Riiklikule ekspertiisiasutusele, muule asutusele või juriidilisele isikule seoses kohtuekspertiisi tegemisega tekkinud kulude arvestamise ja hüvitamise kord – Riigi Teataja
Riiklikule ekspertiisiasutusele, muule asutusele või juriidilisele isikule seoses kohtuekspertiisi tegemisega tekkinud kulude arvestamise ja hüvitamise kord
Vastu võetud 13.08.2002 nr 263
RT I 2002, 72, 431
18.06.2004 nr 225 ( RT I 2004, 51, 359) 1.07.2004
Määrus kehtestatakse « Kohtuekspertiisiseaduse» (RT I 2001, 53, 309; 2002, 47, 297; 61, 375) § 26 lõike 2 ja « Kriminaalmenetluse seadustiku» (RT I 2003, 27, 166; 83, 558; 88, 590; 2004, 46, 329) § 175 lõike 4 alusel ning kooskõlas « Väärteomenetluse seadustiku» (RT I 2002, 50, 313; 110, 654; 2003, 26, 156; 83, 557; 88, 590; 2004, 46, 329) § 38 lõikega 1.
[RT I 2004, 51, 359 – jõust. 1.07.2004]
(1) Määruses sätestatakse riiklikule ekspertiisiasutusele, muule asutusele või juriidilisele isikule seoses kohtuekspertiisi tegemisega tekkinud kulude (edaspidi ekspertiisikulud) arvestamise ja hüvitamise kord.
(2) Riiklikule ekspertiisiasutusele hüvitatakse ekspertiisikulud kriminaalmenetluses, tsiviilkohtumenetluses ja väärteomenetluses. Muule asutusele või juriidilisele isikule hüvitatakse ekspertiisikulud kriminaalmenetluses ja väärteomenetluses.
§2. Ekspertiisikulude arvestamise põhimõtted
(1) Ekspertiisikulude arvestus peab olema arusaadav, õige, läbipaistev, detailne ja järjepidev.
(2) Ekspertiisikulude arvestus ei või olla suunatud kasumi saamisele.
§3. Ekspertiisikulude sissenõudmine
Ekspertiisikulud kantakse menetluskuludesse ja nõutakse sisse või jäetakse sisse nõudmata kohtu, kohtueelse uurimise asutuse või kohtuvälise menetleja poolt menetlusseadustes ettenähtud korras.
RIIKLIKU EKSPERTIISIASUTUSE EKSPERTIISIKULUDE ARVESTAMINE JA HÜVITAMINE
§4. Riikliku ekspertiisiasutuse ekspertiisikulude koosseis ja arvestamine
(1) Riikliku ekspertiisiasutuse ekspertiisikulude koosseisu kuuluvad:
1) eksperdi palgakulu;
3) seadme hooldus- ja remondikulu;
4) transpordikulu;
5) kommunaalkulu;
6) põhivara kulum.
(2) Ekspertiisikulud arvestatakse riiklikus ekspertiisiasutuses tehtava iga ekspertiisiliigi kohta eraldi.
(3) Ekspertiisikulude arvestamine toimub kooskõlas kehtivate õigusaktidega ning hea raamatupidamistavaga ja seda kajastatakse raamatupidamisdokumentides.
§5. Riikliku ekspertiisiasutuse ekspertiisikulude hüvitamine
(1) Riiklik ekspertiisiasutus lisab kohtule, kohtueelse uurimise asutusele või kohtuvälisele menetlejale esitatavale ekspertiisiaktile õiendi, milles märgib ekspertiisi hinna vastavalt «Kohtuekspertiisiseaduse» § 26 lõike 3 alusel Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud ekspertiiside hinnakirjale ja menetleja kutsel kohtueksperdi ilmumise kulud.
(2) Kui riikliku ekspertiisiasutuse ekspertiisikulud kujunevad väiksemaks kui hinnakirjas kehtestatud ekspertiisi hind, näidatakse lõikes 1 nimetud õiendis ära ekspertiisikulude koosseis ja suurus.
(3) Kohus, kohtueelse uurimise asutus või kohtuväline menetleja kannab riikliku ekspertiisiasutuse poolt esitatud õiendis näidatud kulud menetluskuludesse.
§6. Riikliku ekspertiisiasutuse kulude arvestamine ja hüvitamine ekspertiisi tegemisest keeldumise korral
(1) Kui ekspert keeldub seaduses sätestatud alusel ekspertiisi tegemast, lisab riiklik ekspertiisiasutus ekspertiisist keeldumise aktile õiendi juba tehtud kulutuste kohta.
(2) Ekspertiisi tegemisest keeldumise korral kannab kohus, kohtueelse uurimise asutus või kohtuväline menetleja juba tehtud kulutuste õiendis näidatud summa menetluskuludesse kuni 50% ulatuses hinnakirjas näidatud ekspertiisihinnast.
MUU ASUTUSE VÕI JURIIDILISE ISIKU EKSPERTIISIKULUDE SUURUS JA HÜVITAMINE
§7. Ekspertiisikulude suurus
(1) Ekspertiisikulude koosseisu arvatakse ekspertiisile tehtud otsene kulutus.
(2) Ekspertiisikulude koosseisu võib kuluartiklina arvata kulutuse, mis moodustab vähemalt 10% ekspertiisikulude kujunevast suurusest.
(3) Ekspertiisikulude koosseisu ei arvata eksperdi töötasu ega muid temaga seotud kulutusi.
§8. Ekspertiisikulude hüvitamine
(1) Muu asutus või juriidiline isik lisab kohtule, kohtueelse uurimise asutusele või kohtuvälisele menetlejale esitatavale ekspertiisiaktile õiendi ekspertiisikulude kohta, kus on näidatud ekspertiisikulude koosseis §-s 7 sätestatu alusel kuluartiklite kaupa.
(2) Hüvitamisele kuuluv summa määratakse kindlaks lähtuvalt esitatud õiendist kohtu, kohtueelse uurimise asutuse või kohtuvälise menetleja määrusega.
(3) Kohtul, kohtueelse uurimise asutusel või kohtuvälisel menetlejal on õigus teha järelepärimisi õiendis näidatud ekspertiisikulude kohta.
(4) Kohus, kohtueelse uurimise asutus või kohtuväline menetleja kannab määruses näidatud summa üle muu asutuse või juriidilise isiku pangaarvele 15 tööpäeva jooksul määruse tegemisest.
§9. Kulude arvestamine ja hüvitamine ekspertiisi tegemisest keeldumise korral
(1) Kui ekspert keeldub seaduses sätestatud alusel ekspertiisi tegemisest, lisatakse kohtule, kohtueelse uurimise asutusele või kohtuvälisele menetlejale esitatavale ekspertiisist keeldumise aktile õiend juba tehtud kulutuste kohta.
(2) Kohus, kohtueelse uurimise asutus või kohtuväline menetleja hindab tehtud kulutuste põhjendatust ja ekspertiisi tegemisest keeldumise asjaolusid ning määrab seejärel hüvitamisele kuuluva summa või keeldub kulude hüvitamisest.


Kohtupraktikat - EVEA Veebimentor
Bauhof Group AS-i (endine ärinimi Ehitus Service OÜ) kaebus Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 7. septembri 2010. a maksuotsuse nr 12.2-3/4898-11 ja 15. novembri 2010. a intressinõude nr 13-3/34255 tühistamiseks ning Maksu- ja Tolliametile ettekirjutuse tegemiseks. (06.10.2015. nr. 3-3-1-12-15 )
AS-i Sirowa Tallinn kaebus Maksu- ja Tolliameti 27.09.2013 maksuotsuse nr 12.2-3/3773-41 tühistamise nõudes. (11.09.2015. nr. 3-3-1-25-15 )
Intertakso OÜ kassatsioonkaebus Tallinna Ringkonnakohtu 18.09.2009. a otsusele Alexander Sinotovi hagis Intertakso OÜ vastu saamatajäänud töötasu ja lõpparve väljamõistmiseks ning tööraamatu väljastamise kohustamiseks. (25.01.2010. nr. 3-2-1-160-09).
Sotsiaalkindlustusameti Tallinna Pensioniameti kassatsioonkaebus Tallinna Ringkonnakohtu 17. septembri 2009. a otsuse peale haldusasjas nr 3-08-1659 Tiina Kõluvere kaebuses Sotsiaalkindlustusameti Tallinna Pensioniameti pensionide ja toetuste osakonna Tallinna I piirkondliku pensionikomisjoni 21. mai 2008. a otsuse nr 1.1-8.TL 15/830 tühistamiseks ja ettekirjutuse tegemiseks soodustingimustel vanaduspensioni määramiseks. (09.02.2010. nr 3-3-1-87-09).
Illar Eensoo kassatsioonkaebus Tartu Ringkonnakohtu 28.12.2009. a otsusele Illar Eensoo hagis Osaühing Viljandi Takso vastu saamata jäänud töötasu 31 725 krooni väljamõistmiseks. (19.04.2010. nr 3-2-1-26-10)
OÜ Agenor kassatsioonkaebus Tallinna Ringkonnakohtu 23.02.2010. a otsusele Lauri Tamme (Tamm) hagis OÜ Agenor vastu saamata jäänud palga ja lõpparve kinnipidamise eest hüvitise saamise nõudes. (15.06.2010. nr 3-2-1-61-10)
Piia Pärsiku kassatsioonkaebus Tallinna Ringkonnakohtu 15.04.2010. a otsusele Piia Pärsiku (Pärsik) hagis My Fitness OÜ vastu töölepingu lõpetamisest etteteatamise tähtajast puudujääva 22 tööpäeva eest hüvitise saamiseks, töölepingu lõpetamise ja tööraamatu kinnipidamise eest hüvitise saamiseks. (20.10.2010. nr 3-2-1-82-10)
Põhja Ringkonnaprokuratuuri kassatsioon Tallinna Ringkonnakohtu 26. mai 2010. a kohtuotsuse peale kriminaalasjas Evelin Habichti õigeksmõistmises süüdistuses KrK § 161 (alates 01.09.2002 kuni 14.03.2007 KarS § 289; alates 15.03.2007 § 217-2 ) järgi ning Harju Maakohtu 30. juuni 2010. a määruse tühistamises kriminaalmenetluse lõpetamise kohta Valdek Klaasi suhtes ning Valdek Klaas õigeksmõistmises süüdistuses KrK § 161 – § 17 lg 6 (KarS § 289 – 22 lg 3) järgi. (03.11.2010. nr 3-1-1-84-10).
Aktsiaseltsi YIT Ehitus kassatsioonkaebus Tallinna Ringkonnakohtu 16.04.2010. a otsusele Avo Pommeri hagis Aktsiaselts YIT Ehitus vastu saamata jäänud töötasu 133 533 krooni väljamõistmiseks. (30.11.2010. nr 3-2-1-118-10)
Liina Nulki kassatsioonkaebus Tartu Ringkonnakohtu 16.09.2010. a otsusele Liina Nulki hagis ERGO Kindlustuse Aktsiaseltsi vastu vähem makstud palga ja lõpparve väljamaksmisega viivitamise eest keskmise palga väljamõistmiseks. (02.02.2011. nr 3-2-1-155-10)
Eutelor OÜ kassatsioonkaebus Tallinna Ringkonnakohtu 4. juuni 2010. a otsuse peale haldusasjas nr 3-08-1208 kaebuses Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 29. veebruari 2008. a maksuotsuse nr 12-5/168 tühistamiseks. (09.02.2011. nr 3-3-1-86-10)
Eneli Perolaineni kassatsioonkaebus ja Ernst & Young Baltic AS vastukassatsioonkaebus Tallinna Ringkonnakohtu 02.06.2010. a otsusele Eneli Perolaineni (Perolainen) hagis Ernst &Young Baltic AS vastu töövaidluses. (15.03.2011. nr 3-2-1-150-10)
Kuressaare Linnavalitsuse kassatsioonkaebus Tallinna Ringkonnakohtu 15.11.2010. a otsusele Mirjam Veide hagis Kuressaare linna vastu töölepingu lõpetamise ebaseaduslikuks tunnistamiseks ja tööle ennistamiseks (29.03.2011. nr 3-2-1-7-11)
Osaühingu Ingermika määruskaebus Tallinna Ringkonnakohtu 18.10.2010. a määrusele Aleksei Zuiko hagis Osaühing Ingermika vastu hüvituse saamiseks (29.03.2011. nr 3-2-1-6-11)
Rinat Kalimulini määruskaebus Tallinna Ringkonnakohtu 27.10.2010. a määrusele Rinat Kalimulini (Kalimulin) hagis Liider Service OÜ vastu töölepingu ebaseaduslikuks tunnistamiseks ja hüvitise saamiseks; menetluse lõpetamine ja menetluskulude kindlaksmääramine (nr 3-2-1-16-11)
OÜ LUTSULAND kassatsioonkaebus Tartu Ringkonnakohtu 1. detsembri 2014.a. otsusele tsiviilasjas nr 2-13-43186 Heli Paenurga hagis OÜ LUTSULAND vastu 27200 euro ja viivise saamiseks (nr 3-2-1-28-15)
Tartu Ülikooli määruskaebus Tartu Ringkonnakohtu 7. novembri 2011.1. määrusele tsiviilasjas nr 2-10-49724 Henn Kääriku hagis Tartu Ülikooli vastu töötasu saamiseks (nr 3-2-1-30-12)
Meelis Mäekuuse kassatsioonkaebus Tallinna Ringkonnakohtu 22. detsembri 2012.a. otsusele tsiviilasjas nr 2-10-23088 Meelis Mäekuuse hagis BAUHOF GROUP AS-i vastu töölepingu lõpetamise tühisuse tuvastamiseks, töölepingu lõpetamiseks ning hüvitise ja viivise saamiseks (nr 3-1-1-82-12)
OÜ Mazeikiu Nafta Trading House kassatsioonkaebus Tallinna Ringkonnakohtu 17. deptembri 2010.a. otsusele tsiviilasjas nr 2-08-23930 OÜ Mazeikiu Nafta Trading House hagis Mihkel Niinemäe vastu töölepingust tuleneva konfidentsiaalsuskohustuse ja konkurentsikeelu rikkumise eest eritasu ja leppetrahvui väljamõistmiseks (nr 3-2-1-39-11)
Kaspar Kaljuste kassatsioonkaebus Tartu Ringkonnakohtu 4. aprilli 2011. a. otsusele tsiviilasjas nr 2-10-7714 Kaspar Kaljuste hagis TJ Ehitus OÜ vastu töölepingu ülesütlemise tühisuse tuvastamiseks, töölepingu lõppenuks lugemiseks, saamata jäänud töötasu ja hüvitiste saamiseks ning kahju hüvitamiseks (nr 3-2-1-117-11)
Silvi Keerniku kassatsioonkaebus Tartu Ringkonnakohtu 2. septembri 2013.a. otsusele tsiviilasjas nr 2-09-61353 Silvi Keerniku hagis Sillaallika OÜ vastu töötasu, puhkusetasu ja hüvitise saamiseks (nr 3-2-1-187-13)
Media Menu International AS-i kassatsioonkaebus Talinna Ringkonnakohtu 4. septembri 2012.a. otsusele tsiviilasjas nr 2-11-6990 Media Menu International AS-i hagis Anton Gorodnianski vastu lepingu rikkumisest tuleneva 15977 euro suuruse kahju hüvitamiseks (nr 3-2-1-6-13)
AS Tallinna Toiduveod kassatsioonkaebus Tallinna Ringkonnakohtu 22.aprilli 2014.a. otsusele tsivilasjas nr 2-12-47163 AS Tallinna Toiduveod hagis Jalmar Kannu vastu töölepingu erakorralise ülesütlemise tühisuse tuvastamiseks ja 368 euro 34 sendi saamiseks ning Jalmar Kannu hagi AS Tallinna Toiduveod vastu 2226 euro 66 sendi saamiseks (nr 3-2-1-126-14)
Tisza Textil Eesti OÜ kassatsioonkaebus Tartu Ringkonnakohtu 10. märtsi 2014.a. otsusele tsiviilasjas nr 2-12-35850 Tisza Textil Eesti OÜ hagis Aleksei Korži vastu töölepingu ülesütlemise tühisuse tuvastamiseks, 2000 euro saamiseks ja 6391 euro tagastamiseks (nr 3-2-1-111-14)
Lev Zagradski kassatsioonkaebus Tartu Ringkonnakohtu 23. detsembri 2013.a. otsusele tsiviilasjas nr 2-12-41688 Lev Zagradski hagis MAXIMA Eesti OÜ vastu töölepingu ülesütlemise tühisuse tuvastamiseks ja hüvitise saamiseks (nr 3-2-1-52-14)
Rein Pika kassatsioonkaebus Tallinna Ringkonnakohtu 3. aprilli 2012.a otsusele tsiviilasjas nr 2-11-23211 OÜ Fleiber Group hagis Rein Pika vastu kahju hüvitamiseks (nr 3-2-1-116-12)
Angelika Õispuu kassatsioonkaebus Tallinna Ringkonnakohtu 26. augusti 2013.a otsusele tsiviilasjas nr 2-12-28727 Lindströn OÜ hagis Angelika Õispuu vastu töölepingu ülesütlemise tühisuse tuvastamiseks ja 325 euro saamiseks (nr 3-2-1-196-13)
Edelaraudtee AS apellatsioonkaebus Harju Maakohtu 29. novembri 2013. a otsusele tsiviilasjas nr 2-12-14972 V B i hagis Edelaraudtee AS vastu töövaidluses. Kohus vaatab läbi sama töövaidluse, mille vaatas läbi töövaidluskomisjon. Kohus jätab läbi vatamata TVK-s esitamata väited.
Tallinna Ringkonnaohtu otsus tsiviilasjas nr 2-13-35681. TLS §-s 105 sätestatud tähtaja möödumisel loetakse ka seadusevastane ülesütlemine kehtivaks ja tööleping lõppenuks.
Registreeri | Unustasid oma salasõna?


text:
kassatsioonikautsjoni tasumisest vabastamine
kassatsioonkaebuse ja -protesti esitamise tähtaeg
kassatsioonkaebuse ja -protesti sisu
kassatsioonkaebuse tähtaja ennistamine
korduvalt esitamise õiguse puudumine
3-1-1-37-02 Riigikohus 11.03.2002
Kohtuotsuse kohtualusele arusaadavas keeles kätteandmata või saatmata jätmine tuleb tunnistada kassatsioonkaebuse tähtaja möödalaskmisel mõjuvaks põhjuseks.
3-1-1-49-01 Riigikohus 20.04.2001
Isikud, kes vabastatakse kassatsioonikautsjoni tasumisest, on AKKS § 43 lg-s 5 loetletud ammendavalt. Muuhulgas sätestatakse selle lõike punktis 5, et kassatsioonikautsjoni tasumisest vabastatakse isikud, kellel on seaduse alusel õigus tasuta õigusabile. Käesoleva ajani puudub Eesti Vabariigis tasuta õigusabi andmist reguleeriv seadus ja Riigikohtu kriminaalkolleegium ei ole pädev oma otsustusega seda lünka täitma.
3-1-1-58-00 Riigikohus 09.05.2000
Juhul kui süüdimõistetu kassatsioonkaebus on seaduses ettenähtud korras Riigikohtu loakogu resolutsiooniga juba lahendatud, puudb õigus esitada korduvat kassatsioonkaebust.
3-1-1-117-99 Riigikohus 07.12.1999
Juhul kui kassatsioonkautsjon on tasutud kohtuniku poolt määratud tähtajaks, kuid selle tasumist tõendavat dokumenti ei saanud kassaator kohtule õigeaegselt esitada haiguse tõttu, on kassatsioonkaebuse esitamise tähtaeg mööda lastud mõjuval põhjusel ja see kuulub ennistamisele.
3-1-1-74-99 Riigikohus 24.08.1999
Kassatsioonkaebuse esitamise tähtaja möödalaskmise mõjuvaks põhjuseks ei ole raha puudumine kautsjoni tasumiseks, samuti soovimatus tutvuda menetlust reguleeriva seadusandlusega ise või kaitsja abiga.
3-1-1-8-99 Riigikohus 02.02.1999
KrMK § 49 lg 2 kohaselt võivad tõendiks olevaid andmeid omal initsiatiivil esitada kõik menetlusosalised ning asjaolu, et tõendi esitas omal initsiatiivil kaitsja, ei muuda seda tõendit mitteusaldusväärseks. Usaldust mitteväärivaid tõendeid on igal menetlusosalisel võimalik kohtus vaidlustada. Seda tegemata puudub alus väita, et kohus on kriminaalseadust ebaõigesti kohaldanud.
Karistuse karmistamist taotlevas kassatsioonprotestis tuleb esitada motiivid, miks kohtualusele mõistatud karistus ei vasta toimepandud kuriteole ja süüdlase isikuandmetele või millist seadust on karistuse mõistmisel ebaõigesti kohaldatud.
varastatu väärtuse üle otsustamine
Võõra vara varguse kvalifitseerimine sõltub varastatud asja väärtusest, milleks on selle harilik väärtus, kui seaduses või tehingus pole sätestatud teisiti. Asjaõigusseaduse § 29 lg 2 kohaselt on asja harilik väärtus selle keskmine müügihind (turuhind).
3-1-1-6-99 Riigikohus 26.01.1999
Kuna Riigikohus vaatab ka piiramatu kassatsioonõiguse alusel esitatud kaebusi ja proteste läbi üldises kassatsioonimenetluse korras faktiliste asjaolude tuvastamise õiguseta, peab kõnesolevates kaebustes ja protestides osutama AKKS §-le 39 ning põhjendama, milles seisnes appelatsioonikohtu poolne õiguserikkumine kriminaalasja menetlemisel.
3-1-1-88-98 Riigikohus 01.09.1998
Kassaator, taotledes ringkonnakohtuotsuse tühistamist AKKS § 39 lgss 4 sätestatud alusel, peab osutama kriminaalmenetluse õiguse konkreetsele normile, mille rikkumine takistas või oleks võinud takistada kriminaalasja igakülgset, täielikku ja objektiivset uurimist ringkonnakohtus.
Kohtualuse süüditunnistamisel KrK § 142 järgi ei kuulu tõendamisesemesse ähvardamise täpne viis.
3-1-1-46-98 Riigikohus 23.03.1998
Kaebuse esitamise tähtaja möödalaskmise mõjuvateks põhjusteks on niisugused asjaolud, mis objektiivselt takistavad kaebuse esitamise tahte realiseerimist isiku poolt - haigus, teiste isikute tehtud takistused, sidevahendite eraldatuse põhjustanud õnnetusjuhtumid vms.
3-1-1-23-98 Riigikohus 03.02.1998
Kohtualuse raske majanduslik seisund ei ole kassatsioonikautsjoni tasumisest vabastamise alus.
3-1-1-22-98 Riigikohus 30.01.1998
Kui ringkonnakohtu otsuse kuulutamisele järgnevaks päevaks oli 6. detsember 1997, siis kassatsioonkaebuse ja -protesti esitamise (postitamise) viimaseks kuupäevaks oli 6. jaanuar 1998.
kuudega kulgeva tähtaja arvutamine (KrMK § 85 lg 3)
Kui kriminaalmenetluses arvutatakse tähtaegu kuudega, lõpeb tähtaeg viimase kuu vastaval kuupäeval. Kohtupraktika kohaselt viimaseks päevaks on loetud tähtaja kulgemise alguse päev.
Kriminaalmenetluse seadusest ei tulene seisukoht, et tõendiks on üksnes kategooriline eksperdiarvamus. Kui kriminaalasja menetlemisel on saadud nii komisjoniekspertiisi kui ka ainuisikulise ekspertiisi tulemina koostatud eksperdiarvamus, on kohtu otsustada, kumba nendest ta rohkem arvestab.
3-1-1-107-97 Riigikohus 28.10.1997
Isikud, kes vabastatakse kassatsioonikautsjoni tasumisest, on AKKS § 43 lg-s 5 loetletud ammendavalt.
3-1-1-77-97 Riigikohus 12.08.1997
Tsiviilkostja raske majanduslik olukord ei ole kassatsioonikautsjoni tasumisest vabastamise alus.
3-1-1-59-97 Riigikohus 20.05.1997
Esimese astme kohtu otsust apellatsiooni korras mittevaidlustanud protsessiosalisel on kassatsioonkaebuse või -protesti esitamise õigus vaid juhul, kui ringkonnakohus on esimese astme kohtu otsuse tühistanud või muutnud mõne teise protsessiosalise taotlusel ning kaebus või protest on esitatud otsuse tühistatud või muudetud osa peale.

matches:
Riigikohus
Riigikohus
§ 43
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 49
kohus
§ 29
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 39
§ 142
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 85
Riigikohus
§ 43
Riigikohus
Riigikohus


2020 tähtsad numbrid – Raamatupidamisteenused
Avaleht / 2020 tähtsad numbrid
Käibemaksumäär 20% (KMS § 15 lg 1).
Käibemaksumäär 9% (KMS § 15 lg 2).
Käibemaksumäär 0% (KMS § 15 lg 3 ja 4).
Tax free maksuvaba piirmäär 38 eurot (KMS § 5 lg 2 p 2).
Käibemaksukohustuslasena registreerimise kohustuse piirmäär 40 000 eurot (KMS § 19 lg 1) kalendriaasta algusest arvates.
Sotsiaalmaksu määr 33% (SMS § 7 lg 1) maksustatavalt summalt.
Sotsiaalmaksu maksmise aluseks olev kuumäär 540 eurot (2020. a riigieelarve seadus § 2 lg 7).
Tööandja minimaalne sotsiaalmaksu kohustus 178,20 eurot (kuumäär x 33%).
Füüsilisest isikust ettevõtja minimaalne sotsiaalmaksu kohustus 534,60 eurot kvartalis (aastas 2138,40 eurot).
Tulumaksu määr 20% (TuMS § 4 lg 1).
Tulumaksu määr juriidilise isiku väljamaksetelt (erisoodustused, kingitused, annetused, vastuvõtukulud, dividendid, ettevõtlusega mitteseotud kulud) 20/80 (TuMs § 4 lg 11).
Regulaarselt makstavad dividendid:
kinni peetav tulumaksu määr residendist füüsilisele isikule regulaarselt makstavatelt dividendidelt ja kasumieraldistelt 7% (TuMS § 4 lg 4);
tulumaksu määr juriidilise isiku väljamaksetelt regulaarselt makstavatele dividendide ning kasumieraldiste korral 14% (14/86) (TuMS § 4 lg 5).
Tulumaksu määr Eestis asuvate krediidiasutuste avansilistele maksetele 14% (TuMS § 4 lg 5).
Maksustamisperioodi maksustatavast tulust mahaarvatava maksuvaba tulu maksimaalne suurus 6000 eurot aastas ehk 500 eurot kuus (TuMS § 23 lg 1).
Maksustamisperioodi maksustatavale tulule, mis on suurem kui 14 400, rakendub maksuvaba tulu valem: 6000 – 6000 / 10 800 × (tulu summa – 14 400) (TuMS § 23 lg 2).
Täiendav maksuvaba tulu lapse ülalpidamise korral on 1848 eurot (154 eurot kuus) teise kuni 17 aasta vanuse lapse eest ja 3048 eurot (254 eurot kuus) alates kolmandast lapsest (TuMS § 231 lg 1).
Täiendav maksuvaba tulu abikaasa eest 2160 eurot, kui abikaasade maksustatav tulu ei ületa 50 400 eurot (TuMS § 234 lg 1).
Tööandja ühekordse sünnitoetuse maksuvaba osa 2500 eurot (TuMS § 13 lg 3 p 7).
Välislähetuse päevaraha maksuvaba piirmäär on 50 eurot välislähetuse esimese 15 päeva kohta, kuid kõige rohkem 15 päeva kohta kalendrikuus, ja 32 eurot iga järgneva päeva kohta (TuMS § 13 lg 3 p 1).
Puudub lähetustega seotud majutuskulu maksuvaba piirmäär nii riigisisese kui ka välislähetuse korral (TuMS § 13 lg 3 p 1). Lähetustega seotud majutuskulu loetakse sõltumata selle suurusest ettevõtlusega seotud kuluks ning sellega ei kaasne täiendavat maksukohustust.
Tulumaksuga ei maksustata tööandja tehtavaid sissemakseid töötaja III pensionisambasse. Tööandjale on tulumaksuvaba limiit 15% töötajale kalendriaasta jooksul tehtud väljamaksetest, kuid mitte rohkem kui 6000 eurot aastas (TuMS § 13 lg 3 p 15).
Maksustatavast tulust on lubatud teha mahaarvamisi kokku kuni 1200 eurot maksumaksja kohta, kuid mitte rohkem kui 50% ulatuses maksumaksja sama maksustamisperioodi Eestis maksustatavast tulust. Eluasemelaenu intresse võib tulust maha arvata kuni 300 eurot (TuMS § 282 lg 1).
Maksumaksjal on samal või kolmel järgneval maksustamisperioodil õigus maksustatavast tulust maha arvata ka metsa majandamisega seotud kulud (TuMS § 37 lg 8).
Füüsilisest isikust ettevõtja tasub ettevõtlustulult avansilisi makseid võrdses summas 15. septembriks ja 15. detsembriks ja piirmäärkas on 300 eurot (TuMS § 47 lg 2).
Erisoodustus ei ole tasemekoolitus, mis on otseselt seotud töö- või teenistussuhtega ning juriidilise isiku juhatuse liikme, välismaa äriühingu filiaali juhataja ja mitteresidendi muu püsiva tegevuskoha tegevjuhi ülesannetega (TuMS § 48 lg 4 p 10).
Erisoodustuse aluseks olev laenuintressi määr on Euroopa Keskpanga põhirefinantseerimisoperatsioonidele kohaldatav viimane võlasuhete intressimäär enne iga aasta 1. jaanuari ja 1. juulit, mille avaldamise korraldab Eesti Pank (TuMS § 48 lg 4 p 6, VÕS § 94 lg 2).
Tööandja omandis või valduses oleva sõiduauto töö-, ameti- või teenistusülesannete või tööandja ettevõtlusega mitteseotud tegevuseks kasutamise võimaldamisel on erisoodustuse hind 1,96 eurot sõiduauto liiklusregistris märgitud mootori võimsuse ühiku (kW) kohta kuus. Üle viie aasta vanuse sõiduauto puhul on erisoodustuse hind sõiduauto mootori võimsuse ühiku (kW) kohta 1,47 eurot (TuMS § 48 lg 8).
Ettevõtlustulu maksu määr on 20%, kui summa ei ületa 25 000 eurot aastas (ELMS § 4 p 1).
Ettevõtlustulu maksu määr on 40% kontole laekunud 25 000 eurot ületavast summast aastas (ELMS § 4 p 2).
Kogumispensioni makse määr on 2% (KoPS § 9).
Tööandja peab kontrollima töötajate kogumispensioniga liitumist (www.pensionikeskus.ee).
Töötuskindlustusmakse määrus
Töötuskindlustusmakse määr kindlustatule 1,6% (VV määrus nr 107 § 2).
Töötuskindlustusmakse määr tööandjale 0,8% (VV määrus nr 107 § 3).
Töötasu alammäära määrus
Töötasu alamäär tunnis 3,48 eurot (VV määrus nr 115 § 1).
Töötasu alammäär kuus 584 eurot (VV määrus nr 115 § 1).
Lapsepuhkuse ühe päeva eest saadav tasu 27,70 eurot (TLS § 63 lg 1).
Minimaalne osakapital 2500 eurot (ÄS § 136).
Minimaalne aktsiakapital 25 000 eurot (ÄS § 222).
Õlu 12,70 eurot/vol/hl (ATKEAS § 46 lg 1).
Kääritatud jook ja vein etanoolisisaldusega kuni 6% 63,35 eurot/hl (ATKEAS § 46 lg 2).
Kääritatud jook ja vein etanoolisisaldusega üle 6% 147,82 eurot/hl (ATKEAS § 46 lg 3 ja 4).
Vahetoode 289,33 eurot/hl (ATKEAS § 46 lg 5).
Muu alkohol 18,81 eurot/vol/hl (ATKEAS § 46 lg 6).
Sigarettide fikseeritud määr on 81,95 eurot, kuid mitte vähem kui 138,65 eurot 1000 sigareti kohta ja proportsionaalne määr 30% sigarettide maksimaalsest jaehinnast (ATKEAS § 56 lg 1 ja 11).
Sigarite ja sigarillode fikseeritud määr on 151 eurot, kuid mitte vähem kui 211 eurot 1000 sigareti kohta ja proportsionaalne määr 10% sigarettide maksimaalsest jaehinnast (ATKEAS § 56 lg 2).
Suitsetamistubaka aktsiisimäär on 89,63 eurot ühe kilogrammi kohta (ATKEAS § 56 lg 3).
Tubakavedeliku aktsiisimäär vedeliku ühe milliliitri kohta või alternatiivse toote aktsiisimäär toote ühe grammi kohta on 0,2 eurot (ATKEAS § 56 lg 5 ja 7).
Tubaka tahke aseaine aktsiisimäär on 89,63 eurot ühe kilogrammi kohta või alternatiivse tubakatoote puhul 0,2 eurot toote ühe grammi kohta (ATKEAS § 56 lg 6 ja 7).
Maagaasi aktsiisimäär 79,14 eurot/1000 m3 (ATKEAS § 66 lg 10).
Mootorimaagaasi aktsiisimäär 47,32 eurot 1000 m3 (ATKEAS § 66 lg 101)
Pliivaba ja pliibensiini aktsiisimäär 563 eurot/1000 l (ATKEAS § 66 lg 1 ja 2).
Diislikütuse aktsiisimäär 493 eurot/1000 l (ATKEAS § 66 lg 6).
Eriotstarbelise diislikütuse aktsiisimäär 133 eurot/1000 l (ATKEAS § 66 lg 7).
Elektrienergia aktsiisimäär 4,47 eurot/üks MWh (ATKEAS § 66 lg 12).
Riigile kuuluvate maavara kaevandmisõiguse tasu alam- ja ülemmäärad (KeTS § 9 lg 3).
Vee erikasutusõiguse tasu alam- ja ülemmäärad eurodes 1000 m3 eest (KeTS § 10 lg 4).
Kutselise kalapüügi õiguse tasu määrad 2020. aastaks (KeTS § 11 lg 2 p 1, VV määrus nr 85).
Saastetasumäärad saasteainete heitmisel välisõhku (KeTS § 19).
Saastetasumäärad saasteainete heitmisel veekogusse, põhjavette ja pinnasesse (KeTS § 20).
Saastetasumäärad jäätmete kõrvaldamisel jäätmetonni kohta (KeTS § 21).
Vanemahüvitise määr 540 eurot kuus (2020. a riigieelarve seaduse § 2 lg 3).
Vanemahüvitise maksimaalne suurus 3548,10 eurot kuus (PHS § 38 lg 1).
Lapsetoetus pere esimese ja teise lapse kohta on 60 eurot. Lapsetoetus pere kolmanda ja iga järgmise lapse kohta on 100 eurot (PHS § 17 lg 3).
Lapsehooldustasu kuni 3aastase lapse eest 38,36 eurot, kuni kolmelapselises peres iga 3-8aastase lapse eest 19,18 eurot, üle kolmelapselises peres 19,18 eurot iga 3-8aastase lapse eest.
Lapsehooldustasu on toetusliik, mis järk-järgult kaob. Alates 1. septembrist 2019 sündinud lastega seoses lapsehooldustasu enam ei määrata.
Igakuine elatis ühele lapsele minimaalselt 292 eurot kuus (PKS § 101 lg 1).
Töötutele mõeldud ettevõtluse alustamise toetuse ülemmäär 4474 eurot (2020. a riigieelarve seaduse § 2 lg 5 p 1).
Töötutoetuse päevamäär 6,10 eurot (2020. a riigieelarve seaduse § 2 lg 5 p 4).
Töötule või tööotsijale ette nähtud sõidu- ja majutustoetuse määr ühe kilomeetri kohta 0,10 eurot, kuid mitte üle 26 euro päevas (2020. a riigieelarve seaduse § 2 lg 5 p 6).
Toimetulekupiiri määr 150 eurot kuus (2020. a riigieelarve seaduse § 2 lg 6 p 3).
Üksi elava pensionäri toetuse suurus 115 eurot aastas (2020. a riigieelarve seaduse § 2 lg 6 p 4).
RAAMATUPIDAMISEST LIHTSALT JA LÜHIDALT
Väikeettevõttele
SA-le
Varasema raamatupidamise korrastamine
Palga- ja personaliarvestus
Raamatupidaja konsulteerimine
Audit ja ülevaatus, kellele kohustuslik?
UUDISTE ARHIIV Vali kuu aprill 2020 (1) märts 2020 (1) jaanuar 2020 (1) oktoober 2019 (1) jaanuar 2019 (3) oktoober 2018 (1) juuni 2018 (1) märts 2018 (2) jaanuar 2018 (2) detsember 2017 (2) november 2017 (1) juuli 2017 (1) juuni 2017 (1) märts 2017 (1) jaanuar 2017 (1) detsember 2016 (2) november 2016 (3)


Kaitseliidu liikme hukkumise, püsiva töövõimetuse ja osalise või puuduva töövõime korral ühekordse hüvitise maksmiseks avalduse esitamise, hüvitise määramise ning väljamaksmise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Kaitseliidu liikme hukkumise, püsiva töövõimetuse ja osalise või puuduva töövõime korral ühekordse hüvitise maksmiseks avalduse esitamise, hüvitise määramise ning väljamaksmise tingimused ja kord
Kaitseliidu liikme hukkumise, püsiva töövõimetuse ja osalise või puuduva töövõime korral ühekordse hüvitise maksmiseks avalduse esitamise, hüvitise määramise ning väljamaksmise tingimused ja kord - sisukord
§ 3 Hukkumise korral hüvitise väljamaksmise tingimused ja kord
RT I, 29.05.2018, 18
Vastu võetud 22.08.2016 nr 17
RT I, 24.08.2016, 6
22.05.2018 RT I, 29.05.2018, 10 01.06.2018
Määrus kehtestatakse Kaitseliidu seaduse § 62 lõike 2 alusel.
(1) Kaitseliidu seaduse § 61 lõigetes 4 – 42 ja 5 sätestatud ühekordset hüvitist saama õigustatud isikul on õigus hüvitist taotleda ühe aasta jooksul Kaitseliidu liikme püsiva töövõimetuse tuvastamisest, töövõime hindamise otsusest või hukkumisest arvates.
[RT I, 29.05.2018, 10 - jõust. 01.06.2018]
(2) Kaitseliidu liikme Kaitseliidu seaduse § 4 lõike 1 punktis 4 sätestatud ülesande täitmise tõttu saadud vigastuse tagajärjel püsiva töövõimetuse tuvastamise korral esitatakse ühekordse hüvitise taotlus Kaitseministeeriumile Kaitseliidu kaudu. Taotlusele tuleb lisada Kaitseväe arstliku komisjoni otsus püsiva töövõimetuse tuvastamise kohta.
(3) Kaitseliidu liikme Kaitseliidu seaduse § 4 lõike 2 punktides 1, 2, 4, 6 ja 7 sätestatud tegevustes osalemisel teenistuskohustuste täitmise tõttu või noortejuhile õppetegevuse korraldamise käigus saadud vigastuse tagajärjel Eesti Töötukassa töövõimetoetuse seaduse alusel osalise või puuduva töövõime tuvastamise korral esitatakse ühekordse hüvitise taotlus Kaitseministeeriumile Kaitseliidu kaudu. Taotlusele tuleb lisada Eesti Töötukassa töövõime hindamise otsus ja Sotsiaalkindlustusameti otsus põhjusliku seose kohta töövõime ulatuse ja teenistuskohustuse täitmisel saadud vigastuse vahel või Sotsiaalkindlustusameti otsus püsiva töövõimetuse tuvastamise kohta.
(4) Kaitseliidu liikme Kaitseliidu seaduse § 4 lõike 1 punktis 4 ja lõike 2 punktides 1, 2, 4, 6 ja 7 sätestatud ülesannete täitmisel ja tegevustes osalemisel või noortejuhi õppetegevuse korraldamise käigus hukkumise korral esitatakse ühekordse hüvitise taotlus Kaitseministeeriumile Kaitseliidu kaudu. Taotlusele tuleb lisada dokument, mis tõendab, et taotleja on Kaitseliidu seaduse § 63 lõikes 6 nimetatud hüvitist saama õigustatud isik.
(5) Kaitseliit edastab pärast Kaitseliidu seaduse § 60 lõigetes 1 ja 3 sätestatud uurimise tulemuste selgumist 15 kalendripäeva jooksul taotluse Kaitseministeeriumile koos järgmiste dokumentidega:
1) Kaitseliidu seaduse § 60 lõigete 1 ja 3 alusel tehtud uurimise tulemused, sealhulgas uurimise tulemus teenistuskohustuse täitmise ja vigastuse saamise või hukkumise põhjuse vahelise seose tuvastamise osas;
2) Kaitseliidu ülema arvamus ühekordse hüvitise maksmise kohta, sealhulgas kinnitus Kaitseliidu seaduse §-s 66 nimetatud ühekordse hüvitise maksmist välistavate asjaolude puudumise kohta;
3) käesoleva paragrahvi lõikes 2 või 3 nimetatud dokument.
(6) Juhul kui hukkunud Kaitseliidu liige on nimetanud Kaitseliidu seaduse § 61 lõike 6 kohaselt füüsilise isiku või isikud, edastab Kaitseliit nende nimetamise avalduse originaali või kinnitatud koopia Kaitseministeeriumile. Avalduse originaal tagastatakse Kaitseliidule koos hüvitise otsusega.
(7) Kaitseministeeriumil on taotluse läbivaatamisel õigus küsida asjaomastelt isikutelt ja asutustelt lisateavet.
(1) Kaitseliidu liikme püsiva töövõimetuse tuvastamise korral või osalise töövõime või puuduva töövõime tuvastamise korral ühekordse hüvitise taotlemisel teeb Kaitseministeerium otsuse 60 päeva jooksul pärast taotluse Kaitseministeeriumisse jõudmist.
(2) Kaitseliidu liikme hukkumise korral ühekordse hüvitise taotlemisel määratakse hüvitis kahes osas järgnevalt:
1) hüvitise esimese osa maksmise otsuse teeb Kaitseministeerium 60 päeva jooksul pärast esimese taotluse Kaitseministeeriumisse jõudmist;
2) hüvitise teise osa maksmise otsuse teeb Kaitseministeerium 60 päeva jooksul pärast ühe aasta möödumist Kaitseliidu liikme hukkumisest.
(3) Juhul kui Kaitseliidu liikme hukkumise korral esitatakse pärast käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 1 nimetatud otsuse tegemist täiendav hüvitise taotlus, tehakse hüvitise otsus koos hüvitise teise osa maksmise otsusega.
(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatud tähtaega on Kaitseministeeriumil õigus pikendada 60 päeva võrra, kui ilmnevad uued asjaolud või otsuse tegemiseks ei ole piisavalt teavet.
(5) Kaitseministeeriumil on õigus hüvitise otsuse täitmine peatada, kui selle kohta on esitatud kaebus, kuni kaebuse menetluse lõppemiseni.
§ 3. Hukkumise korral hüvitise väljamaksmise tingimused ja kord
(1) Kaitseliidu liikme Kaitseliidu seaduse § 61 lõike 6 alusel nimetatud füüsilisele isikule makstakse hüvitis välja talle avalduses määratud osakaalus 14 kalendripäeva jooksul hüvitise otsuse tegemisest arvates.
(2) Kaitseliidu seaduse § 63 lõike 6 punktis 2 nimetatud isikule (edaspidi perekonnaliige) makstakse 14 kalendripäeva jooksul hüvitise otsuse tegemisest arvates välja 30 protsenti Kaitseliidu seaduse § 61 lõikes 5 nimetatud summast, millest on maha arvatud käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel väljamakstav summa.
(3) Mitme perekonnaliikme korral jaotatakse käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel väljamakstav hüvitise summa perekonnaliikmete vahel võrdselt.
(4) Hüvitise teine osa ja täiendava otsuse alusel määratud hüvitis makstakse välja 14 kalendripäeva jooksul pärast käesoleva määruse § 2 lõike 2 punkti 2 alusel otsuse tegemist.
(5) Hüvitise teise osa suurus arvutatakse järgmiselt:
1) Kaitseliidu seaduse § 61 lõikes 5 nimetatud summast arvestatakse maha Kaitseliidu seaduse § 61 lõike 6 alusel nimetatud isikule määratud summa;
3) saadud osast arvestatakse maha perekonnaliikmele hüvitise esimese osa maksmise otsuse alusel väljamakstud summa.
(6) Hüvitist maksab Kaitseliit Kaitseministeeriumi otsuse alusel riigieelarvest eraldatud rahaliste vahendite arvelt.


Geodeetiliste punktide andmekogu asutamine ja andmekogu pidamise põhimäärus – Riigi Teataja
Geodeetiliste punktide andmekogu asutamine ja andmekogu pidamise põhimäärus
Geodeetiliste punktide andmekogu asutamine ja andmekogu pidamise põhimäärus - sisukord
§ 1 Geodeetiliste punktide andmekogu asutamine
§ 31 Andmekogu volitatud töötleja
2 Andmekogu ülesehitus ja sellesse kantavad andmed
3 Andmete kandmine andmekogusse ja andmete töötlemine
§ 10 Andmete andmekogusse kandmise alusdokumendid
§ 11 Andmete andmekogusse kandmine
§ 13 Andmekogu andmete muutmine ja ebaõigete andmete parandamine
4 Andmekogu andmete väljastamine ja säilitamine
§ 14 Andmekogust andmete väljastamine
§ 15 Andmete säilitamine ja arhiveerimine
5 Järelevalve, andmekogu pidamise rahastamine ning andmekogu likvideerimine
§ 17 Andmekogu pidamise rahastamine
§ 18 Andmekogu likvideerimise kord
§ 19 Enne käesoleva määruse jõustumist kogutud andmed
RT I, 09.01.2018, 13
Vastu võetud 22.12.2011 nr 164
RT I, 27.12.2011, 6
jõustumine 30.12.2011
Määrus kehtestatakse „Ruumiandmete seaduse” § 36 lõike 2 alusel.
§ 1. Geodeetiliste punktide andmekogu asutamine
(1) Määrusega asutatakse riigi infosüsteemi kuuluv andmekogu ametliku nimetusega „Geodeetiliste punktide andmekogu” (edaspidi andmekogu) ja kehtestatakse andmekogu pidamise põhimäärus. Andmekogu lühinimetus on GPA.
(2) Andmekogu ingliskeelne nimetus on „Geodetic Point Database”.
Andmekogu pidamise eesmärk on koguda, säilitada ja töödelda andmeid geodeetiliste tööde, geodeetiliste võrkude, punktide ja märkide, geodeetiliste võrkude mõõtmisandmete ning nende teisenduste kohta.
(1) Andmekogu vastutav töötleja on Maa-amet (edaspidi vastutav töötleja).
(2) Vastutav töötleja täidab järgmisi ülesandeid:
2) tagab andmekogu arendamise, haldamise ja pidamise finantseerimise;
5) määrab andmekogu käideldavuse, tervikluse ja konfidentsiaalsuse tagamiseks andmekogu turvanõuded;
§ 31. Andmekogu volitatud töötleja
(1) Andmekogu volitatud töötleja on Keskkonnaministeeriumi Infotehnoloogiakeskus (edaspidi volitatud töötleja).
(2) Volitatud töötleja täidab järgmisi ülesandeid:
1) korraldab andmekogu majutamise ja infotehnoloogilise haldamise;
4) korraldab andmekogu arendustöid koostöös vastutava töötlejaga ning korraldab andmekogu infrastruktuuri hankimist või rentimist;
6) võtab andmete turvalisuse tagamiseks kasutusele andmekogu turvanõuetele vastavad organisatsioonilised, füüsilised ja infotehnoloogilised turvameetmed ning rakendab neid järjepidevalt;
8) tagab andmekogu infotehnoloogilise kasutajatoe;
9) informeerib vastutavat töötlejat takistustest ja probleemidest andmekoguga seotud kohustuste täitmisel.
2. peatükk Andmekogu ülesehitus ja sellesse kantavad andmed
Andmekogu peetakse ühetasandilise infotehnoloogilise andmekoguna ja registritoimikutena. Andmekogusse kantavaid andmeid töödeldakse elektrooniliselt.
(1) Andmekogu koosseisu kuuluvad digitaalne register ja registritoimikud.
(2) Digitaalne register (edaspidi register) on andmekogu osa, kuhu kantakse § 7 lõikes 1 nimetatud andmed.
(3) Registritoimik sisaldab andmekogusse kantavate andmete alusdokumente (edaspidi alusdokument), üleande-vastuvõtuakte ning dokumente, mis tõendavad andmekogusse kantud ebaõigete andmete parandamisel parandatud andmete õigsust.
(2) Andmekogus sisalduvate andmete turbeaste on madal (L). Andmekogu turvaklass on K1T1S0.
1) geodeetilise töö nimetus;
2) andmed geodeetiliste tööde tegemise aja kohta;
3) geodeetilise punkti nimi;
4) geodeetilise punkti unikaalne koodnumber;
5) geodeetilise punkti koordinaadid (x-koordinaat, y-koordinaat, geodeetiline laius, geodeetiline pikkus, kõrgus geoidist, kõrgus ellipsoidist, raskuskiirenduse väärtus);
6) andmed geodeetilise punkti täpsusklassi ja geodeetilise võrgu liigi kohta;
7) geodeetilise punkti asukoha tekstiline kirjeldus;
8) maapinna kõrgus geodeetilise märgi asukohas;
9) andmed geodeetilise märgi ehituse kohta;
10) andmed geodeetilise märgi seisukorra kohta;
11) geodeetilise märgi kaitsevööndi ulatus;
12) geodeetilise märgi asukoha skeem ja fotod;
13) geodeetilise märgi ehituslikud joonised;
14) geodeetilise märgi horisondi avatuse joonised;
15) registritoimiku arhiivinumber.
(2) Registritoimikus sisalduvad järgmised andmed:
1) geodeetilise töö tegija;
2) geodeetilise mõõtmise käigus kogutud originaalandmed;
3) originaalandmetest töötlemise käigus saadud teisendused;
4) andmed kasutatud riist- ja tarkvara kohta;
5) teised alusdokumendis sisalduvad andmed.
(3) Andmekogusse kantakse riiklike ja kohalike geodeetiliste võrkude andmed.
(4) Andmekogusse kantakse globaalse positsioneerimise püsijaamade võrgust kogutud mõõtmiste originaalandmed.
3. peatükk Andmete kandmine andmekogusse ja andmete töötlemine
(1) Andmekogusse andmeandjaks on:
2) geodeetilise töö tegija;
(2) Andmeandja esitab alusdokumendi vastutavale töötlejale, kes kannab selles sisalduvad andmed andmekogusse.
§ 10. Andmete andmekogusse kandmise alusdokumendid
(1) Andmete andmekogusse kandmise alusdokumendiks on geodeetilise töö aruanne.
(2) Alusdokument esitatakse vastutavale töötlejale elektrooniliselt või paberkandjal. Elektrooniliselt esitatud dokumendil peab olema digitaalallkiri.
§ 11. Andmete andmekogusse kandmine
(1) Vastutav töötleja kannab registrisse § 7 lõikes 1 nimetatud andmed.
(2) Vastutav töötleja kannab § 7 lõikes 1 nimetatud andmed registrisse hiljemalt ühe kuu jooksul pärast alusdokumendi saamist.
(3) Vastutav töötleja peab elektroonilises kanderaamatus arvestust andmete andmekogusse esitamise aja, registritoimiku ja andmeandjate kohta.
(1) Andmeandja vastutab enda esitatud andmete ja alusdokumendis olevate andmete õigsuse eest.
(2) Vastutav töötleja vastutab registrisse kantud andmete vastavuse eest andmeandja esitatud andmetele.
§ 13. Andmekogu andmete muutmine ja ebaõigete andmete parandamine
(1) Kui vastutav töötleja avastab andmekogus ebaõigeid andmeid või teavitab andmeandja teda andmekogus olevatest ebaõigetest andmetest, on vastutav töötleja kohustatud parandama need andmekogus kahe tööpäeva jooksul õigete andmete saamisest.
(2) Andmeandja on kohustatud parandama vead ja esitama vastutavale töötlejale parandatud andmed kümne tööpäeva jooksul vigade teadasaamisest. Paranduste aluseks olevad dokumendid lisatakse registritoimikule.
(3) Ebaõigete andmete avastamisel andmekogus nende andmete avalikustamine ja väljastamine peatatakse kuni andmete parandamiseni.
(4) Vastutav töötleja teatab andmete parandamisest Eesti geoportaali kaudu.
4. peatükk Andmekogu andmete väljastamine ja säilitamine
§ 14. Andmekogust andmete väljastamine
(1) Paragrahvi 7 lõikes 1 nimetatud andmed avalikustatakse ja tehakse kättesaadavaks Eesti geoportaali kaudu.
(2) Paragrahvi 7 lõikes 2 nimetatud andmetega on huvitatud isikutel õigus tutvuda ja saada nende väljavõtteid vastutavalt töötlejalt. Andmeid väljastatakse vastavalt võimalustele kas paberkandjal või digitaalsel andmekandjal.
(3) Andmeid väljastatakse vastutavale töötlejale esitatud kirjaliku taotluse alusel, milles on näidatud:
2) andmete väljastamist taotleva isiku ees- ja perekonnanimi, isikukood ja elukoht ning juriidilise isiku nimi, aadress ja vastava registri kood;
3) eesmärk, milleks väljastatavaid andmeid kasutatakse;
(4) Vastutav töötleja väljastab andmed viie tööpäeva jooksul nõuetekohase taotluse saamise päevast arvates.
(5) Andmekogust tehtud väljavõtete kohta peetakse arvestust elektroonilises kanderaamatus.
§ 15. Andmete säilitamine ja arhiveerimine
(1) Andmete säilitamisel, arhiveerimisel ja hävitamisel lähtutakse „Arhiiviseadusest”, selle alusel antud õigusaktidest ja vastutava töötleja kehtestatud korrast.
(2) Säilitamisele kuuluvad register ja registritoimik ning neid säilitatakse alaliselt.
(3) Pärast alusdokumendi andmete registrisse kandmist säilitatakse alusdokument vastutava töötleja arhiivis.
(4) Kui geodeetiline punkt on hävinud, tehakse registrisse sellekohane märge, kuid säilitatakse andmed andmekogus.
5. peatükk Järelevalve, andmekogu pidamise rahastamine ning andmekogu likvideerimine
Järelevalvet andmekogu pidamise seaduslikkuse üle teostavad „Avaliku teabe seaduse” § 531 lõikes 1 sätestatud asutus ja andmekaitse järelevalveasutus „Avaliku teabe seaduses” ja „Isikuandmete kaitse seaduses” sätestatud korras.
§ 17. Andmekogu pidamise rahastamine
Andmekogu pidamist rahastatakse riigieelarvest vastutavale ja volitatud töötlejale selleks otstarbeks eraldatud vahenditest.
§ 18. Andmekogu likvideerimise kord
(2) Andmekogu likvideeritakse kooskõlas „Arhiiviseadusega” ning „Avaliku teabe seaduse” § 439 lõike 1 punkti 6 alusel kehtestatud õigusaktiga.
§ 19. Enne käesoleva määruse jõustumist kogutud andmed
Enne käesoleva määruse jõustumist kogutud geodeetiliste punktide ja tööde andmed, mis vastavad käesolevas määruses toodud nõuetele, loetakse andmekogu koosseisu kuuluvaks.


Vabariigi Valitsuse 13. detsembri 2004. a määruse nr 354 „Meditsiiniseadme vastavushindamise kord” muutmine – Riigi Teataja
Vabariigi Valitsuse 13. detsembri 2004. a määruse nr 354 „Meditsiiniseadme vastavushindamise kord” muutmine
RT I, 07.12.2010, 7
Vastu võetud 06.12.2010 nr 165
Määrus kehtestatakse „Meditsiiniseadme seaduse” § 23 lõike 2 alusel.
§ 1. Vabariigi Valitsuse 13. detsembri 2004. a määruses nr 354 „Meditsiiniseadme vastavushindamise kord” (RT I 2004, 85, 581, 2009, 63, 415) tehakse järgmised muudatused:
1) määruses asendatakse läbivalt sõna „sihipärane” sõnaga „sihtotstarbekohane” vastavas käändes;
2) määruses asendatakse läbivalt sõna „kvaliteedisüsteem” sõnaga „kvaliteedijuhtimissüsteem” vastavas käändes;
3) paragrahvi 5 lõige 5 sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Teavitatud asutuse poolt täieliku kvaliteedi tagamise, tüübihindamise, tootmisprotsessi kvaliteedi tagamise ja meditsiiniseadme lõppkontrolli kvaliteedi tagamise kohta tehtud otsus kehtib viis aastat. Otsuse kehtivust võib viieks aastaks pikendada, kui selline võimalus on ette nähtud teavitatud asutuse ja tootja vahelises lepingus.”;
4) paragrahvi 6 tekst sõnastatakse järgmiselt:
„I klassi meditsiiniseadme vastavushindamisel deklareerib tootja seadme vastavust ning koostab selle kohta vastavusdeklaratsiooni enne seadme turuleviimist.”;
5) paragrahvi 7 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) II a klassi meditsiiniseadme vastavushindamisel koostab tootja vastavusdeklaratsiooni pärast seda, kui on läbitud vastavuse deklareerimise protseduurid koos ühega alljärgnevatest vastavushindamise protseduuridest:
3) meditsiiniseadme lõppkontrolli kvaliteedi tagamine.”;
6) paragrahvi 7 lõike 3 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
„1) täielik kvaliteedi tagamine, mille korral ei kohaldata § 25;”;
7) paragrahvi 12 lõike 2 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
„1) seadme üldine kirjeldus, sealhulgas kõikide planeeritavate seadme teisendite kirjeldused, ja toote sihtotstarve;”;
8) paragrahvi 12 lõike 2 punkt 5 sõnastatakse järgmiselt:
„5) steriilselt turule lastava seadme puhul kasutatud steriliseerimismeetodite kirjeldus ja valideerimisaruanne;”;
9) paragrahvi 12 lõiget 2 täiendatakse punktiga 61 järgmises sõnastuses:
„61) meetmed seadmest tulenevate ohtude likvideerimiseks või minimeerimiseks;”;
10) paragrahvi 12 lõike 2 punkt 7 sõnastatakse järgmiselt:
„7) prekliiniline hinnang ja kliiniline hinnang;”;
11) paragrahvi 13 teksti täiendatakse kolmanda lausega järgmises sõnastuses:
„Tootja peab tootmisjärgses etapis kogutud kliiniliste andmete põhjal kliinilist hinnangut pidevalt täiendama.”;
12) paragrahvi 14 lõiget 1 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
„4) täielik kvaliteedi tagamine.”;
13) paragrahvi 20 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Vastavalt „Meditsiiniseadme seadusele” peab tootja paigaldama seadmele CE-märgi ja koostama vastavusdeklaratsiooni, mis hõlmab üht või mitut toodetud meditsiiniseadet, mis on tootenime, tootekoodi või muu ühetähendusliku viite abil selgelt identifitseeritud. Tootja on kohustatud vastavusdeklaratsiooni säilitama.”;
14) paragrahvi 20 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
„(4) Peale lõikes 3 nimetatu peab aktiivse siirdatava meditsiiniseadme CE-märgile olema kantud vastavushindamise teinud teavitatud asutuse identifitseerimisnumber.”;
15) paragrahvi 22 lõike 1 punkt 3 sõnastatakse järgmiselt:
„3) kvaliteedijuhtimissüsteemi tõhusa toimimise seiremeetodid, eelkõige süsteemi abil saavutatav suutlikkus jõuda soovitud kavandamise ja meditsiiniseadme kvaliteedini, sealhulgas nõuetele mittevastava meditsiiniseadme tuvastamiseni ning juhtudel, kus toodete või nende osade kavandamist, tootmist või lõplikku kontrolli ja katsetamist teostab kolmas isik.”;
16) paragrahvi 22 lõike 2 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
„1) seadme üldine kirjeldus, sealhulgas kõik kavandatud seadme teisendid, ja toote sihtotstarve;”;
17) paragrahvi 22 lõike 2 punkt 5 sõnastatakse järgmiselt:
„5) märge verepreparaadi või ravimi sisalduse kohta meditsiiniseadmes, samuti andmed kasutatava preparaadi või ravimi suhtes tehtud uuringute kohta, mille käigus hinnati verepreparaadi või ravimi ohutust, kvaliteeti ja tõhusust, võttes arvesse seadme sihtotstarvet;”;
18) paragrahvi 22 lõiget 2 täiendatakse punktidega 51 ja 52 järgmises sõnastuses:
„51) komisjoni direktiivi 2003/32/EÜ kohane kinnitus selle kohta, kas seade on või ei ole toodetud loomseid kudesid kasutades;
52) meetmed seadmest tulenevate ohtude likvideerimiseks või minimeerimiseks;”;
19) paragrahvi 22 lõike 2 punkt 6 sõnastatakse järgmiselt:
„6) prekliiniline ja kliiniline hinnang;”;
20) paragrahvi 22 lõike 4 esimene lause sõnastatakse järgmiselt:
„(4) In vitro diagnostikameditsiiniseadme kvaliteedijuhtimissüsteemi dokumentatsioon ei pea sisaldama lõike 2 punktides 2, 4, 5, 51, 52, 6 ja 7 nimetatud andmeid.”;
21) paragrahvi 22 lõige 6 sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Aktiivse siirdatava meditsiiniseadme kvaliteedijuhtimissüsteemi dokumentatsioon ei pea sisaldama lõike 2 punktides 1, 4, 5, 51, 52, 6 ja 7 ja lõike 3 punktis 4 nimetatud andmeid.”;
22) paragrahvi 23 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Inspekteerimisel peab osalema vähemalt üks asjatundja, kellel on asjaomase tehnoloogia hindamise varasem kogemus. Tootmisprotsessi inspekteerimine peab hõlmama kõnealuse seadme kavandidokumentide hindamist esindusliku valimi alusel, tootja tootmiskoha ning põhjendatud juhtudel tootja varustajate, alltöövõtjate või mõlema tegevuskoha inspekteerimist. Tootjat tuleb inspekteerimise tulemustest teavitada.”;
23) paragrahvi 25 lõike 2 punkt 5 tunnistatakse kehtetuks;
24) paragrahvi 25 lõiked 6 ja 7 sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Enne kavandile lõpliku hinnangu andmist konsulteerib teavitatud asutus seadmes sisalduva aine kvaliteedi, ohutuse ja tõhususe kontrollimiseks:
1) ühe liikmesriikide nimetatud pädeva asutusega või Euroopa Ravimiametiga (edaspidi EMA), kui tegu on lahutamatu koostisosana ravimit „Ravimiseaduse” tähenduses sisaldava meditsiiniseadmega;
2) EMA-ga, kui tegu on lahutamatu koostisosana verepreparaati „Ravimiseaduse” tähenduses sisaldava meditsiiniseadmega.
(7) Pädev asutus või EMA peab koostama arvamuse 210 päeva jooksul alates kehtivate dokumentide kättesaamisest. Pädeva asutuse või EMA teaduslik arvamus tuleb lisada seadet käsitlevatele dokumentidele. Teavitatud asutus võtab otsuse tegemisel nimetatud arvamust arvesse ning lõike 6 punktis 2 nimetatud seadmete puhul ei väljasta kavandi hindamise sertifikaati, kui see on vastuolus EMA arvamusega. Teavitatud asutus edastab oma lõpliku otsuse arvamuse andnud pädevale asutusele.”;
25) paragrahvi 25 täiendatakse lõikega 8 järgmises sõnastuses:
„(8) Komisjoni direktiivis 2003/32/EÜ nimetatud loomsetest kudedest valmistatud seadmete puhul järgib teavitatud asutus nimetatud direktiivis ettenähtud menetlust.”;
26) paragrahvi 27 lõike 3 punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:
„2) kavandiga seotud andmed, sealhulgas analüüside tulemused, arvutused, uuringud, prekliiniline ja kliiniline hinnang, turustamisjärgse kliinilise järelkontrolli kava ning turustamisjärgse kliinilise järelkontrolli tulemused, kui on olemas;”;
27) määrust täiendatakse §-dega 271 ja 272 järgmises sõnastuses:
„§ 271. Täieliku kvaliteedi vastavusdeklaratsiooni andmise erinõuded II a ja II b klassi seadmete puhul
(1) II a klassi seadmete puhul hindab teavitatud asutus tehnilise dokumentatsiooni vastavust „Meditsiiniseadme seaduse” sätetele vähemalt ühe näidisvalimi puhul iga seadmete alamkategooria kohta.
(2) II b klassi seadmete puhul hindab teavitatud asutus tehnilise dokumentatsiooni vastavust „Meditsiiniseadme seaduse” sätetele vähemalt ühe näidisvalimi puhul iga seadmete üldrühma kohta.
(3) Näidisvalimi valimisel võtab teavitatud asutus arvesse tehnoloogia uudsust, disaini, tehnoloogia, tootmis- ja steriliseerimismeetodite sarnasusi, kavandatud sihtotstarvet ja eelnevaid „Meditsiiniseadme seadusega” kooskõlas läbi viidud asjakohaste hindamiste (nt füüsiliste, keemiliste või bioloogiliste omaduste suhtes) tulemusi. Teavitatud asutus dokumenteerib ja hoiab pädevale asutusele kättesaadavana valimi valiku põhimõtted.
4) teavitatud asutuse otsust ja aruandeid, mis puudutavad tootja kvaliteedijuhtimissüsteemi ja selle kontrollimist, sealhulgas inspektsioone ning § 25 lõigetes 6–8 esitatud teaduslikke arvamusi.”;
28) paragrahvi 28 tekst sõnastatakse järgmiselt:
„Tootja informeerib teavitatud asutust alati enne verepreparaate lahutamatu koostisosana sisaldava meditsiiniseadme partii turule laskmist ja edastab talle seadmes kasutatava verepreparaadi kvaliteeti ja ohutust tõendavad sertifikaadid, mille on välja andnud riiklik või liikmesriigi poolt selleks määratud laboratoorium kooskõlas direktiivi 2001/83/EÜ artikli 114 lõikega 2.”;
29) paragrahvi 31 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:
30) paragrahvi 33 lõike 2 punkt 3 sõnastatakse järgmiselt:
31) paragrahvi 37 tekst sõnastatakse järgmiselt:
„(1) II a klassi kuuluva meditsiiniseadme tootmisprotsessi kvaliteedi tagamise käigus järgitakse §-des 31, 32 ja 33 sätestatud nõudeid. Vastavusdeklaratsiooni koostamisega kinnitab tootja, et II a klassi kuuluvad meditsiiniseadmed on toodetud vastavuses § 12 lõikes 2 nimetatud tehnilise dokumentatsiooni ja neile kohalduvate nõuetega ühe näidisvalimi põhjal iga seadme alamkategooria kohta.
(2) Näidisvalimi valimisel võtab teavitatud asutus arvesse tehnoloogia uudsust, disaini, tehnoloogia, tootmis- ja steriliseerimismeetodite sarnasusi, kavandatud sihtotstarvet ja eelnevaid „Meditsiiniseadme seadusega” kooskõlas läbi viidud varasemate asjakohaste hindamiste (nt füüsiliste, keemiliste või bioloogiliste omaduste suhtes) tulemusi. Teavitatud asutus dokumenteerib ja hoiab pädevale asutusele kättesaadavana valimi valiku põhimõtted.
(3) Osana kvaliteedijuhtimissüsteemi rakendamise ja ajakohasena hoidmise järelevalve hindamisest hindab teavitatud asutus täiendavaid valimeid.”;
32) paragrahvi 38 tekst sõnastatakse järgmiselt:
„Tootmisprotsessi kvaliteedi tagamisel informeerib tootja teavitatud asutust alati enne verepreparaate lahutamatu koostisosana sisaldava meditsiiniseadme partii turule laskmist ja edastab teavitatud asutusele seadmes kasutatava verepreparaadi kvaliteeti ja ohutust tõendavad sertifikaadid, mille on välja andnud riiklik või liikmesriigi poolt selleks määratud laboratoorium kooskõlas direktiivi 2001/83/EÜ artikli 114 lõikega 2.”;
33) paragrahvi 41 lõige 4 sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Vastavalt „Meditsiiniseadme seadusele” peab tootja paigaldama seadmele CE-märgi ja koostama vastavusdeklaratsiooni, mis hõlmab üht või mitut toodetud meditsiiniseadet, mis on tootenime, tootekoodi või muu ühetähendusliku viite abil selgelt identifitseeritud. Tootja on kohustatud vastavusdeklaratsiooni säilitama.”;
34) paragrahvi 43 lõiget 2 täiendatakse punktiga 7 järgmises sõnastuses:
„7) kui toodete või nende osade lõplikku kontrolli ja katsetamist teostab kolmas isik, siis ka seiremeetodid, mille alusel toimub kvaliteedijuhtimissüsteemi tõhusa toimimise kontrolli laadi ja ulatuse järelevalve kolmanda isiku suhtes.”;
35) paragrahvi 43 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
„(3) Lõikes 2 nimetatud kontrollimisi ei kohaldata tootmisprotsessi selliste aspektide suhtes, mis on kavandatud steriilsuse tagamiseks.”;
36) paragrahvi 47 tekst sõnastatakse järgmiselt:
„(1) II a klassi kuuluva meditsiiniseadme lõppkontrolli kvaliteedi tagamise käigus järgitakse §-des 41, 42 ja 43 sätestatud nõudeid. Vastavusdeklaratsiooni koostamisega kinnitab tootja, et II a klassi kuuluvad meditsiiniseadmed on toodetud vastavuses § 12 lõikes 2 nimetatud tehnilise dokumentatsiooni ja neile kohalduvate nõuetega ühe näidisvalimi põhjal iga seadme alamkategooria kohta.
(3) Teavitatud asutus hindab täiendavaid valimeid osana kvaliteedijuhtimissüsteemi rakendamise ja ajakohasena hoidmise järelevalve hindamisest.”;
37) paragrahvi 49 lõike 3 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
„1) tüübi üldine kirjeldus, sealhulgas kõikide kavandatud seadme teisendite kirjeldused, ja selle sihtotstarve;”;
38) paragrahvi 49 lõike 3 punkt 8 sõnastatakse järgmiselt:
„8) märge verepreparaadi või ravimi sisalduse kohta meditsiiniseadmes, samuti andmed kasutatava preparaadi või ravimi suhtes tehtud uuringute kohta, mille käigus hinnati verepreparaadi või ravimi ohutust, kvaliteeti ja tõhusust, võttes arvesse seadme sihtotstarvet;”;
39) paragrahvi 49 lõiget 3 täiendatakse punktidega 81 ja 82 järgmises sõnastuses:
„81) komisjoni direktiivi 2003/32/EÜ kohane kinnitus selle kohta, kas seade on või ei ole toodetud loomseid kudesid kasutades;
82) meetmed seadmest tulenevate ohtude likvideerimiseks või minimeerimiseks.”;
40) paragrahvi 49 lõike 3 punkt 9 sõnastatakse järgmiselt:
„9) prekliiniline hinnang ja kliiniline hinnang;”;
41) paragrahvi 50 lõige 4 sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Enne kavandile lõpliku hinnangu andmist konsulteerib teavitatud asutus seadmes sisalduva aine kvaliteedi, ohutuse ja tõhususe kontrollimiseks:
1) ühe liikmesriikide nimetatud pädeva asutusega või EMA-ga, kui tegu on lahutamatu koostisosana ravimit „Ravimiseaduse” tähenduses sisaldava meditsiiniseadmega;
2) EMAga, kui tegu on lahutamatu koostisosana verepreparaati „Ravimiseaduse” tähenduses sisaldava meditsiiniseadmega.”;
42) paragrahvi 50 täiendatakse lõigetega 5 ja 6 järgmises sõnastuses:
„(5) Pädev asutus või EMA peab koostama arvamuse 210 päeva jooksul alates kehtivate dokumentide kättesaamisest. Pädeva asutuse või EMA teaduslik arvamus tuleb lisada seadet käsitlevatele dokumentidele. Teavitatud asutus võtab otsuse tegemisel nimetatud arvamust arvesse ning lõike 4 punktis 2 nimetatud seadmete puhul ei väljasta kavandi hindamise sertifikaati, kui see on vastuolus EMA arvamusega. Teavitatud asutus edastab oma lõpliku otsuse arvamuse andnud pädevale asutusele.
(6) Komisjoni direktiivis 2003/32/EÜ nimetatud loomsetest kudedest valmistatud seadmete puhul järgib teavitatud asutus nimetatud direktiivis ettenähtud menetlust.”;
43) paragrahvi 56 lõiked 3 ja 4 tunnistatakse kehtetuks;
44) paragrahvi 56 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
„(41) Meditsiiniseadme partii statistilisel vastavustõendamisel määratakse valim selliste muutujate ja omaduste põhjal, mis tagab vastavalt tehnika tasemele kõrge ohutuse ja funktsioonivõime.”;
45) paragrahvi 60 tekst sõnastatakse järgmiselt:
„Tootja informeerib teavitatud asutust enne verepreparaate lahutamatu koostisosana sisaldava meditsiiniseadme partii turule laskmist ja edastab teavitatud asutusele meditsiiniseadmes kasutatud verepreparaadi ohutust ja kvaliteeti tõendava dokumentatsiooni, mille on välja andnud riiklik või liikmesriigi poolt selleks määratud laboratoorium kooskõlas direktiivi 2001/83/EÜ artikli 114 lõikega 2.”;
46) paragrahvi 63 lõiget 1 täiendatakse punktiga 7 järgmises sõnastuses:
„7) tootja nimi ja aadress;”;
47) paragrahvi 63 lõiget 2 täiendatakse punktiga 3 järgmises sõnastuses:
„3) info tootmiskoha kohta;”;
48) paragrahvi 64 lõike 1 punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:
„2) kliinilise uuringu plaan, uurijabrošüür, kinnitus uuringus osalejate kindlustuse olemasolu kohta, patsiendi informeeritud nõusoleku vorm, märge selle kohta, kas seade sisaldab lahutamatu osana ravimit või verepreparaati „Ravimiseaduse” tähenduses, märge selle kohta, kas seade on või ei ole valmistatud loomseid kudesid kasutades komisjoni direktiivi 2003/32/EÜ tähenduses;”;
49) paragrahvi 64 lõike 1 punkt 3 sõnastatakse järgmiselt:
„3) eetikakomitee kooskõlastus;”;
50) paragrahvi 64 lõike 2 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
„1) seadme üldine kirjeldus ja sihtotstarve;”;
51) paragrahvi 64 lõiget 2 täiendatakse punktidega 31 ja 32 järgmises sõnastuses:
„31) kui seade sisaldab lahutamatu osana ravimit või verepreparaati, siis andmed sellega seoses tehtud katsete kohta kõnealuse aine või verepreparaadi ohutuse, kvaliteedi ja tõhususe hindamiseks, võttes arvesse seadme sihtotstarvet;
32) kui seade on valmistatud loomseid kudesid kasutades komisjoni direktiivi 2003/32/EÜ tähenduses, siis sellega seotud nakkusohu vähendamiseks võetud meetmed;”;
52) määruse normitehnilist märkust täiendatakse pärast teksti „93/68/EMÜ (EÜT L 220, 30.08.1993, lk 1)” tekstiga „ja direktiiviga 2007/47/EÜ (ELT L 247, 21.9.2007, lk 21–55)”.
§ 2. Määrus jõustub 10. detsembril 2010. a.


Teenuste eksport ja ühendusesisene käive
Teenuse osutamisel ei tehta vahet, kas tegemist on teenuse ekspordiga, kui teenus osutatakse väljaspool Euroopa Liidu territooriumit (st kolmandates riikides) asuvatele ettevõtjatele.
Teenuse osutamisel sõltub käibemaksustamine käibe tekkimise kohast:
kui teenuse käive tekib Eestis (KMS § 10 lõigetes 1–3 nimetatud juhtumid), tuleb rakendada 20%-list maksumäära ja tekib käibemaksukohustuslaseks registreerimise kohustus vastavalt käibemaksuseaduse (KMS) § 19 sätestatule. 16 000-eurose piirmäära ületamisel tuleb Eesti ettevõttel end Eestis käibemaksukohustuslaseks registreerida, kusjuures arvesse lähevad nii tehingud, mille käibe tekkimise koht on Eesti kui ka teenused, mis tuleb kajastada ühendusesisese käibe aruandel;
kui teenuse käibe tekkekoht ei ole Eesti (KMS § 10 lõigetes 4–5 nimetatud juhtumid), tuleb rakendada 0%-list käibemaksumäära (reaalne maksukohustus tekib väljaspool Euroopa Liidu territooriumit asuval partneril). Juhul kui kogu käibe moodustab 0%-lise käibemaksumääraga maksustatav käive (v.a. kauba ühendusesisene käive ning KMS § 10 lõike 4 punktis 9 nimetatud teenuse käive, kui teenust osutatakse teise liikmesriigi maksukohustuslasele või piiratud maksukohustuslasele), ei teki ka käibemaksukohustuslaseks registreerimise kohustust.
Arvele esitatavad nõuded on määratletud KMS-i § 37. Kui arve esitatakse ühendusevälisele isikule või kui nullmäära rakendamine ei sõltu ostja isikust, ei ole pöördmaksustamise viidet ning ostja käibemaksuregistri koodi vaja arvel näidata. Eesti käibemaksukohustuslase poolt teenuse osutamisel ettevõtlusega tegelevale ühendusvälise riigi isikule (v.a. KMS § 10 lõikes 2 ja § 10 lõikes 4 punktides 1–8 loetletud juhud) on sobivaks viiteks KMS-i § 15 lõige 4 punkt 1. Käibedeklaratsioonide esitamise kohustus tuleneb KMS-i § 27 lõikest 2, mille kohaselt tekib deklaratsiooni esitamise kohustus hetkest, mil ettevõte on saanud maksukohustuslaseks, või kui ettevõte on esitanud arve või muu müügidokumendi, millele on märkinud käibemaksusumma.
viimati uuendatud: 13.08.2018


§ 16 Politsei tegevuses osalemisel meetmete rakendamine
§ 18 Küsitlemine ja dokumentide nõudmine
§ 19 Isikusamasuse tuvastamine
§ 20 Alkoholijoobe kontrollimine kohapeal
§ 21 Sõiduki peatamine
§ 22 Turvakontroll
§ 23 Vallasasja hoiulevõtmine
§ 24 Valdusesse sisenemine ja valduse läbivaatus
§ 25 Ettekirjutus
§ 26 Isiku kinnipidamine
§ 46 Kaitseliidu seaduse muutmine
§ 48 Vedelkütuse erimärgistamise seaduse muutmine
§ 49 Abipolitseiniku seaduse kehtetuks tunnistamine
RT I, 30.12.2011, 58
(3) Abipolitseiniku kutsesobivuse nõuded kehtestab siseminister määrusega.
(2) Abipolitseiniku ankeedis küsitakse andmeid, mis võimaldavad hinnata isiku sobivust abipolitseinikuna politsei tegevuses osalemiseks. Lisaks tuleb ankeedis märkida abipolitseinikuks kandideeriva isiku sugulaste ja hõimlaste (vanemad, õde, vend, lapsed, abikaasa) andmed, samuti alalise elukaaslase ees- ja perekonnanimi, isikukood (isikukoodi puudumisel sünniaeg ja -koht) ning kontaktandmed. Abipolitseiniku ankeedi vormi kehtestab siseminister määrusega.
(8) Abipolitseiniku kandidaadi ja abipolitseiniku väljaõppe nõuded ning arvestuse sooritamise korra kehtestab siseminister määrusega.
(1) Siseminister võib Politsei- ja Piirivalveameti peadirektori ettepanekul sõlmida mittetulundusühinguga tsiviilõigusliku lepingu (edaspidi korrakaitseleping) politsei tegevuses osaleva ülesande iseseisva täitmise pädevusega abipolitseiniku tegevuse korraldamiseks.
Politsei- ja Piirivalveameti peadirektor esitab kaks korda kalendriaastas siseministrile ülevaate abipolitseinike tegevusest.
§ 16. Politsei tegevuses osalemisel meetmete rakendamine
(1) Abipolitseinik võib rakendada käesoleva seaduse §-des 18–24 ja 26 sätestatud meetmeid, kui ta on kaasatud meetme kohaldamisele politseiametniku korraldusel või tema volitus meetme rakendamiseks tuleneb eriseadusest.
(2) Abipolitseinik võib rakendada käesoleva seaduse §-des 18–20, 22, 23, 25 ja 26 sätestatud meetmeid, kui ta politsei ülesandel teostab iseseisvalt järelevalvet avalikus kohas käitumise nõuete üle või täidab ülesannet avalikku korda ähvardava vahetu kõrgendatud ohu tõrjumiseks.
§ 17. Järelevalve meetme kohaldamise dokumenteerimine abipolitseiniku ülesande iseseisval täitmisel
(2) Kui järelevalve meetme kohaldamisel kasutatakse vahetut sundi, märgitakse meetme kohaldamise protokollis lisaks haldusmenetluse seaduses sätestatud andmetele kohaldatud vahetu sunni vahend, sunnivahendit kohaldanud abipolitseinik ja isik, loom või asi, kelle või mille suhtes on vahetut sundi kohaldatud. Vahetu sunni kohaldamisel rahvahulga vastu märgitakse isikute nimed, kelle suhtes on vahetut sundi kohaldatud, kui see on võimalik. Võimaluse korral rahvahulga suhtes vahetu sunni kasutamine videosalvestatakse ning salvestis säilitatakse samadel alustel meetme kohaldamise protokolliga.
(3) Kui järelevalve meetme kohaldamisel kasutatakse relva või erivahendit, on meetme protokollimine kohustuslik.
§ 18. Küsitlemine ja dokumentide nõudmine
(1) Abipolitseinik võib isiku peatada ja teda küsitleda, kui on alust arvata, et isikul on ohu väljaselgitamiseks või tõrjumiseks või korrarikkumise kõrvaldamiseks vajalikke andmeid, ning selle ohu väljaselgitamine, tõrjumine või korrarikkumise kõrvaldamine on politsei pädevuses.
(2) Küsitlemine protokollitakse, kui küsitletav isik seda taotleb või kui seda peab vajalikuks politseiametnik. Kui politseiametnik peab seda vajalikuks, võib küsitletav isik anda seletusi kirjalikult omakäeliselt.
(3) Abipolitseinik võib nõuda isikult dokumentide esitamist, kui on alust arvata, et isikul on ohu väljaselgitamiseks või tõrjumiseks või korrarikkumise kõrvaldamiseks vajalikke andmeid, ning selle ohu väljaselgitamine, tõrjumine või korrarikkumise kõrvaldamine on politsei pädevuses.
§ 19. Isikusamasuse tuvastamine
(1) Abipolitseinik võib isiku teadmisel kehtiva isikut tõendava dokumendi alusel tuvastada isikusamasuse, see tähendab teha kindlaks isiku nime ja vanuse, tutvuda dokumendiga, võrrelda fotot ja teisi dokumendile kantud biomeetrilisi andmeid isikuga ning kontrollida dokumendi ehtsust, või kui see ei ole võimalik, siis tuvastada isikusamasuse muul õiguspärasel viisil, kui see on vajalik ohu väljaselgitamiseks, tõrjumiseks või korrarikkumise kõrvaldamiseks.
(2) Abipolitseinikul on isikusamasuse tuvastamiseks õigus peatada isik ja nõuda temalt käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud dokumendi esitamist ning saada isikusamasuse tuvastamist võimaldavaid ütlusi ja biomeetrilisi andmeid.
(3) Abipolitseinik võib isikusamasuse tuvastamisel nõuda isikult eriõigust tõendava dokumendi esitamist, kui õigusakti kohaselt on isik kohustatud sellist dokumenti kaasas kandma.
§ 20. Alkoholijoobe kontrollimine kohapeal
(1) Abipolitseinik võib kontrollida indikaatorvahendiga alkoholi sisaldumist isiku väljahingatavas õhus. Joobeseisundi kontrollimise protseduurile võib allutada:
1) sõidukijuhi või muu isiku, kui on alust kahtlustada, et isik on toime pannud süüteo, mille koosseisuliseks tunnuseks on joobeseisund või alkoholi piirmäära ületamine;
2) isiku, kellel esinevad ilmsed joobeseisundi tunnused, kui ta võib olla ohtlik endale või teistele või
3) alaealise, kellel esinevad ilmsed alkoholi tarvitamise tunnused.
5) õigus esitada vaie Politsei- ja Piirivalveametile või kaebus halduskohtule.
(3) Abipolitseinik peab isiku viivitamata andma üle politseile:
§ 21. Sõiduki peatamine
(1) Abipolitseinik võib anda sõiduki- või maastikusõidukijuhile käe, saua või helkurkettaga liiklusseaduses kehtestatud korras märguande sõiduki või maastikusõiduki (edaspidi sõiduk) peatamiseks, kui see on vajalik ohu tõrjumiseks või korrarikkumise kõrvaldamiseks või kõrgendatud ohu väljaselgitamiseks.
(2) Sõidukit peatav abipolitseinik peab kandma rinnamärki ja politsei ohutusvesti kirjaga „ABIPOLITSEINIK”.
§ 22. Turvakontroll
(1) Abipolitseinik võib kontrollida isikut või tema riietust vaatlemise ja kompimise teel või tehnilise vahendi abil kindlustamaks, et isiku valduses ei ole esemeid või aineid, millega ta võib ohustada ennast või teisi isikuid:
(2) Turvakontrolli teostab kompimise teel abipolitseinik, kes on isikuga samast soost. Kui see on vajalik vahetu ohu tõrjumiseks, võib turvakontrolli teostada abipolitseinik, kes ei ole isikuga samast soost.
§ 23. Vallasasja hoiulevõtmine
(1) Abipolitseinikul on õigus võtta hoiule turvakontrolli käigus tuvastatud vallasasi, millega isik võib ohustada ennast või teist isikut või mille valdamine on isikul seadusega keelatud.
(2) Abipolitseinik peab hoiulevõetud asja viivitamata andma üle politseile.
(3) Isikule, kellelt asi hoiule võetakse, väljastab abipolitseinik viivitamata asja hoiulevõtmise protokolli koopia, milles märgitakse abipolitseiniku ees- ja perekonnanimi, kes hoiulevõtmist kohaldab, hoiulevõtmise aeg ja põhjus ning hoiulevõetava asja kirjeldus.
(4) Vallasasja hoiulevõtmiseks võib kasutada vahetut sundi nii kaua, kui see on eesmärgi saavutamiseks vältimatu.
§ 24. Valdusesse sisenemine ja valduse läbivaatus
(1) Abipolitseinik võib siseneda valdaja nõusolekuta tema valduses olevale piiratud või tähistatud kinnisasjale, ehitisse, eluruumi või ruumi, sealhulgas avada uksi, väravaid või kõrvaldada muid takistusi, kui see on vajalik kõrgendatud ohu väljaselgitamiseks või tõrjumiseks.
(2) Abipolitseinik võib valdaja nõusolekuta isiku valduses oleva piiratud või tähistatud kinnisasja, ehitise või ruumi läbi vaadata, sealhulgas vaadata läbi seal asuva asja ning avada uksi, väravaid või kõrvaldada muid takistusi, kui on alust arvata, et piiratud või tähistatud kinnisasjal, ehitises või ruumis viibib isik, kellelt võib võtta seaduse alusel vabaduse või kelle elu, tervis või kehaline puutumatus on tingituna tema abitust seisundist ohustatud.
§ 25. Ettekirjutus
(1) Ohu või korrarikkumise korral on abipolitseinikul õigus panna avaliku korra eest vastutavale isikule ettekirjutusega ohu tõrjumise või korrarikkumise kõrvaldamise kohustus ning hoiatada teda politsei ja piirivalve seaduse §-s 713 nimetatud haldussunnivahendite kohaldamise eest, kui isik ei täida kohustust hoiatuses määratud tähtaja jooksul.
(2) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ettekirjutuse täitmine asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud vahenditega ei ole võimalik või ei anna tulemusi ning ettekirjutuse täitmist on võimalik saavutada vahetu sunniga, võib ettekirjutuse täitmiseks seaduses sätestatud alustel ja korras kohaldada vahetut sundi.
§ 26. Isiku kinnipidamine
(1) Abipolitseinik võib isiku kinni pidada, sulgedes ta ruumi või sõidukisse või piirates muul viisil olulisel määral tema füüsilist vabadust, kui see on vältimatu:
(2) Abipolitseinik võib isiku kinni pidada käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud viisil, kui isik on avalikus kohas pannud toime korrarikkumise ja ei ole tuvastatud tema isikut või korrarikkumise kõrvaldamiseks on kohaldatud vahetut sundi ning on küllaldane alus eeldada, et vahetu sunni kohaldamise lõpetamisel jätkab isik korrarikkumise toimepanemist.
(3) Kinnipeetud isikule tuleb viivitamata teatada talle arusaadavas keeles ja viisil tema kinnipidamise põhjus, teha teatavaks tema õigused ning anda talle võimalus teatada kinnipidamisest oma lähedasele. Kui kinnipeetud isik viibib seisundis, mille tõttu ta ei ole võimeline kinnipidamisest oma lähedasele teatama, teavitab abipolitseinik sellest viivitamata politseid, kes teavitab viivitamata tema lähedast, kui see on võimalik. Kui kinnipeetud isik on alaealine või muu piiratud teovõimega isik, teatab politsei isiku kinnipidamisest esimesel võimalusel tema seaduslikule esindajale, kui see on võimalik. Kinnipeetud isiku nõudmisel antakse talle võimalus teatada kinnipidamisest esindajale.
(4) Kinnipeetud isikule selgitatakse tema järgmisi õigusi:
5) õigus esitada vaie Politsei- ja Piirivalveametile või kaebus halduskohtule;
(5) Kinnipeetud isik tuleb viivitamata anda üle politseile.
(7) Abipolitseinik dokumenteerib isiku kinnipidamise vastavalt siseministri määrusega kehtestatud isiku kinnipidamise dokumenteerimise korrale.
(2) Erivahend on asi, mis on ette nähtud isiku, looma või asja füüsiliseks mõjutamiseks ja mis ei ole relv.
Abipolitseinik võib füüsilist jõudu, erivahendit ja relva kasutada käesoleva seaduse §-des 29–36 sätestatud alustel ja korras.
(1) Abipolitseinik võib kohaldada vahetut sundi ainult juhul, kui isikule kehtiva haldusaktiga ohu tõrjumiseks või korrarikkumise kõrvaldamiseks pandud kohustuse täitmise tagamine muu haldussunnivahendiga ei ole võimalik või ei ole õigel ajal võimalik. Kui hoiatusega määratakse isikule haldusakti täitmise tähtaeg, võib vahetut sundi kohaldada, kui isik jätab haldusakti tähtaegselt täitmata.
(1) Enne vahetu sunni kohaldamist on abipolitseinik kohustatud hoiatama isikut, kelle suhtes või kelle omandis või valduses oleva looma või asja suhtes ta kavatseb vahetut sundi kohaldada. Võimaluse korral määratakse hoiatuses haldusakti täitmiseks tähtaeg, mis võimaldab haldusakti adressaadil kohustuse täita.
(2) Kui hoiatus on tehtud kirjalikult, kordab abipolitseinik hoiatust suuliselt, enne kui asub vahetut sundi kohaldama.
Kui vahetu sunni kohaldamisega tekitatakse isikule kehavigastus, on abipolitseinik kohustatud tagama isikule esimesel võimalusel esmaabi andmise ning vajaduse korral kiirabi kutsumise.
(5) Abipolitseinikule väljastatud erivahendi ja relva väljastamise, tagastamise ning relva kandmise korra kehtestab siseminister määrusega.
(2) Kui käeraudade kasutamine ei ole võimalik, võib abipolitseinik käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud alustel kasutada sidumisvahendit, kui see ei sea ohtu isiku elu, ei tekita talle kehavigastust ega põhjusta kestvat füüsilist valu. Sidumisvahendi kasutamine ei tohi kesta üle ühe tunni järjest.
(1) Abipolitseinikule antakse abipolitseiniku tunnistus ja eritunnused. Abipolitseiniku eritunnused on varrukaembleem, rinnamärk ja kiri „ABIPOLITSEINIK”. Tunnistuse ja eritunnuste kirjelduse kehtestab siseminister määrusega.
(14) Pärast käesoleva paragrahvi alusel hüvitise maksmist tekib riigil regressiõigus hüvitisena makstud summa ulatuses süüdioleva isiku suhtes. Regressinõudeasjades esindab riiki siseminister või tema volitatud isik.
§ 46. Kaitseliidu seaduse muutmine
§ 48. Vedelkütuse erimärgistamise seaduse muutmine
§ 49. Abipolitseiniku seaduse kehtetuks tunnistamine


Kui isikliku kasutusõiguse seadmisel on pooled kokkuleppega isikliku kasutusõiguse sisu täpsustanud või kokku leppinud lubatud viisil ja pooled soovivad, et need kokkulepped kehtiksid kolmanda isiku, esmajoones kinnisasja võimaliku omandaja suhtes, peavad need nähtuma kinnistusraamatust. Seadus annab pooltele võimaluse kujundada isikliku kasutusõiguse sisu kasutusõiguse aluseks oleva võlaõigusliku lepinguga ning teha see AÕS § 571 rakendamise kaudu kehtivaks kinnisasja igakordse omaniku või isikliku kasutusõiguse omandaja suhtes. Selline võlasuhete nähtavaks tegemine kinnistusraamatus ja neile sellega asjaõigusliku iseloomu andmine ei loo juurde uusi asjaõigusi, vaid täpsustab isikliku kasutusõiguse sisu. Enne kinnistusraamatu kande tegemist tuleb kontrollida, kas kinnistusraamatusse sissekantav kokkulepe ei ole vastuolus isikliku kasutusõiguse olemusega (ei moonuta selle põhilist asjaõiguslikku sisu) ega riku norme, mis kaitsevad avalikkust või kolmandate isikute huve. Juhul, kui isikliku kasutusõiguse sisu ei ole täielikult väljendatud kinnistusraamatu kandes, vaid tuleneb kandes tehtud viite tõttu ka alusdokumendist, tuleb kohtunikuabil kontrollida ka alusdokumenti ja iga viidatava lepingupunkti juures otsustada, kas taotletud õiguslikud tagajärjed saavad olla kinnistusraamatusse kantava asjaõiguse sisuks või mitte.
Seadus annab pooltele võimaluse kujundada isikliku kasutusõiguse sisu kasutusõiguse aluseks oleva võlaõigusliku lepinguga ning teha see AÕS § 571 rakendamise kaudu kehtivaks kinnisasja igakordse omaniku või isikliku kasutusõiguse omandaja suhtes. Selline võlasuhete nähtavaks tegemine kinnistusraamatus ja neile sellega asjaõigusliku iseloomu andmine ei loo juurde uusi asjaõigusi, vaid täpsustab isikliku kasutusõiguse sisu. Enne kinnistusraamatu kande tegemist tuleb kontrollida, kas kinnistusraamatusse sissekantav kokkulepe ei ole vastuolus isikliku kasutusõiguse olemusega (ei moonuta selle põhilist asjaõiguslikku sisu) ega riku norme, mis kaitsevad avalikkust või kolmandate isikute huve. Juhul, kui isikliku kasutusõiguse sisu ei ole täielikult väljendatud kinnistusraamatu kandes, vaid tuleneb kandes tehtud viite tõttu ka alusdokumendist, tuleb kohtunikuabil kontrollida ka alusdokumenti ja iga viidatava lepingupunkti juures otsustada, kas taotletud õiguslikud tagajärjed saavad olla kinnistusraamatusse kantava asjaõiguse sisuks või mitte.
Sundvalduse seadmine avalikes huvides tehnovõrgu või - rajatise talumiseks toimub haldusmenetluses. Tsiviilseadustiku üldosa seaduse, asjaõigusseaduse, asjaõigusseaduse rakendamise seaduse, ehitusseaduse, planeerimisseaduse ja kinnisasja sundvõõrandamise seaduse muutmise seadus, millega mh muudeti oluliselt tehnorajatiste ja -ehitiste talumise kohustuse tingimusi ja talumiskohustuse maksmapaneku korda, ei reguleeri seda, millist seadust kohaldada kohtumenetluses, mis on alanud enne selle seaduse jõustumist 26. märtsil 2007. a. Sellises olukorras tuleb kohaldada eraõiguse põhimõtet, mille kohaselt kord tekkinud nõue lahendatakse tekkimise aja õiguse järgi - erandiks on seadusjärgsed tulevikku suunatud nõuded, mh talumiskohustuse nõuded.
Tehnovõrk või -rajatis on ehitatud avalikes huvides, kui selle kaudu osutatakse avalikku teenust ja see kuulub isikule, kellele laieneb muu hulgas elektrituruseaduse § 65 lg-s 1 ja § 66 lg-s 1 sätestatud kohustus. Tarbija elektriga varustamine on avalik teenus AÕS § 1581 lg 1 tähenduses. Nimetatud sätte viimase lause kohaselt tekib selles sätestatud talumiskohustus kinnisasja sundvõõrandamise seaduses sätestatud korras sundvalduse seadmisega. Sundvalduse seadmine avalikes huvides tehnovõrgu või - rajatise talumiseks toimub haldusmenetluses. Seda ei väära ka AÕS § 1581 lg 3, mis kehtestab, et samas paragrahvis sätestatu ei välista talumiskohustuse tekkimist asjaõigusseaduse §-s 158 sätestatud korras. Kuid sealjuures tuleb arvestada, et AÕS § 158 lg 2 kohaselt saab kinnisasja koormamist reaalservituudiga nõuda vaid teise kinnisasja omanik. Tsiviilseadustiku üldosa seaduse, asjaõigusseaduse, asjaõigusseaduse rakendamise seaduse, ehitusseaduse, planeerimisseaduse ja kinnisasja sundvõõrandamise seaduse muutmise seadus, millega mh muudeti oluliselt tehnorajatiste ja -ehitiste talumise kohustuse tingimusi ja talumiskohustuse maksmapaneku korda, ei reguleeri seda, millist seadust kohaldada kohtumenetluses, mis on alanud enne selle seaduse jõustumist 26. märtsil 2007. a. Sellises olukorras tuleb kohaldada eraõiguse põhimõtet, mille kohaselt kord tekkinud nõue lahendatakse tekkimise aja õiguse järgi - erandiks on seadusjärgsed tulevikku suunatud nõuded, mh talumiskohustuse nõuded.
Sundvalduse seadmine avalikes huvides tehnovõrgu või - rajatise talumiseks toimub haldusmenetluses. Seda ei väära ka AÕS § 1581 lg 3, mis kehtestab, et samas paragrahvis sätestatu ei välista talumiskohustuse tekkimist asjaõigusseaduse §-s 158 sätestatud korras. Kuid sealjuures tuleb arvestada, et AÕS § 158 lg 2 kohaselt saab kinnisasja koormamist reaalservituudiga nõuda vaid teise kinnisasja omanik. Tsiviilseadustiku üldosa seaduse, asjaõigusseaduse, asjaõigusseaduse rakendamise seaduse, ehitusseaduse, planeerimisseaduse ja kinnisasja sundvõõrandamise seaduse muutmise seadus, millega mh muudeti oluliselt tehnorajatiste ja -ehitiste talumise kohustuse tingimusi ja talumiskohustuse maksmapaneku korda, ei reguleeri seda, millist seadust kohaldada kohtumenetluses, mis on alanud enne selle seaduse jõustumist 26. märtsil 2007. a. Sellises olukorras tuleb kohaldada eraõiguse põhimõtet, mille kohaselt kord tekkinud nõue lahendatakse tekkimise aja õiguse järgi - erandiks on seadusjärgsed tulevikku suunatud nõuded, mh talumiskohustuse nõuded.


Privaatsuspoliitika - Juuru Vallavalitsus
Juuru Vallavalitsus kui ametiasutus täidab avaliku võimu ülesandeid, mistõttu ametiasutuse tegevus on avalik. Lähtuvalt seadustest on ametiasutusel kohustus teatud osa dokumentidest ja teabest avalikustada või muul viisil igaühele kättesaadavaks teha. Oma tegevuse käigus kogub ja töötleb ametiasutus muuhulgas isikuandmeid ja isikute eraelu puudutavat teavet. Iga isiku kirjaliku pöördumisega vallavalitsusse satub meie valdusse teave, mis võib riivata Teie eraelu. Selliseks teabeks loetakse näiteks e-posti aadressi, andmeid elukoha kohata, telefoninumbrit jms. Delikaatsete isikuandmete, nagu näiteks andmed terviseseisundi või puude kohta, töötlejaks sotsiaalteenuste ja –toetuste maksmisel on vallavanema käskkirjaga kinnitatud sotsiaal- ja lastekaitsespetsialist, lähtuvalt tema ametikohast.
Seadused on isikuandmete ja eraelu puudutava teabe menetlemiseks ja töötlemiseks näinud ette kitsendused. Vallavalitsuse sisemise töökorraldusega püüame teha kõik, et isikute eraelu võimalikult vähe riivataks ning asutusesiseseks kasutamiseks tunnistatud isikuandmed ei satuks kolmandate isikute valdusesse.
Kui olete saatnud meile selgitustaotluse või märgukirja või teabenõude, millele vastamine on teise asutuse pädevuses, siis edastame selle pädevale asutusele. Edastamisest teavitame kindlasti ka Teid.
Teie isikuandmeid kasutame ka Teie järelepärimistele ja teabenõuetele vastamiseks. Kui peame Teile vastamiseks kelleltki teiselt järelepärimisi tegema, avaldame Teie isikuandmeid üksnes minimaalselt, hädavajalikus mahus.
Kui Juuru Vallavalitsus on Teie hinnangul kogunud ja kasutanud isikuandmeid ebaseaduslikult või ei väljasta isikule tema kohta käivaid andmeid, siis on Teil õigus pöörduda kaebusega Andmekaitse Inspektsiooni või kohtu poole.
Vastavalt isikuandmete kaitse seadusele (§ 26), avaliku teenistuse seadusele (§ 55) on Juuru Vallavalitsuse, Juuru Vallavolikogu ja nende moodustatud komisjonide liikmed nii volituste ajal kui ka pärast volituste lõppemist ning ametiasutuse ametnikud kohustatud hoidma saladuses teenistuse tõttu teatavaks saanud perekonna- ja eraellu puutuvaid andmeid ning muud asutusesiseseks kasutamiseks tunnistatud teavet. Kui omavalitsusorgan või komisjon ei vaja seisukoha andmiseks või otsustamiseks otseselt isikuandmeid, edastab ametiasutus dokumendid organi liikmetele isikuandmeteta või muu konfidentsiaalse teabeta.
Igaühel on õigus küsida ametiasutuselt enda kohta käivaid isikuandmeid ning teavet ja tutvuda kõikide tema kohta kogutud andmetega. Seda õigust võib piirata üksnes seaduse alusel.
1) pöörduda suulise järelepärimisega ametniku vastuvõtule;
2) esitada kirjalik taotlus (Veski 1, Juuru alevik, 79401, Juuru vald, Raplamaa; e-post juuru@juuru.ee);
Teabenõude korras väljastatakse taotlejale tema isikuandmetega seotud dokumentide koopiad või väljatrükid või juhatatakse isik avalikustatud teabe juurde. Teabenõue täidetakse viivituseta, kuid mitte hiljem kui viie tööpäeva jooksul nõuetekohaselt esitatud teabenõude registreerimisele järgnevast tööpäevast. Kui teabenõuet on vaja täpsustada või kui teabe väljaselgitamine on aeganõudev, võib ametiasutus teabenõude täitmise tähtaega pikendada kuni 15 tööpäevani. Tähtaja pikendamisest koos põhjendustega teavitatakse teabenõude esitajat.
Riiklikest registritest (Eesti rahvastikuregister, sotsiaalteenuste- ja toetuste andmeregister; majandustegevuse register, riiklik ehitisregister, riigi maakataster, kinnistusraamat, Eesti Hariduse Infosüsteem, Haigekassa, kohustusliku kogumispensioni register, e-toimiku infosüsteem) saab enda kohta käivaid andmeid kontrollida ka riigiportaali www.eesti.ee e-teenuse (rubriik „Kodanikule") kaudu.
Igal isikul on õigus nõuda enda või oma esindatava (eestkostetava) ebaõigete isikuandmete parandamist. Selleks tuleb kas suuliselt või kirjalikult teha vastav tähelepanek ametiasutusele. Asjakohase teabe võib edastada asja menetlevale või menetlenud ametnikule või ametiasutuse üldkontaktidele (tel 484 1000, e-post juuru@juuru.ee või post Veski 1, Juuru alevik, 79401, Juuru vald, Raplamaa ). Paranduste tegemiseks võib ametiasutus nõuda täiendavaid tõendeid.
Eraisikute kirjad (nii asutusse saabunud kui ka asutusest välja saadetud) registreeritakse Juuru Vallavalitsuse elektroonilises dokumendiregistris. Dokumendiregistrile on kõikidel juurdepääs Internetis Juuru valla veebilehelt http://juuru.kovtp.ee/
Kui saadate ametiasutusele kirja ning see ei sisalda isikuandmeid või teavet, mis annab aluse dokumendile juurdepääsupiirang kehtestada, on Teie kiri avaliku teabe seaduse § 12 lõike 4¹ alusel dokumendiregistrist kõikidele kättesaadav. Kirja saatja võib kirjas avaldada, et ei soovi kirja dokumendiregistri kaudu avalikustamist.
Vastavalt kohaliku omavalitsuse korralduse seadusele (§ 23 lg 5, § 31 lg 1, § 51 lg-d 6 ja 7) peavad Vallavolikogu ja Vallavalitsuse õigusaktid (otsused ja korraldused) ning istungite ja komisjonide koosolekute protokollid olema igaühele kättesaadavad. Õigusaktid ja protokollid tehakse kättesaadavaks dokumendiregistri kaudu. Õigusaktides ja protokollides ei avalikustata isikute nimesid, elukohti ning kontaktandmeid. Kui õigusakt sisaldab lisaks isiku nimele ja kontaktandmetele muud seaduse alusel asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud teavet, ei avalikustata õigusaktist ka vastava teabega osa (kohaliku omavalitsuse korralduse seadus § 31 lg 2 ja § 51 lg 8). Kui õigusakti või protokolli sisu on valdavalt asutusesiseks kasutamiseks mõeldud teave, õigusakti või protokolli ei avalikustata.
Vastavalt haldusmenetluse seadusele (§ 31) on ametiasutusel õigus dokumendi resolutiivosa (dokumendi osa, millega kedagi kohustatakse midagi tegema) avaldada üleriiklikus- või kohalikus ajalehes või internetipõhises väljaandes „Ametlikud Teadaanded". Dokumendi resolutiivosa avalikustatakse, kui:
Internetipõhises väljaandes „Ametlikud Teadaanded" avalikustab ametiasutus isikuandmeid ka juhul, kui seda näeb ette eriseadus või selle alusel antud õigusakt (vt Riigi Teataja seadus § 13, Ametlike Teadaannete põhimäärus; www.ametlikudteadaanded.ee).
Isiku otsese osaluseta ja seadusest tuleneva aluseta edastab ametiasutus valla ajalehele Juuru Valla Teataja eakate sünnipäevaliste nimed ning vastsündinute nimed, et õnnitleda uusi vallakodanikke ja nende vanemaid, samuti kaastunde avaldusena surnud vallakodanike nimed. Isikud, kes ei soovi, et nende lähedaste nimed õnnitluseks või kaastunde avaldamiseks ajalehes avaldatakse, teavitagu vastavast asjaolust ametiasutuse infospetsialisti (tel 484 1000 või ajalehe vastutavat toimetajat (tel 484 1005).
Juuru Vallavalitsus ja Juuru Vallavolikogu ning nende moodustatud komisjonid ja Juuru Vallavalitsus asutusena (edaspidi ametiasutus) töötleb isikute andmeid seaduse ja nende alusel antud õigusaktidega kohalikule omavalitsusele ja tema asutustele pandud ülesannete täitmisel ja täitmiseks. Isikuandmete töötlemisel lähtume isikuandmete kaitse seadusega ning Andmekaitse Inspektsiooni juhistega isikuandmete töötlemisele sätestatust.
Isikuandmete töötlemise aluseks on üldjuhul isiku enda algatus (taotlus, avaldus, märgukiri, teabenõue jne – edaspidi nimetatud kiri). Isiku algatuse või osaluseta töötleb vallavalitsus isikuandmeid ainult siis, kus seadus näeb vastava õiguse avaliku ülesande täitmiseks ette.
Isikuandmetega dokumente säilitatakse vastavalt Juuru Vallavalitsuse dokumentide loetelus märgitud säilitustähtajale. Säilitustähtaja ületanud dokumendid hävitatakse. Hävitatud dokumentide andmed kustutatakse ka dokumendiregistrist.
1) vallavalitsuse korraldused, vallavolikogu otsused ja istungite protokollid säilitatakse alalisena;
6) vallaga töö- või teenistussuhtest lähtuvalt on personaliga seotud dokumentide üldine säilitustähtaega 50 aastat; 2009. aastast säilitatakse töölepinguid 10 aastat lepingu lõppemisest arvates; tööohutuse ja töötervishoiuga seotud dokumente säilitatakse 55 aastat; atesteerimislehti 25 aastat; vallavanema käskkirju puhkusele lubamiseks, teenistus- või töölähetusse suunamiseks, isikliku sõiduauto teenistusülesannete täitmiseks kasutamise hüvitamiseks 7 aastat ning majanduslike huvide deklaratsioone 5 aastat (alates 2014. aastast esitatakse huvide deklaratsioonid Vabariigi Valitsuse asutatud registrile, kes korraldab deklaratsioonide avalikustamise, säilitamise ning hävitamise);
8) füüsiliste isikutega sõlmitud töövõtu- ja käsunduslepinguid säilitatakse 10 aastat.
Peamised ülesanded, mis on isikuandmete töötlemisega seotud
1) vastavalt rahvastikuregistri seadusele ja perekonnaseisutoimingute seadusele isikute sünni ja surma faktiga seotud andmete ning elukohaandmete Eesti rahvastikuregistrisse kandmine, registrikande aluseks olevate andmete kogumine ja säilitamine, rahvastikuregistrist seadusega sätestatud alustel andmete väljastamine;
2) sotsiaalhoolekande ja tervishoiukorraldusega seotud seaduste (sotsiaalhoolekande seadus, riiklike peretoetuste seadus, puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seadus, tööturuteenuste ja ‑toetuste seadus, riikliku matusetoetuse seadus, psühhiaatrilise abi seadus, ravikindlustuse seadus jms) ning nende seaduste alusel antud õigusaktidest lähtuvalt sotsiaalhoolekande korraldamiseks, sotsiaalabi ja -teenuste osutamiseks ning rahvatervise kindlustamiseks ja tagamiseks vajalike isikuandmete kogumine ja säilitamine, andmete sotsiaalteenuste- ja toetuste andmeregistrisse kandmine, andmete kontrollimine ning seaduste alusel andmete väljastamine;
3) perekonnaseadusest tulenevalt piiratud teovõimega isikute (nii alaealiste kui ka täiskasvanute) eestkoste ja õiguste kaitse korraldamiseks vajalike isikuandmete kogumine, säilitamine ning seaduste alusel andmete edastamine ja väljastamine;
4) haridusseaduse, koolieelse lasteasutuse seaduse, põhikooli- ja gümnaasiumi seaduse, huvikooli seaduse ning nende alusel antud õigusaktidest lähtuvalt isikute andmete kogumine ja säilitamine, andmete Eesti Hariduse Infosüsteemi (EHIS) sisestamine ning EHISest andmete saamine ja seaduse alusel väljastamine;
5) majandustegevusega seotud eriseaduste alusel (ühistranspordiseadus, alkoholiseadus, turismiseadus, reklaamiseadus, kaevetööde eeskiri jms) lubade väljastamiseks või vastavateks kooskõlastusteks isikuandmete kogumine ja säilitamine ning majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse alusel väljastamine;
6) planeeringuseadusest tulenevalt algatatud planeeringutega seotud isikuandmete ning ehitusseadusest tulenevalt ehitiste ehitamise ja kasutamisega seonduvate isikuandmete kogumine ning riiklikusse ehitisregistrisse andmete kandmine, ehitusseadusega sätestatud isikuandmete kogumine ja säilitamine, kontrollimine ning seaduste alusel andmete edastamine ja väljastamine;
7) maamaksuseaduse, maakatastriseaduse, maakorraldusseaduse ja kinnistusraamatu seaduse alusel maaüksuse kasutamise ja maksustamisega seotud isikuandmete kogumine ja säilitamine ning seaduste ja nende alusel antud õigusaktidest lähtuvalt maakatastrisse ja kinnistusraamatusse isikuandmete edastamine ning vastavatest registritest isikuandmete saamine, Maksu- ja Tolliametile maamaksu määramiseks andmete edastamine;
9) jäätmeseadusest tulenevate ülesannete täitmisega seotud isikuandmete kogumine ja säilitamine ning jäätmevaldajate registrisse andmete kandmine, alusandmete kogumine ja säilitamine, kontrollimine ning seaduste alusel andmete edastamine ja väljastamine;
10) kalmistuseaduse alusel maetute ning hauaplatside hooldamise ja kasutamisega seotud isikute andmete kogumine ja säilitamine, Juuru valla kalmisturegistrisse kandmine ning seaduse alusel andmete edastamine;
11) loomatauditõrje seaduse alusel koerte ja vajaduse korral teiste lemmikloomade üle arvestuse pidamiseks loomaomanike andmete kogumine, andmekogusse kandmine, säilitamine ja seaduste alusel edastamine;
12) võlaõigusseadusest ja raamatupidamise seadusest tulenevalt Juuru vallaga lepingulises suhtes olevate isikute andmete kogumine, säilitamine ning seaduse alusel väljastamine ja edastamine;
14) valimisseaduste alusel (Riigikogu valimise seadus, kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seadus, Euroopa Parlamendi valimise seadus ja rahvahääletuse seadus) kandideerivate isikute ning valijate andmete kogumine ja säilitamine ning seaduse alusel väljastamine;
15) Juuru vallaga töö- või teenistussuhtes olevate isikute kohta töölepingu seaduse või avaliku teenistuse seaduse alusel töö- või teenistussuhteks vajalike isikuandmete, töötervishoiu ja tööohutuse seadusest tulenevate isikuandmete ning raamatupidamise seadusest ja korruptsioonivastasest seadusest tulenevate isikuandmete kogumine, säilitamine ning seaduse alusel väljastamine, andmete maksukohustuslaste alamregistri töötamise registrile ja kohustusliku kogumispensioni registrile edastamine;
16) korruptsioonivastasest seadusest, raamatupidamise seadusest ja kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seadusest tulenevalt isikute, kes oma tegevusega on Juuru valla majandus- ja finantstegevusega seotud, kohta eelmärgitud seadusest tulenevate andmete kogumine, säilitamine ja seaduse alusel väljastamine;
17) avaliku teabe seaduse, märgukirjale ja selgitustaotlusele vastamise seaduse ning asjaajamiskorra ühtsete aluste alusel asutusele saadetud avalduste, teabenõuete, märgukirjade, selgitustaotluste saatjate andmete kogumine, dokumendiregistrisse kandmine, säilitamine ja seaduse alusel väljastamine;
18) välismaalaste seaduse § 294 alusel Juuru valla territooriumil viibiva välismaalase õigusliku staatuse kohta andmete kontrollimine ning tema kohta andmete kogumine ning seadusliku aluseta Juuru vallas viibivast või töötavast välismaalasest Politsei- ja Piirivalveametile teabe edastamine;