiandmete süsteemist objekti aadressi kohta;
4) Kinnistusraamatust andmeid isiku kinnistu kohta;
5) Eesti Hariduse Infosüsteemist andmeid õpilaste kohta;
6) Kutseregistrist andmeid kutsetunnistuste kohta.
(1) Andmekogusse kantavatel andmetel on informatiivne ja statistiline tähendus.
(2) Andmetel on õiguslik tähendus, kui neile on õiguslik tähendus antud seadusega.
(1) Andmekogule on igaühel otsejuurdepääs. Isik tuvastatakse turvalise autentimisvahendi abil.
(2) Otsejuurdepääsu kaudu on andmed kättesaadavad järgmiselt:
1) taotluse esitajal ja taotlejal on juurdepääs iseenda, taotlusega seotud isikute, taotluse ja aruandega seotud andmetele;
2) taotlusega seotud isikul on juurdepääs iseenda andmetele;
3) seaduslikul esindajal on juurdepääs oma alaealiste laste andmetele;
4) vastutava töötleja õiguste teostajal ja süsteemi administraatoril on juurdepääs kõikidele andmekogu andmetele.
(3) Otsejuurdepääsu kaudu on võimalik näha Elva valla poolt pakutavaid avalikke teenuseid puudutavat infot ja esitada nendega seotud taotlusi ja dokumente.
§ 13. Andmekogu andmetele juurdepääsu korraldamine
(1) Andmekogust väljavõtete saamiseks kolmanda isiku kohta esitatakse andmekogu vastutavale töötlejale kirjalik taotlus, milles on kirjas soovitud andmed ja nende kasutamise otstarve koos viitega õiguslikule alusele. Vastutav töötleja kontrollib taotluse õiguslikku alust ja esitab süsteemi administraatorile vastava taotluse andmete väljastamiseks kolmandale isikule õigusliku aluse olemasolul.
(3) Vastutav töötleja peab arvestust andmete väljastamise aja, väljastatud andmete koosseisu, andmesaaja, andmete väljastamise õigusliku aluse ja andmete väljastamise viisi üle.
5. peatükk ANDMETE SÄILITAMINE, JÄRELVALAVE, ANDMEKOGU LÕPETAMINE
(1) Andmekogusse kantavaid andmeid säilitatakse andmekogus vallavalitsuse dokumentide loetelus kehtestatud säilitustähtajani. Seejärel andmed hävitatakse kustutamise teel. Arhiveerimisele kuuluvad andmed arhiveeritakse.
(2) Andmekogu alusdokumente säilitatakse vallavalitsuse dokumendiregistris.
Järelevalvet andmekogu pidamise üle teostab vastutav töötleja ning teised isikud, kellel on selleks seadusest tulenev õigus.
§ 16. Andmekogu pidamise lõpetamine
(1) Andmekogu pidamise lõpetamise otsustab vallavalitsus.
(2) Andmekogu tegevuse lõpetamisel otsustatakse andmete üleandmine teise andmekogusse, arhiivi või nende kuulumine hävitamisele ning üleandmise või hävitamise tähtaeg.
Lisa Andmete koosseis


Privaatsuspoliitika - Pajusi Vallavalitsus
Pajusi Vallavalitsus kui ametiasutus täidab avaliku võimu ülesandeid, mistõttu ametiasutuse tegevus on avalik. Lähtuvalt seadustest on ametiasutusel kohustus teatud osa dokumentidest ja teabest Internetis avalikustada või teha muul viisil igaühele kättesaadavaks. Oma tegevuse käigus kogub ja töötleb ametiasutus ka isikuandmeid ja isikute eraelu puudutavat teavet. Juba iga kirjaliku pöördumisega ametiasutusse satub meie valdusse teave, mis võib riivata Teie eraelu, näiteks loetakse selliseks teabeks e-posti aadressi, andmeid elukoha kohta, telefoninumbrit jm.
Pajusi valla omavalitsusorganid, Pajusi Vallavalitsus ja Pajusi Vallavolikogu, vastavate organite moodustatud komisjonid ning Pajusi Vallavalitsus kui ametiasutus (edaspidi ametiasutus) töötleb isikute andmeid seaduse ja nende alusel antud õigusaktidega kohalikule omavalitsusele ja tema asutustele pandud ülesannete täitmisel ja täitmiseks. Isikuandmete töötlemisel lähtume "Isikuandmete kaitse seadusega" ning Andmekaitse Inspektsiooni juhistega isikuandmete töötlemisele sätestatust.
Isikuandmetega dokumente säilitatakse vastavalt Pajusi Vallavalitsuse dokumentide loetelus märgitud säilitustähtajale. Säilitustähtaja ületanud dokumendid hävitatakse. Dokumentide, mis hävitatakse, andmed kustutatakse ka dokumendiregistrist.
Eraisikute kirjad (nii asutusse saabunud kui ka asutusest välja saadetud) registreeritakse Pajusi Vallavalitsuse elektroonilises dokumendiregistris WebDesktop. Dokumendiregistrile on kõikidel juurdepääs internetis Pajusi valla veebilehelt www.pajusi.ee.
"Avaliku teabe seadusest" (§ 12 lg 3) lähtuvalt märgitakse dokumendiregistrisse kirja saatja ja saaja kohta nimi, aadress ja muud kontaktandmed. Dokumendiregistri avalikust vaatest on võimalik näha ainult isiku nime (aadressile ja kontaktandmetele ligipääsu ei ole). Kui dokumendiregistri väljadel olevast infost ilmneb teave, mis "Avaliku teabe seaduse" (§ 35) alusel võib riivata kirja saatja eraelu või "Isikuandmete kaitse seadusest" (§ 4 lg 2) lähtuvalt kajastada delikaatseid isikuandmeid, on dokumendiregistri avalikus vaates näha kirja saatja või saaja nime initsiaalid. Muul juhul avalikustatakse dokumendiregistris kirja saaja või saatja ees- ja perekonnanimi.
Kui saadate ametiasutusele kirja paberdokumendina, kirja dokumendiregistri avalikust vaatest kätte saada ei ole võimalik. Kui saadate kirja elektrooniliselt ning see ei sisalda isikuandmeid või teavet, mis annab aluse dokumendile juurdepääsupiirang kehtestada, on Teie elektronkiri "Avaliku teabe seaduse" § 12 lõike 4¹ alusel dokumendiregistrist kõikidele kättesaadav. Kirja saatja võib kirjas avaldada, et ei soovi kirja dokumendiregistri kaudu avalikustamist.
Vastavalt "Kohaliku omavalitsuse korralduse seadusele" (§ 23 lg 5, § 31 lg 1, § 51 lg-d 6 ja 7) peavad Pajusi Vallavolikogu ja Pajusi Vallavalitsuse õigusaktid (otsused ja korraldused) ning omavalitsusorganite istungite ja organite moodustatud komisjonide koosolekute protokollid olema igaühele kättesaadavad. Õigusaktid ja protokollid tehakse kättesaadavaks dokumendiregistri kaudu. Õigusaktides ja protokollides ei avalikustata isikute nimesid, elukohti ning kontaktandmeid. Kui õigusakt sisaldab lisaks isiku nimele ja kontaktandmetele muud seaduse alusel asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud teavet, ei avalikustata õigusaktist ka vastava teabega osa ("Kohaliku omavalitsuse korralduse seadus" § 31 lg 2 ja § 51 lg 8). Kui õigusakti või protokolli sisu on valdavalt asutusesiseks kasutamiseks mõeldud teave, siis õigusakti või protokolli ei avalikustata.
Internetipõhises väljaandes "Ametlikud Teadaanded" avalikustab ametiasutus isikuandmeid ka juhul, kui seda näeb ette eriseadus või selle alusel antud õigusakt (vt "Riigi Teataja seadus" § 13, Ametlike Teadaannete põhimäärus; www.ametlikudteadaanded.ee ).
Eraisikutele edastatud või eraisikutelt saadud dokumendid on valdavalt juurdepääsupiiranguga, kuna õigusaktidega sätestatud nõuetest lähtuvalt sisaldab isiku kiri selle saatja või saaja elukohaandmeid, telefoninumbrit, e-postiaadressi. Eelloetletud andmeid loetakse isiku eraelu puudutavaks teabeks ning see ei kuulu kolmandatele isikutele avalikustamisele (v.a kui isiku nime või kontaktandmeid on kasutatud juriidilise isiku või asutuse esindajana). Muu kirjas märgitud teabe osas sõltub juurdepääsu piiramine dokumendi sisust. Võimalikud juurdepääsupiirangute alused sätestab "Avaliku teabe seadus" (§ 35).
Kui kirjaga, mis on ametiasutusele saadetud või ametiasutusest väljastatud, soovitakse tutvuda teabenõude korras (alus "Avaliku teabe seadus" 3. peatükk), analüüsib ametiasutus teabenõude saamisel, kas taotletavat dokumenti saab muutmata kujul väljastada või tuleb seda töödelda nii, et juurdepääsupiiranguga teave ei satuks kolmandate isikute valdusse. Igal juhul kaetakse väljastatavas dokumendis kirja saaja või saatja kontaktandmed (aadress, e-postiaadress, telefoninumber).
Vastavalt "Isikuandmete kaitse seadusele" (§ 26), "Avaliku teenistuse seadusele" (§ 55) on ametiasutuse teenistujad nii teenistussuhte ajal kui ka pärast selle lõppemist kohustatud hoidma saladuses teenistuse tõttu teatavaks saanud perekonna- ja eraellu puutuvaid andmeid ning muud asutusesiseseks kasutamiseks tunnistatud teavet. Kui omavalitsusorgan või komisjon ei vaja seisukoha andmiseks või otsustamiseks otseselt isikuandmeid, edastab ametiasutus dokumendid organi liikmetele isikuandmeteta või muu konfidentsiaalse teabeta.
"Haldusmenetluse seaduse" § 37 lõigetele 2 ja 3 tuginedes võimaldatakse haldusmenetluses menetlusosalistel toimiku ja dokumentidega tutvuda ametiasutuses ametiisiku juuresolekul. Ametiisik peab tagama, et dokumentidega tutvumisel ei avaldata teiste menetlusosaliste eraelu puudutavaid andmeid.
Eriseadustest tulenevalt on ametiasutusel teatud asjades kohtuvälise menetleja õigused. Väärteomenetlust reguleerib üksikasjalikult "Väärteomenetluse seadustik" koos "Kriminaalmenetluse seadustikuga". Menetlusalune isik ja tema esindaja saavad materjalidega tutvuda menetlusseadustikes ettenähtud korras. Väärteoteate esitaja saab materjalidega tutvuda teabenõude esitamisega, arvestades kehtestatud juurdepääsupiiranguid.
Väärteoteate esitaja andmed avaldab ametiasutus teistele menetlusosalistele ulatuses, mis on menetlusseadustikes ette nähtud ning asja lahendamiseks vajalik. Väärteomenetluses ei tagata tunnistaja anonüümsust (v.a "Korruptsioonivastase seaduse" § 6 lõike 2 alusel korruptiivsest teost teatamisel ja lastekaitsega seotud ülesannete täitmisel).
Jõustunud väärteootsused registreeritakse ka karistusregistris. Ligipääs karistusregistrisse on piiratud, andmeid saab küsida "Karistusregistri seaduse" 3. peatükis sätestatud korras.
Lähtuvalt "Isikuandmete kaitse seadusest" (§ 19) on igal isikul õigus saada teada:
1) pöörduda suulise järelepärimisega telefoni teel (vallasekretär või kantselei spetsialist) või ametniku vastuvõtul;
2) esitada kirjalik taotlus (Pajusi Vallavalitsus, Vallamaja, Kalana küla, Pajusi vald, 48205; e-post info@pajusi.ee);
3) taotleda teabenõude (vt "Avaliku teabe seaduse" § 14) korras Teie isikuandmetega dokumentide väljastamist;
Lähtuvalt "Isikuandmete kaitse seadusest" (§ 19 lg 3) väljastab ametiasutus nõutavad isikuandmed või põhjendab andmete väljastamisest või teabe andmisest keeldumist taotluse saamise päevale järgneva viie tööpäeva jooksul. Olenevalt taotletavatest andmetest võib eriseadus isikuandmete kohta teabe ja isikuandmete väljastamise korra suhtes näha ette erandi.
Dokumentide ärakirjade ja väljatrükkide või isikuandmete väljastamisel paberkandjal eest võtab ametiasutus "Avaliku teabe seaduse" § 25 lõike 2 ja "Isikuandmete kaitse seaduse" § 19 lõike 2 alusel alates dokumentide 21. leheküljest tasu 0,19 eurot iga väljastatud lehekülje eest. Seda juhul, kui dokumentide või andmete väljastamise eest ei ole eriseadusega ette nähtud riigilõivu või muud tasu.
Riiklikest registritest, millesse andmeandja on ametiasutus (Eesti rahvastikuregister, sotsiaalteenuste- ja toetuste andmeregister; majandustegevuse register, riiklik ehitisregister, riigi maakataster, kinnistusraamat, Eesti Hariduse Infosüsteem, Haigekassa, kohustusliku kogumispensioni register, e-toimiku infosüsteem) saab enda kohta käivaid andmeid kontrollida ka riigiportaali www.eesti.ee e-teenuse (rubriik "Kodanikule") kaudu.
Igal isikul on õigus nõuda enda või oma esindatava (eestkostetava) ebaõigete isikuandmete parandamist. Selleks tuleb kas suuliselt või kirjalikult teha vastav tähelepanek ametiasutusele. Asjakohase teabe võib edastada kas asja menetlevale või menetlenud ametnikule või ametiasutuse üldkontaktidele (tel 776 4195, e-post info@pajusi.ee või post Pajusi Vallavalitsus, Vallamaja, Kalana küla, Pajusi vald, 48205 Jõgevamaa). Paranduste tegemiseks võib ametiasutus nõuda täiendavaid tõendeid.
Kui isikuandmete töötlemise nõue ei tulene seadusest, peab ametiasutus isikuandmete töötlemiseks saama Teilt vabal tahtel kirjaliku nõusoleku (vt "Isikuandmete kaitse seaduse" § 12). See on põhjus, miks erinevatele preemiatele, konkurssidele esitamiseks või Internetis valla veebilehel või valla ajalehes isikuga seotud andmete edastamiseks või avalikustamiseks on vaja ka vastava isiku nõusolekut.


Asjaõigusseaduse rakendamise seaduse, veeseaduse ning planeerimis- ja ehitusseaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Asjaõigusseaduse rakendamise seaduse, veeseaduse ning planeerimis- ja ehitusseaduse muutmise seadus
RT I 2001, 42, 234
Vabariigi Presidendi 24. aprilli 2001. a otsusega nr 1045
I. Asjaõigusseaduse rakendamise seaduses (RT I 1993, 72/73, 1021; 1999, 44, 510; 2000, 51, 325; 88, 576; 2001, 31, 171) tehakse järgmised muudatused:
§ 1. Paragrahvi 133 lõige 33 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (33) Hooneregistrist nähtuval pandipidajal, samuti hooneregistrisse kohtulahendi alusel kantud keelu või aresti järgi õigustatud isikul on ühepoolses korras õigus taotleda avatavasse kinnistusraamatu registriossa eelmärke või keelumärke kandmist alates kinnistusregistriosa avamise teate avaldamisest ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded. Märke kinnistusraamatusse kandmiseks ei ole vaja nõusolekut isikult, kes esmakinnistamisel kantakse kinnistusraamatusse kinnistu omanikuna. Kande aluseks on käesoleva lõike esimeses lauses sätestatud isiku avaldus, milles märgitakse vastavalt taotletav hüpoteegisumma ja viide pandilepingule või viide keelu või aresti hooneregistrisse kandmise aluseks olevale kohtulahendile. Avaldusele lisatakse hooneregistri tõend või selle kinnitatud ärakiri, millest nähtub ehitise või selle osa koormatus. Hüpoteegi seadmist tagavas eelmärkes märgitakse hüpoteegisumma, intressimäär ja kõrvalnõuete summa pandipidaja poolt avaldatud suuruses, samuti tehakse viide pandilepingule. Keelumärkes tehakse viide keelu või aresti hooneregistrisse kandmise aluseks olevale kohtulahendile.»
§ 2. Paragrahvi 20 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
« (4) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud ostueesõigus ei kehti juhul, kui krediidi- või finantseerimisasutus võõrandab tema omandis oleva kinnisasja liisingulepingust tulenevalt liisinguvõtjale.»
II. § 3. Veeseadust (RT I 1994, 40, 655; 1996, 13, 241; 1998, 2, 47; 61, 987; 1999, 10, 155; 54, 583; 95, 843; 2001, 7, 19) täiendatakse §-ga 181 järgmises sõnastuses:
« § 181. Veeliiklus laevakanalil ja laevakanali kasutamine
III. § 4. Planeerimis- ja ehitusseaduse (RT I 1995, 59, 1006; 1996, 36, 738; 49, 953; 1999, 27, 380; 29, 398 ja 399; 95, 843; 2000, 54, 348) § 38 lõiget 3 täiendatakse lausega järgmises sõnastuses:
«Rajatiseks loetakse muu hulgas mere või siseveekogu põhja selle süvendamise teel õiguslikul alusel rajatud laevateed (laevakanal).»


Väärteoprotokolli menetlus - Liiklusõigus - vastused.ee
Väärteoprotokolli menetlus
Küsimus: Väärteoprotokolli menetlus03.05.2011
Rikkusin seadust ja politsei koostas väärteoprotokolli.
Väärteokirjeldus: Juhtis mootorsõidukit seisundis, kus ühes liitris väljahingatavas õhus on alkoholisisaldus 0,13+/- 0,05MG. Alkoholisisaldus väljahingatavas õhus mõõdetud mõõteseadmega Alcotest 7110MK nr ARAF -0011 taadeldud 05.11.2010 taatlus TTRC-10/00072. Kontrollijale esitamiseks puudus sõiduki omaniku poolt väljastatud kirjalik volikiri, mis oli Liiklusseaduse §17 lg3 kohaselt kohustuslik.
Rikkus: LE §76 p3, LS §17 lg3
Väärteo kvalifikatsioon LS §74/19 lg1 , LS §74/35 lg1
1.Mida antud paragrahvid seaduses ütlevad?
2.Mida soovitate - kuidas kirjutada täiendavat seletuskirja (kas üldse on mõtet politseile täiendavalt veel selgitusi anda), kui olen juba ennast süüdi tunnistanud ja oma süüd kahetsenud ning seda ka kirjalikult kinnitanud?
3.Mis on karistusmäärad antud paragrahvide järgi?
4.Kuidas peaksin ennast politseile väljendama, kui sooviksin paluda ainult rahalist karistust ja kahes osas trahvi tasumist?
Kusjuures politseinik, kes koostas protokolli, muutis ühepoolselt rikkumise sisu. See tähendab: minule tehti 4 erinevat alkomeetrisse puhumise testi kohapeal ja iga kord tuli erinev näit. Politseinik kirjutas 3 päeva peale protokolli koostamist enda protokolli juurde suurima alkomeetri näidu mis oli 0,19 promilli. Minule tutvustati seda kahe politseiametniku juuresolekul, kuid mina keeldusin tagantjärgi protokolli muutmisega ja sellega nõustumast ja ei soovinud sellele alla kirjutada.
5.Kas politsei tohib tagantjärgi ühepoolselt väärteoprotokolli muuta ja võtta aluseks karistuse määramisel muudetud protokolli sisu?
1) Paragrahvide sisu ei tahaks siinkohal hakata ümber kirjutama. Liikluseeskiri ja liiklusseadus peaksid igal autojuhil endal olemas olemas ning seadusesätete sisu on vastavas sättes kirjas. Seega saate Teile süüks arvatud paragrahvide sisuga tutvuda ise seadust või eeskirja lugedes.
2) Täiendav seletuskiri (seaduse tekstis "vastulause") annab võimaluse menetlusalusel isikul peale väärteotoimikuga tutvumist esitada omapoolsed vastuväited, taotlused, selgitused või ettepanekud talle esitatud süüdistuse või määratava karistuse osas. Sealhulgas saab vaidlustada tõendeid, protokolli kantud kvalifikatsiooni, taotleda karistuse ositamist või teha ettepanekuid karistuse osas üldse, samuti esitada täiendavaid tõendeid, näiteks oma sissetulekute või muude karistuse suurust ja laadi mõjutavate asjaolude kohta. Paraku ei saa siinkohal anda Teile ammendavat nõu, millise sisuga vastulause peaksite menetlejale esitama.
3) Võimalikud karistusmäärad leiate samuti liiklusseaduse § 74'19 lg 1 sanktsiooni lugedes. Eeldan, et liikluses osalev sõidukijuht võiks omada ettekujutust teda õiguserikkumise toimepanemise korral ootavast karistusest, mis teinekord ehk ennetab rikkumise toimepanemist (karistuse üldpreventiivne mõju).
4) Kuidas ennast vastulauses konkreetselt väljendate, sõltub Teie oskustest. Üldjuhul tuleb oma taotlus esitada selgelt ja arusaadavalt, seda muuhulgas põhjendades ja võimalusel ka tõenditega kinnitades.
5) Väärteomenetluse seadustik loob kohtuvälisele menetlejale võimaluse piiratud ulatuses väärteoprotokolli muuta. Samas tuleb muudetud süüdistusakti menetlusalusele isikule tutvustada ning anda talle võimalus esitada muudetud protokollile omapoolsed vastuväited (vastulause). Kas konkreetsel juhul on muudatus selline, mis rikub Teie õigusi, ei oska menetlusdokumente nägemata ja uurimata öelda.


text:
Oluliselt parendatud ehitis maksude vaatenurgast
Oluliselt parendatud ehitise mõiste ja maksustamine Foto: Raul Mee
Mis summadest alates on tegu oluliselt parendatud ehitisega ja millest lähtuda maksuarvestuses? Leinonen OÜ nõustamisüksuse juht Tõnis Elling lahkab teemat kohtulahendi näitel.
Käibemaksuseaduse (KMS) § 16 lg 2 p 3 kohaselt maksustatakse sundkorras 20% käibemaksuga kinnisasi, mille oluline osa on oluliselt parendatud ehitis või selle osa ning mis võõrandatakse enne ehitise või selle osa parendamisele järgnevat taaskasutusele võttu. Sama säte täpsustab, et ehitis või selle osa on oluliselt parendatud, kui parendustega seotud kulud kulutused ületavad vähemalt 10 protsenti ehitise või selle osa soetusmaksumust enne parendamist. Seaduse tekst on suhteliselt halvasti sõnastatud, kuid mõte on selles, et kui ehitise soetusmaksumus oli 100 000 eurot, siis oluliselt parendatuks loetakse see ehitis siis, kui parendustega seotud kulutused ületavad 110 000 eurot.
Riigikohus on oluliselt parendatud ehitise teemat käsitlenud 6. mai 2009 aasta lahendis number 3-3-1-18-09. Selles lahendis selgitas kohus muuhulgas ehitise esmast ja taaskasutusele võttu. Taaskasutusele võtt tuleb siduda varem kasutatud ehitise parendamisega ja esmakasutusele võtt uusehitisega. Vaidluses oli see oluline just selle tõttu, et oluliselt parendatud ehitise maksustamise säte lisati seadusesse 1. jaanuar 2006. Enne seda maksustati sundkorras ainult uusehitisi.
Käsitletavas kaasuses ostis maksumaksja kinnistu koos seal paiknenud õppehoonega ja muutis selle korteriomanditeks. Senine kinnisasja registriosa suleti ja endise ühtse kinnisasja asemele moodustati eraldiseisvad uued kinnisasjad. Maksuhaldur ja ka alama astme kohtud arvasid, et korteriomandite tekkimise tulemusel on tegemist uusehitistega. Maksumaksja vaidles sellele vastu, et olemasoleva ehitise ümberehitamine ja sihtotstarbe muumine ei anna alust pidada neid korteriomandeid uusehitiseks.
Riigikohus ei nõustunud alama astme kohtute ja maksuhalduri tõlgendusega ja saatis asja arutamiseks uuesti esimese astme kohtule, juhistega, et alama astme kohtul tuleb tuvastada eraldi iga korteriomandi parenduste osakaal. Ehk siis kohus ütles, et olemasoleva ehitise ümberehitamine ei tee seda ehitist veel uusehitiseks, vaid tegemist on taaskasutuselevõtuga. Ehitise parendamise sidumine esmakasutuselevõtuga moonutaks alates 1. jaanuarist 2006 kehtiva redaktsiooni sisu, sest KMS § 16 lg 2 p 3 alusel on oluline hoopiski see, millisel määral ehitist parendati. Kui parendustega seotud kulutused ületavad vähemalt 10% ehitise või selle osa soetusmaksumust enne parendamist, siis maksuvabastust ei kohaldata. Järelikult on varem kasutatud, kuigi parendatud ehitise võõrandamine maksuvaba käive, kui parendamine ei toimunud olulises määras. KMS § 16 lg 2 p-st 3 ei nähtu ega tulene, et oluline oleks kinnistu jagamine või ehitise sihtotstarbe muutmine.
Riigikohus ei teinud küll ise selles asjas lõplikku lahendit, kuid andis selge suunise, et kui olemasolevat ehitist ümber ehitatakse, siis ei saa ma rääkida uusehitisest, vaid peab jälgima parenduste osakaalu. See on tänapäeval üsna levinud, kui majadele ehitatakse pööningutele või keldrisse uusi kortereid.
KäibemaksKäibemaksu seadusRiigikohus

matches:
§ 16
Riigikohus
kohus
Riigikohus
kohus
§ 16
§ 16
Riigikohus


Riigikogu 22.01.2003 seadus; jõustumiskuupäev 15.04.2004
redaktsioon 01.01.2019 [RT I, 12.12.2018, 85]
1) väärismetall - puhas kuld, hõbe, plaatina ja pallaadium ning nende sulamid;
2) väärismetalli proov - arv, mis näitab, mitu massiosa puhast kulda, hõbedat, plaatinat või pallaadiumi sisaldub vastava väärismetalli sulamis selle tuhande massiosa kohta;
3) väärismetalli standardproov - käesoleva seaduse § 4 lõigetes 2 ja 21 nimetatud väärismetalli proov;
4) väärismetalltoode - ese, mis on tervikuna või osaliselt valmistatud ühest või enamast vähemalt käesoleva seaduse § 4 lõigetes 2 ja 21 lubatud väikseima standardprooviga väärismetallist;
5) käitlemine - väärismetalltoodete valmistamine, sissevedu, müügiks pakkumine ja tasu eest võõrandamine;
6) valmistamine - uute väärismetalltoodete tasu eest võõrandamise eesmärgil valmistamine ning kasutatud väärismetalltoodete parandamine, ümbertegemine ja ennistamine;
7) sissevedu - väärismetalltoodete toimetamine Eestisse eesmärgiga teha need kättesaadavaks kasutusele võtmiseks või levitamiseks;
8) müügiks pakkumine - tegevus, mille käigus väärismetalltoodete valmistaja, sissevedaja, hulgimüüja või jaemüüja pakub väärismetalltooteid tasu eest võõrandamiseks;
9) investeeringukuld - kullakang või kullatahvel, mille puhta kulla sisaldus on vähemalt 995 tuhandikku massiosa, samuti pärast 1800. aastat münditud ja seadusliku maksevahendina käibel olev või käibel olnud kuldmünt, mille puhta kulla sisaldus on vähemalt 900 tuhandikku massiosa ja mida ei müüda numismaatilisel eesmärgil;
10) turule laskmine - tegevus, millega väärismetalltoode tehakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriigis või Türgis esmakordselt kättesaadavaks kas levitamiseks või kasutusele võtmiseks.
§ 4. <!- END 3 -!> Käitlemiseks lubatud väärismetalltoode
(5) Väärismetalltootel on lubatud muu märgistus, kui see ei halvenda oma kuju ega paiknemise poolest käesoleva paragrahvi lõigetes 2-4 nimetatud märgiste nähtavust, loetavust ega tähenduse mõistmist.
(2) Kui on täidetud käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1-3 esitatud nõuded, edastab nimemärgiste riikliku registri volitatud töötleja viie tööpäeva jooksul registreerimistaotluse saamisest arvates sellekohase teate posti teel või elektrooniliselt registreerimistaotluse esitanud ettevõtjale ja annab vähemalt ühekuulise tähtaja nimemärgise näidisjäljendite esitamiseks. Kui ei ole täidetud lõike 1 punktis 1, 2 või 3 nimetatud nõue, määrab registri volitatud töötleja ettevõtjale puuduste kõrvaldamiseks vähemalt kahenädalase tähtaja.
§ 22 <!- END 21 -!> . Registreerimistaotlus
§ 23 <!- END 22 -!> . Registreerimismenetlus ja registriandmed
§ 23 <!- END 23 -!> 1. Teabe säilitamise kohustus
§ 24. - § 25. [Kehtetud - RT I 2004, 18, 131 - jõust. 15.04.2004]
§ 27 <!- END 26 -!> . Väärismetalltoodete jaemüügi ja hulgimüügi õiguse saamiseks esitatav taotlus
§ 28 <!- END 27 -!> . Registreerimismenetlus
§ 29. - § 32. [Kehtetud - RT I 2004, 18, 131 - jõust. 15.04.2004]
§ 36 <!- END 35 -!> . Arveldamine väärismetalltoodete sisseveo ja hulgimüügi korral
8) äriühingu katselabori peab väärismetalli analüüside teostamiseks olema akrediteerinud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93 (ELT L 218, 13.8.2008, lk 30-47), nõuetele vastav akrediteerimisasutus.
§ 45 <!- END 44 -!> . Sunniraha määr
§ 47 <!- END 46 -!> . Väärismetalltoodete müügiks pakkumise ja tasu eest võõrandamise nõuete rikkumine
§ 48 <!- END 47 -!> . Nimemärgise võltsimine ja võltsituna kasutamine
(1) Väärismetalltoodete valmistaja või sissevedaja nimemärgise võltsimise ja kasutamise eest märgisele mittevastaval materjalil toodete tasu eest võõrandamise eesmärgil -
§ 50. - § 53. [Kehtetud - RT I 2004, 18, 131 - jõust. 15.04.2004]
(1) Väärismetalltoodete proovi seaduse § 5 lõigete 1-5 alusel väljaantud tegevusluba ja sama paragrahvi lõigete 8 ja 9 alusel väljaantud Eesti Proovikoja registreerimistunnistus kehtivad, kuni nende omaja on kantud majandustegevuse registrisse, kuid mitte kauem kui tegevusloale ja registreerimistunnistusele märgitud tähtpäevani.


Avaliku teenindamise otseleping nr 2019-2 – Riigi Teataja
Avaliku teenindamise otseleping nr 2019-2
RT I, 23.10.2019, 10
Vastu võetud 14.10.2019
MTÜ Ida-Viru Ühistranspordikeskus, registrikood 80425950, Keskväljaku 1, 41594 Jõhvi (edaspidi: Tellija), mida esindab juhatuse liige Heiki Luts, kes tegutseb põhikirja alusel ja Rannu Rukkilill E.S.T. OÜ, registrikood 10732276, (edaspidi: Vedaja) juhatuse liige Aivar Allikmäe, kes tegutseb põhikirja alusel, eraldi nimetatud Pool ja koos nimetatuna Pooled, sõlmisid käesoleva avaliku teenindamise otselepingu (edaspidi Leping) alljärgnevas:
1.1. Lepingu eesmärgiks on reguleerida Poolte suhteid, õigusi, kohustusi ning vastutust Lepingu objektiks oleva maakonnaliini marsruutidel nr 99, 99P ja 99L bussiliiniveo korraldamisel Vedaja poolt.
1.2. Leping sätestab avaliku bussiliiniveo tingimused, tuginedes „Ühistranspordiseadusele”, MTÜ Ida-Viru Ühistranspordikeskus 11.10.2019 otsusele nr 10 „Avaliku teenindamise otselepingute sõlmimine”. Samuti sätestab Leping Tellija poolt Vedajale sihtotstarbelise liinitoetuse (edaspidi nimetatud liinitoetus) maksmise korra.
1.3. Poolte esindajad kinnitavad, et neil on kõik õigused ja volitused sõlmida Leping esindatava nimel ning nad ei tea ühtegi takistust Lepinguga võetud ja selles sätestatud kohustuste täitmiseks.
1.4. Lepingu dokumendid koosnevad käesolevast Lepingust ja Lepingu lahutamatutest lisadest.
1.5. Käesoleva Lepingu allakirjutamise hetkel on Lepingule lisatud:
1.5.1. Lisa 1 – Maakonnaliini marsruutide nr 99, 99P ja 99L sõiduplaanid;
1.5.2. Lisa 2 – Vedaja liinikilomeetri maksumuse arvestamine (vorm);
1.5.3. Lisa 3 – Avaliku liiniveo toetuse aruanne maanteetranspordi kohta (vorm);
1.5.4. Lisa 4 – Hinnapakkumus;
1.5.5. Lisa 5 – Teenuse tüüptingimused avalikul liiniveol.
2. Lepingu objekt ja ühistransporditoetuse maksmine
2.1. Lepingu esemeks on avaliku bussiliiniveoteenuse osutamine Vedaja poolt avalikul maakonnaliinil ajavahemikus 28.10.2019 kuni 30.09.2021. Leping on sõlmitud „Ühistranspordiseaduse” § 21 lõigete 1, 4 ja 5 alusel. Lepingu tulemiks on kvaliteetne Poolte vahel kokku lepitud tingimustele vastav sõitjatevedu maakonnaliini marsruutidel nr 99, 99P ja 99L.
2.2. Vedaja teostab avaliku liiniveo korraldamisel sõiduplaani-järgset veoteenust Lepingu lisas 1 toodud marsruutidel nr 99, 99P ja 99L ja mahus 55,3 tuhat liinikilomeetrit aastas ning korraldab toimiva valideerimissüsteemi, sõidukikaartidega seotud toimingute või 0-eurose pileti väljastamiseks piletimüügisüsteemi toimimist.
2.3. Lepingu täitmiseks kohustub Tellija maksma Vedajale toetust üksnes osutatud veoteenuse eest vastava eelarveaasta riigieelarvest või muudest tuluallikatest selleks sihtotstarbeliselt eraldatud vahendite arvelt õigusaktides ja käesoleva Lepingu punktis 3 sätestatud korras.
2.4. Arvestades asjaoluga, et Tellijal ei ole õigust sõlmida lepinguid ja võtta rahalisi kohustusi eelseisvate eelarveaastate arvel rohkem kui „Riigieelarve seaduse” § 31 lõikes 1 näidatud mahus, võtab Tellija endale rahalisi kohustusi eelarveaastate kaupa arvates vastava aasta eelarveseaduse vastuvõtmisest.
2.5. Sõiduplaanid ja veomahud igaks järgnevaks eelarveaastaks vormistatakse eraldi kokkuleppena pärast vastava aasta riigieelarve vastuvõtmist, arvestades riigieelarves ühistranspordi toetuseks ja lepingu täitmiseks eraldatud vahendite suurust.
2.6. Tellija taotleb eelarvevahendeid järgnevateks eelarveaastateks edukaks tunnistatud pakkumuses esitatud hinnapakkumuse ja lepingu alusel.
2.7. Juhul kui Tellijale ei ole riigieelarve vahendeid üle kantud, lähtutakse kuni vahendite saamiseni selleks perioodiks kinnitatud sõiduplaanidest ja veomahust ning vahendid eraldatakse nende laekumisel ilma viivise arvestuseta.
3.1. Vedajale makstav toetus on Vedajale Lepingu kohustuste täitmise eest makstav hüvitis, mille Tellija arvestab korrutades ühe kuu liinikilomeetrite arvu pakkumuses fikseeritud sihtotstarbelise toetuse määraga liinikilomeetrile. Üleplaanilise töö eest toetust ei maksta, väljaarvatud eelnevalt Tellijaga kokku lepitud juhtudel. Tellijast ja Vedajast mittesõltuvate töömahtude muudatuste korral käsitletakse ja lahendatakse toetuse maksmise küsimus iga juhtumi korral eraldi.
3.2. Nõudeliinide (sh nõudepõhiste väljumiste ja nõudepeatuste) teenindamisel arvestatakse tegelikult teostatud töömahtu alates sellest sõiduplaanijärgsest peatusest, kust buss alustab sõitu nõudeliini teenindamiseks kuni selle sõiduplaanijärgse peatuseni, kus buss lõpetab sõidu pärast nõudeliini teenindamist. Osaliselt nõudepõhistel väljumistel arvestatakse töömahtu esimesele nõudepeatusele eelnevast peatusest vastavalt sõiduplaanile. Nõudeliine või nõudmisel liiniosasid teenindatakse ainult sõitjalt laekunud tellimusekorral. Nõudeliinide (sh nõudepõhiste väljumiste ja nõudepeatuste) teenindamiseks vajaliku valmisoleku tagamise kulud loetakse vedaja kuluks ja need peavad sisalduma liinikilomeetri maksumuses.
3.3. Tellija poolt Lepingu punkti 3.1 kohaselt arvestatud toetusest arvatakse maha Lepingus sätestatud korras rakendatud leppetrahvid ja viivised.
3.4. Vedajale riigieelarvest makstava sihtotstarbelise toetuse määr on 1,10 eurot liinikilomeetri kohta.
3.5. Toetuse lepingu objektiks oleva bussiliini teenindamise eest tasub Tellija Vedajale hiljemalt teenuse osutamisele järgneva kuu 15. kuupäevaks. Vedajale makstava toetusesumma tasub Tellija eelnimetatud kuupäevaks pangaülekandega pangaarvele EE362200221016328092.
4.1. Vedaja teostab sõitjate avalikku bussiliinivedu kooskõlas Eesti Vabariigi õigusaktide ja rahvusvahelise õigusega, konkursil esitatud tingimustega ning käesoleva Lepingu ja selle lisadega.
4.2. Vedajal peab olema kogu Lepingu kehtivuse ajal kehtiv ühenduse tegevusluba. Tellijal on igal ajal õigus kontrollida Vedajal ühenduse tegevusloa olemasolu.
4.3. Vedaja poolt Lepingu alusel osutatav bussiliiniveoteenus peab vastama alljärgnevatele tingimustele:
4.3.1. Vedaja tagab, et Lepingu täitmisel kasutatavad sõidukijuhid:
4.3.1.1. on läbinud Autoveoseaduse § 27 lõikes 1 sätestatud ametikoolituse ning omavad kõiki Eestis vajalikke bussijuhina töötamise õigust ja kvalifikatsiooni tõendavad dokumente, v.a M1 kategooria sõiduki kasutamisel;
4.3.1.2. annavad eesti keeles infot peatuste, sõiduplaani jm oluliste asjaolude kohta ning käituvad sõitjatega viisakalt ja vastutulelikult;
4.3.1.3. kütavad sõitjatesalongi selliselt, et oleks tagatud bussis suletud uste korral sisetemperatuur vähemalt +15 ºC ning mitte üle +25 ºC;
4.3.1.4. lülitavad pimedal ajal sisse bussi sõitjatesalongi valgustuse;
4.3.1.5. ei häiri raadio kuulamisega sõitjaid;
4.3.1.6. toimetavad sõitjad sujuva ja ohutu sõiduga sihtkohta sõiduplaanis ettenähtud ajal, ning tagavad veoteenuse kvaliteedi;
4.3.1.7. korraldavad bussides sõidukikaartide müüki sularaha eest ning kasutavad valideerimissüsteemi, mis võimaldab sõitude arvestust ja kontrolli. Valideerimissüsteemi rakendumise viibimisel peab sõitjatele väljastama 0-eurose pileti, märkides sellele ka sihtkohta, ja seda loetakse valideerimisega samaväärseks.
4.3.2. Vedaja tagab, et Lepingu täitmisel kasutatavad bussid:
4.3.2.1. on kantud Eesti liiklusregistrisse;
4.3.2.2. on oma ehituselt sobivad sõitjate veoks maakonnaliinidel, vastavad ühistranspordiseaduse § 45, majandus- ja kommunikatsiooniministri 13.06.2011 määruse nr 42 „Mootorsõiduki ja selle haagise tehnonõuded ning nõuded varustusele” ning muudele Eestis sõidukitele kehtestatud nõuetele;
4.3.2.3. on varustatud liinitööl valgustatud liininumbri ja -nimetuse sildiga bussi ees, kusjuures teksti tähe kõrgus peab olema vähemalt 3 cm. Liininimetus peab sisaldama liini alg- ja lõpp-punktide nimesid ning olulisemate vahepeatuste nimesid; on varustatud kleebise ja/või magnetiga: „TASUTA” kuni tasuta sõidu õiguse kehtimiseni;
4.3.2.4. on varustatud töökorras sõitjatesalongi kütteseadmetega ja valgustusega;
4.3.2.5. bussides peab olema sõitjatele nähtavas kohas kehtiv teave valideerimise või 0-pileti taotlemise kohustuse, Vedaja infotelefoni ja valideerimata sõidu eest määravate trahvimäärade kohta;
4.3.2.6. on varustatud vähemalt ühe prügikastiga iga teenindusukse juures;
4.3.2.7. on liinile sõites nii seest kui väljast puhtad;
4.3.2.8. on korrektse välimusega (sh roosteplekkideta, märgatavate värviparandusteta kerel, korras istmetega jne);
4.3.2.9. omavad registreerimistunnistust, millele on märgitud iste- ja seisukohtade arv bussis;
4.3.2.10. on varustatud piletimüügiseadmetega.
5. Vedaja õigused ja kohustused
5.1. Vedaja on kohustatud:
5.1.1. tõendama hiljemalt 3 kalendripäeva enne teenindusperioodi algust, et tal on võimalus kasutada igal ajal avaliku teenindamise otselepingu kehtivusperioodi jooksul avaliku maakonnaliiniveo teostamiseks lepingu esemeks olevatel bussiliinidel sõitjateveoks busse, mis vastavad Lepingus sätestatud tingimustele;
5.1.2. korraldama Lepingu kehtivuse perioodil sõitjatevedu Lepingus sätestatud tingimustel ning sõiduplaanis ettenähtud liinil ja kellaaegadel;
5.1.3. tagama sõitjate igakülgse ohutuse;
5.1.4. tagama Lepingu kehtivuse perioodil töötajate töötasu ning töö- ja puhkeaja korralduse vastavuse kollektiivlepingu seaduse tähenduses Vedaja tegevusalale laiendatud kollektiivlepinguga sätestatud nõuetele;
5.1.5. Lepinguliste kohustuste täitmiseks võimalusel värbama puuduoleva tööjõu esmajärjekorras maakonna elanike seast, kellel on olemas selleks tahe ja nõuetekohane kvalifikatsioon;
5.1.6. rakendama seadusega ja seaduse alusel kehtestatud sõidusoodustusi;
5.1.7. informeerima esimesel võimalusel sõitjaid ja Tellijat Lepingu punktides 5.2.1 ja 5.2.2 nimetatud olukorrast, põhjendades ajutiste muudatuste tegemise vajadust. Vedaja poolt liiniveo peatamine või ajutised muudatused busside liikluses ei tohi kesta kauem kui neid muudatusi tinginud asjaolude kestvus ning nende asjaolude äralangemisel tuleb jätkata koheselt sõiduplaani järgset sõitjatevedu või kasutada võimalusel asendusbusse;
5.1.8. vedaja on kohustatud tellijat teavitama koheselt kõigist ära jäänud või osaliselt teenindatud veootstest, üle 15-minutilistest hilinemistest ning vigastatute või inimohvritega seotud liiklusõnnetustest;
5.1.9. Lepingu täitmiseks kasutatavatesse bussidesse paigaldama piletimüügiseadmed ning korraldama järelevalvet piletimüügi üle. Piletimüügikeskkond sisaldab aruandeid veolepingu täitmise kohta ja piletimüügiandmeid. Vedaja annab läbi piletimüügisüsteemi haldaja tellijale ja Maanteeametile ligipääsuõiguse(d);
5.1.10. pidama läbipaistvuse suurendamiseks ja ristsubsideerimise vältimiseks Lepingu objektiks oleva bussiliiniveoteenuse raamatupidamisarvestust eraldi muude tegevuste raamatupidamisarvestusest, millega vedaja on seotud selliselt, et oleks täidetud järgmised tingimused:
5.1.10.1. kõikide tegevusvaldkondadega seotud raamatupidamisearvestused on eraldatud ning vastavad varad ja püsikulud on jaotatud vastavalt kehtivale raamatupidamis- ja maksustamiskorrale;
5.1.10.2. kõiki muutuvkulusid, põhjendatud osa püsikuludest ning mõistlikku kasumit, mis on seotud vedaja mis tahes muu tegevusega, ei saa ühelgi tingimusel seostada Lepingu alusel teostatava bussiliiniveoteenusega;
5.1.11. esitama Tellijale andmed ja informatsiooni, mis on seotud Lepingu täitmise ja ühistransporditoetuse kasutamisega;
5.1.12. tagastama ühistransporditoetuse ühistranspordiseaduse § 29 sätestatud juhtudel ja korras;
5.1.13. teavitama avalikkust muudatustest sõiduplaanides vähemalt 10 kalendripäeva ette;
5.1.14. vedaja poolt peab olema tagatud sõitjatele informatsiooni andmine enda poolt teenindatavate liinide, busside, busside graafikus püsimiste, bussi unustatud asjade jms kohta telefoni ja e-maili teel kõigil nädalapäevadele vähemalt samadel aegadel, kui toimub busside liikumine liinidel vastavalt sõiduplaanidele. Infotelefoni number ja sellele helistamise kellaajad peavad olema välja pandud bussidesse ja bussipeatustes olevatele sõiduplaanidele ning infotahvlitele. Helistamine infotelefonile peab olema helistajale tavalise kõnetariifi alusel;
5.1.15. paigaldama bussipeatuste infotahvlitele või infotorudesse Tellija poolt väljastatud sõidugraafikud kogu teenindatavate liinide ulatuses;
5.1.16. määrama eesti keelt valdava kontaktisiku ning olema Tellijale kättesaadav vähemalt esmaspäevast reedeni kella 08.00-st kuni 17.00-ni.
5.2. Vedajal on õigus:
5.2.1. peatada liinil sõitjatevedu, kui ei ole tagatud ohutu liiklus või sõitjate ohutus kuni ohutuse taastumiseni;
5.2.2. teha ajutisi muudatusi busside liikluses Lepingu objektiks oleval liinil, kui need muudatused on põhjustatud liiklustakistustest või ohtlikest liiklusoludest (teede lagunemine, meteoroloogilised tingimused jms);
5.2.3. teha Tellijale ettepanekuid liinivõrgu, sõiduplaanide ja marsruutide muutmiseks;
5.2.4. katkestada teenuse osutamine ajutiselt juhul, kui Tellija ei ole tasunud teenuse osutamise eest 2 kuu jooksul ning lõpetada leping koheselt ühepoolselt, kui Tellija ei ole tasunud teenuse osutamise eest 3 kuu jooksul;
5.2.5. taotleda bussiliinidega hõlmatud teede vastavust liiklusohutuse nõuetele, bussipeatuste korrasolekut, busside manööverdamisvõimaluste ja seismise kohtade korrashoiu tagamist omanikelt.
6.1. Tellijal on õigus:
6.1.1. kontrollida sõiduplaanide täitmist, busside täituvust ning vastavust õigusaktides ettenähtud nõuetele ja liinivedude teostamise kvaliteeti vastavalt Lepingus sätestatud nõuetele;
6.1.2. kontrollida igal ajal kõiki majandustegevuse ja raamatupidamisarvestuse algdokumente, mis on seotud Lepingu täitmise ja toetuse kasutamisega;
6.1.3. nõuda Vedajalt lepingu täitmise kohta asjassepuutuvat informatsiooni, dokumente ja andmeid kogu Lepingu kehtivuse perioodil;
6.1.4. ajakohastada nõudlusest ja rahastamise võimalustest tulenevalt liinivõrku, sõiduplaane ja sõidutariife kahjustamata seejuures Vedaja majandustegevust võrreldes Vedaja poolt pakkumises esitatuga;
6.1.5. muuta kuni 20% ulatuses veomahtu võrreldes veomahuga, mille kohta Vedaja tegi oma pakkumuse, teatades sellest Vedajale ette vähemalt 30 kalendripäeva.
6.2. Tellija on kohustatud:
6.2.1. maksma vedajale liinitoetust Lepingus ettenähtud korras ja tingimustel;
6.2.2. informeerima Vedajat plaanilistest liikluse sulgemistest või ümberkorraldustest;
6.2.3. varustama Vedajat bussipeatuste infotahvlitele või infotorudesse paigaldatavate sõidugraafikutega teenindatava liini ulatuses.
7.1. Vedaja on kohustatud esitama Tellijale sõitjate arvu ja iga üksiku veootsa kohta detailsusega, mis võimaldab eristada iga sõitja reisi alg- ja lõpppunkti ja see peab olema tellijale kättesaadav üle interneti hiljemalt 48 tunni jooksul pärast liini teenindamist. Kokkuleppel tellijaga on võimalik eelmises lauses sätestatud tähtaega pikendada nendel juhtudel, kui pole objektiivsetel põhjustel võimalik andmeid tähtajaks alla laadida.
7.2. Vedaja esitab igakuiselt 5. kuupäevaks Tellijale andmed tekkepõhiste kulude kohta, mida on kaetud riigieelarve vahenditest, ning teenindatud liiniveo mahu ja sõitjate arvu kohta eelmisel kuul.
7.3. Vedaja on kohustatud esitama Tellijale üks kord kvartalis kvartalile järgneva kalendrikuu 15. kuupäevaks vormikohase aruande (vorm – Lepingu lisa 3).
7.4. Informeerima Tellijat viivitamatult liini teenindamisel esinevate tõrgetest, sh väljumiste ärajäämine ning sõiduplaanist kõrvalekaldumine.
8.1. Kui Vedaja ei alusta veoteenuse osutamist Lepingus ja selle lisades kokkulepitud korras ja mahus, samuti Vedaja ühenduse tegevusloa tähtaja lõppemisel või loa kehtetuks tunnistamise korral, ütleb Tellija Lepingu ühepoolselt üles. Kõigil käesolevas punktis nimetatud juhtudel ja kui Vedaja lõpetab ühepoolselt veoteenuse osutamise enne Lepingu kehtivuse lõppemist on Tellijal õigus nõuda Vedajalt leppetrahvi kuni 3000 (kolm tuhat) eurot. Tellijal puudub õigus nõuda leppetrahvi, kui Vedaja lõpetab ühepoolselt veoteenuse osutamise vastavalt Lepingu punktile 5.2.4.
8.2. Kui vedaja ei täida Lepingu punkti 5.1.4 nõudeid ja on saanud vastava riikliku järelevalve tulemusena kaks või enam ettekirjutust või karistust aastase perioodi jooksul on Tellijal õigus nõuda vedajalt leppetrahvi kuni 600 (kuussada) eurot.
8.3. Vedaja poolt aruannete või teadete mittenõuetekohast esitamist või selles tõele mittevastavate andmete esitamist, sh tõele vastavate andmete mitteesitamist, loetakse oluliseks Lepingu rikkumiseks ning iga rikkumise korra eest on Tellijal õigus nõuda leppetrahvi summas kuni 300 (kolmsada) eurot.
8.4. Tellija poolt tuvastatud iga kehtestatud sõiduplaanis sätestatud bussiliini marsruudi mittejärgimise, liiniveo peatamise või muudatuste tegemise eest busside liikluses on Tellijal õigus nõuda vedajalt leppetrahvi kuni 200 (kakssada) eurot. Leppetrahvi ei rakendata juhul, kui vedaja poolt teostatud ajutised muudatused busside liikluses Lepingu objektiks olevatel liinidel olid põhjustatud liiklustakistustest või ohtlikest liiklusoludest (teede lagunemine, meteoroloogilised tingimused jms) vastavalt Lepingu punktile 5.2.2. Vedaja poolt tehtud ajutised muudatused ei tohi kesta kauem kui neid muudatusi tinginud asjaolude kestvus. Leppetrahvi rakendatakse ka juhul, kui muudatused busside liikluses Vedaja algatusel on tehtud ilma piisava põhjenduseta ja/või Tellijat viivitamatult informeerimata.
8.5. Kui Vedaja poolt osutatav bussiliiniveoteenus ja selle teostamiseks kasutatavad bussid ei vasta Lepingu punktis 4.3.2 kehtestatud nõuetele, on Tellijal õigus nõuda Vedajalt leppetrahvi iga päeva eest, millal vedaja poolt osutatav teenus või selle teostamiseks kasutatavad bussid ei vastanud nõuetele, summas, mis moodustab 2,5% järgmisel kalendrikuul Vedajale maksmisele kuuluvast toetussummast.
8.6. Tellijal on õigus nõuda vedajalt leppetrahvi Vedajast tingitud asjaolude tõttu ärajäänud veootsa kuni 3-kordsele maksumusele vastavas summas, kuid mitte vähem kui 30 eurot.
8.7. Tellijal on õigus nõuda vedajalt leppetrahvi 30 eurot iga Tellija poolt avastatud puuduse eest, mis puudutavad sõidukitele või sõidukijuhtidele esitatavate nõuete mittetäitmist, kui käesoleva Lepingu mõnes muust sättest ei tulene konkreetse rikkumise osas teistsugust sanktsiooni.
8.8. Kui Lepingu täitmise kontrollimisel Tellija või tema määratud kolmandate isikute poolt avastatakse sõiduõiguseta reisijaid Lepingu objektiks olevate bussiliinide bussidest, siis on Tellijal õigus nõuda Vedajalt leppetrahvi iga piletita reisija kohta summas 100 (sada) eurot, välja arvatud juhul kui bussi sisenemine toimub enam kui ühest uksest või kui õpilasel on olemas vähemalt õpilaspilet või seda asendav dokument või kui alaealisele sõiduõiguse keelamine võib kujutada ohtu tema tervisele.
8.9. Lepingus ettenähtud maksetega viivitamisel on Tellija kohustatud maksma Vedajale viivist 0,1% päevas viivitatud summast, välja arvatud punktis 2.8 sätestatud juhul. Viivise tasumine ei vabasta Tellijat võlgu oleva summa tasumise kohustusest.
8.10. Leppetrahvi rakendamisel on Tellijal õigus toetusena makstavat summat vastavalt vähendada.
8.11. Lepingus sätestatud viiviste ja leppetrahvide tasumine ei vabasta Pooli Lepingust ja selle lisadest tulenevate muude kohustuste täitmisest.
8.12. Lepingut rikkunud Pool peab hüvitama teisele Poolele Lepingus ja selle lisades sisalduvate tingimuste rikkumise tagajärjel tekkinud kahjud osas, mis on jäänud leppetrahviga katmata.
9.1. Pooled vastutavad kohustuste rikkumise eest, välja arvatud juhul, kui rikkumine on vabandatav. Eeldatakse, et rikkumine ei ole vabandatav. Kohustuse rikkumine on vabandatav, kui selle on põhjustanud prognoosimatud või Poole tegevusest olenematud asjaolud (vääramatu jõud). Vääramatu jõud on asjaolu, mida pool ei saanud mõjutada ja mõistlikkuse põhimõttest lähtudes ei saanud temalt oodata, et ta Lepingu sõlmimise ajal selle asjaoluga arvestaks, seda väldiks, takistava asjaolu või selle tagajärje ületaks.
9.2. Vääramatu jõu esinemise korral muutuvad lepingus nimetatud tähtajad perioodi võrra, mille jooksul vääramatu jõu tegurid takistavad lepingu täitmist.
9.3. Pool, kes rikub kohustust vääramatu jõu asjaolude tõttu, peab vääramatu jõu asjaoludest ja nende mõjust viivitamata teatama teisele poolele pärast seda, kui pool sai teada või pidi teada saama vääramatu jõu asjaoludest. Poolel on kohustus võtta tarvitusele kõik võimalikud abinõud vääramatu jõu asjaolude ning nende tagajärjel tekitatava kahju vältimiseks või mõju vähendamiseks. Pool on kohustatud jätkama oma lepinguliste kohustuste täitmist niipea, kui vääramatu jõu asjaolud on kõrvaldatud.
10. Lepingu jõustumine, muutmine ja lõpetamine
10.1. Käesolev Leping jõustub 28.10.2019 ja kehtib kuni 30.09.2021 või kuni Poolte poolt võetud kõikide kohustuste nõuetekohase täitmiseni või Lepingu ennetähtaegse lõpetamiseni Lepingus ja seaduses ettenähtud alustel.
10.2. Pooltel on õigus Lepingu muutmises kokku leppida üksnes juhul, kui muutmise tingivad objektiivsed asjaolud, mida ei olnud Tellijal võimalik Lepingu sõlmimise ajal ette näha ja Lepingu muutmata jätmise korral satuks täielikult või olulises osas ohtu Lepinguga taotletud eesmärgi saavutamine.
10.3. Tellijal on õigus vastavalt „Haldusmenetluse seaduse” § 102 lõikele 2 Lepingut ühepoolselt muuta või ennetähtaegselt lõpetada, kui see on tingimata vajalik, et vältida ülekaaluka avaliku huvi rasket kahjustamist.
10.4. Tellijal on õigus Leping ennetähtaegselt ühepoolselt lõpetada:
10.4.1. kui Vedaja on ükskõik millist Lepingust tulenevat kohustust rikkunud korduvalt või oluliselt ja see on põhjustanud olulise kahju kolmandale isikule või tema varale;
10.4.2. kui Vedaja ei täida talle seaduse ja Lepinguga pandud kohustusi nõuetekohaselt, sealhulgas jätab esitamata punktis 4.2 nimetatud korras uue ühenduse tegevusloa ja Vedaja ei ole ühe kuu jooksul Tellija vastavasisulisest nõudest asunud seadusest ja Lepingust tulenevaid kohustusi täitma;
10.4.3. kui ei ole täidetud ühistranspordiseaduse § 43, § 44 nõuded või esinevad § 53 nimetatud asjaolud;
10.4.4. Tellijal on õigus lepinguperioodil leping üles öelda 3 kuulise etteteatamistähtajaga, kui langeb ära või väheneb märgatavalt käesoleva lepingu punktis 2.4 nimetatud rahastamisalus. Märgatav rahastamise vähendamine tähendab rahalist mahtu, mis teeb Tellijal võimatuks käesoleva lepingu objektiks oleva liiniveo eest tasumise.
10.5. Vedajal on õigus Leping ennetähtaegselt ühepoolselt lõpetada juhul, kui Tellija ei ole kolme kalendrikuu vältel Vedajale maksnud käesolevas Lepingus ettenähtud korras ja alustel liinitoetust.
11.1. Kõik lepingu täitmisest, muutmisest, lõpetamisest või vastutuse kohaldamisest tulenevad vaidlusküsimused lahendatakse läbirääkimiste teel.
11.2. Kui läbirääkimistega kokkulepet ei saavutata, lahendatakse vaidlus Eesti Vabariigi õigusaktidega sätestatud korras Tellija asukohajärgses kohtus. Lepingu sisu puhul kohaldatakse Eesti Vabariigis kehtivaid õigusakte.
11.3. Lepingu tõlgendamisel lähtutakse poolte ühisest tegelikust tahtest, isegi kui see erineb sõnade tavapärasest tähendusest. Kui poolte ühist tegelikku tahet ei õnnestu kindlaks teha, tuleb lepingut tõlgendada nii, nagu Lepingu teise poolega samasugune mõistlik isik pidi Lepingut mõistma samade asjaolude esinemise korral.
11.4. Lepingu tingimust tuleb tõlgendada koos lepingu teiste tingimustega, andes igaühele neist tähenduse, mis lähtub lepingu kui terviku tähendusest. Lepingu tingimuste tõlgendamisel eelistatakse tõlgendust, mis muudab lepingu tingimuse seaduslikuks või kehtivaks.
12. Teabe vahetamine
12.1. Pooled kohustuvad teist poolt teavitama kõikidest asjaoludest, mis võivad mõjutada või takistada lepingus sätestatud kohustuste täitmist või õiguste realiseerimist.
12.2. Kõik lepingu täitmisega või lepingust tulenevate vaidlustega seotud teated ja info on ametlikult ning kooskõlas lepinguga esitatud, kui nimetatud teated on poolele edastatud kirja (sh elektronkirja) või antud teisele poolele üle allkirja vastu lepingus märgitud või pärast lepingu sõlmimist kirjalikult teatatud aadressil.
12.3. Kõigist muudatustest Lepingus nimetatud andmetes teatatakse teisele poolele 2 (kahe) tööpäeva jooksul muudatuste tegemisest arvates. Kui üks pool rikub käesolevat sätet, siis loetakse kohaselt saadetud teateks teadet, mille teine pool on edastanud Lepingus märgitud aadressile.
13. Muud sätted
13.1. Kumbki Pool ei tohi Lepingust tulenevaid õigusi ja kohustusi anda üle kolmandale isikule ilma teise Poole nõusolekuta.
14. Poolte volitatud esindajad
14.1. Tellija esindaja Lepingu tingimuste täitmisel ja kontrollimisel on Heiki Luts, telefon 503 0201, e-post heiki.luts@ivytk.ee.
14.2. Vedaja volitatud esindaja Lepingu tingimuste täitmisel ja kontrollimisel on Aivar Allikmäe, telefon 503 2269, e-post airiinrannu@hot.ee.
14.3. Juhul kui Tellija või Vedaja asendab oma esindaja teisega, teatab ta sellest teisele Poolele koheselt kirjalikult.
Vedaja:
IDA-VIRU ÜHISTRANSPORDIKEKSUS
Rannu Rukkilill E.S.T. OÜ
Registrikood 80425950
Registrikood 10732276
Keskväljaku 1, 41594 Jõhvi
Vahtra tn 6-8, 43408 Rannu küla
Viru-Nigula vald, Lääne Viru maakond
Telefon +372 503 0301
Telefon +372 503 2269
e-post: airiinrannu@hot.ee
Aivar Allikmäe
Lisa 1 Maakonnaliini marsruutide nr 99, 99P ja 99L sõiduplaanid
Lisa 2 Vedaja liinikilomeetri maksumuse arvestamine (vorm)
Lisa 3 Avaliku liiniveo toetuse aruanne maanteetranspordi kohta (vorm)
Lisa 4 Hinnapakkumus
Lisa 5 Teenuse tüüptingimused avalikul liiniveol