Kullamaa Keskkooli põhimäärus – Riigi Teataja
Kullamaa Keskkooli põhimäärus
Kullamaa Keskkooli põhimäärus - sisukord
§ 2 Kooli haldusala
§ 4 Pitsat, eelarve, sümboolika
3 Õppe- ja kasvatustegevuse korralduse alused
§ 11 Õppe- ja kasvatustegevuse korraldus
§ 12 Õpilaste kooli vastuvõtmine
§ 13 Koolist väljaarvamine
§ 14 Õppekavavälise tegevuse korraldamise alused
§ 20 Koolitöötajate koosseis
§ 21 Koolitöötajate ülesanded, õigused-kohustused ja vastutus
§ 22 Töölepingute sõlmimine, muutmine ja lõpetamine
7 Kooli sisehindamine ja kooli nõustamine sisehindamise küsimustes
§ 26 Kooli sisehindamine
§ 27 Kooli nõustamine sisehindamise küsimustes
8 Finantseerimise, majandamise ja asjaajamise alused
§ 30 Vara valdamine, kasutamine ja käsutamine
§ 33 Rakendussätted ja jõustumine
RT IV, 09.05.2014, 51
Vastu võetud 09.02.2011 nr 3
jõustumine 15.02.2011
13.04.2012 20.04.2012
25.04.2014 RT IV, 09.05.2014, 4 12.05.2014, määruse tekstis asendatud sõna „pedagoog” sõnaga „õpetaja” vastavas käändes.
Määrus kehtestatakse „Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse“ § 35 lg 2, Kullamaa Vallavolikogu 23.04.2010 määruse nr. 15 „Kullamaa valla põhimäärus“ § 51 lg 5 ning “Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse” § 66 lõike 2 alusel.
Kooli nimetus on Kullamaa Keskkool (edaspidi kool).
§ 2. Kooli haldusala
(1) Kool on munitsipaalkool põhi- ja gümnaasiumihariduse omandamiseks. Kooli liik ühe asutusena tegutsev põhikool ja gümnaasium.
(2) Kool on Kullamaa Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav asutus.
(3) Kool juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi haridusseadusest, põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest, Kullamaa valla (edaspidi vald) õigus- ja haldusaktidest, käesolevast põhimäärusest ning muudest õigusaktidest.
Kooli asukoht ja tegutsemiskoht on Eesti Vabariik Lääne maakond Kullamaa vald Kullamaa küla. Postiindeks 90701
§ 4. Pitsat, eelarve, sümboolika
(1) Koolil on oma nimega pitsat, Kullamaa valla eelarves iseseisev eelarve ja oma sümboolika.
(2) Kooli eelarve tulud moodustuvad eraldistest riigi- ja vallaeelarvest, laekumistest sihtasutustelt, annetustest ning kooli õppekava välisest tegevusest saadud tuludest.
(3) Kooli eelarve kooskõlastab direktor kooli hoolekoguga ning eelarve kinnitab vallavolikogu vallaeelarve koosseisus.
(2) Kooli asjaajamiskeel on eesti keel.
Kooli tegevuse eesmärgiks on koolikohustuslike laste arenguks tingimuste loomine, laste õpetamine ja kasvatamine, mille lõpptulemuseks on põhi- ja gümnaasiumihariduse omandamine.
1) luua tingimused ning võimalused õpilastele koolikohustuse täitmiseks ja põhi- ja gümnaasiumihariduse omandamiseks;
2) valmistada õpilased ette õpingute jätkamiseks järgmisel haridustasemel;
3) kujundada sobiv õpi- ja arengukeskkond;
4) luua keskkond, mis toetab teadmiste, oskuste, vilumuste, väärtuste ning käitumisnormide omandamist, võimaldamaks inimesel kujuneda pidevalt arenevaks isiksuseks, kes tuleb oma eluga toime, austab iseennast, oma perekonda, kaasinimesi ja loodust, oskab analüüsida olukordi ja teha valikuid, mõistab töö ja koostöö vajalikkust, oskab hinnata oma edasiõppimise ning tööalaseid võimalusi;
5) luua õpilastele tingimused kultuuri- ja sporditegevuseks;
6) korraldada õpilaste toitlustamist koolis;
7) luua töötajatele tingimused oma erialase ja pedagoogiliste teadmiste täiendamiseks;
8) õppe- ja kasvatustegevuse korraldamisel teha koostööd sotsiaal- ja tervishoiutöötajatega, politseiga, tööandjatega, lapsevanematega, kohaliku omavalitsusega ja teiste koolidega;
9) tagada õpilastele tervisekaitseeeskirjade ja -normide kohane päevakava, õppekorraldus ja –koormus;
10) kindlustada õpilased vajalike õpikute ja muude õppevahendite ning -materjalidega;
11) luua töötajatele ohutustehnikale vastavad kaasaegsed töö- ja olmetingimused ning võimalused oma erialaste ja pedagoogiliste teadmiste täiendamiseks ja rakendamiseks;
12) kasutada koolile eraldatud ressursse sihipäraselt ja mõistlikult;
13) tagada õpilase koolis viibimise ajal ja kõikide kooli poolt korraldatavate ürituste ajal tema tervise kaitse ning koostada tervisekaitse eeskirjade ja normide kohane päevakava.
3. peatükk Õppe- ja kasvatustegevuse korralduse alused
(1) Koolis on põhikool (1.-9. klass) ja gümnaasium (10.-12. klass).
(2) Vallavalitsuse nõusolekul ja vastavalt vajadusele töötavad koolis pikapäevarühmad, aine- ja huviringid, parandusõpperühmad
(3) Koolil on oma söökla, mis tegutseb vastavalt seadusandluses esitatud nõuetele.
(4) Koolil on oma raamatukogu.
(1) Õpetamise alusdokumendiks on kooli õppekava, mis on koostatud põhikooli ja gümnaasiumi riikliku õppekava alusel.
(2) Kooli õppekava kinnitab kooli direktor käskkirjaga kooskõlastatult õppenõukogu ja kooli hoolekoguga.
(4) Kooli õppekavas on määratletud kooli õppe-eesmärgid, õppeperioodi ajaline ja mahuline korraldus ning kohustuslike õppeainete täpsustatud ja täiendatud ainekavad.
(5) Valikainete valikul arvestab kool oma võimalusi ning õpilaste, lapsevanemate ja õpetajate ettepanekuid.
(2) Arengukava koostatakse vähemalt kolmeks aastaks.
(3) Arengukavas määratakse kooli arengu põhisuunad ja -valdkonnad, sealhulgas turvalisuse tagamine koolis, tegevuskava kolmeks aastaks ja arengukava uuendamise kord.
[RT IV, 09.05.2014, 4 - jõust. 12.05.2014]
(4) Arengukava ja selle muudatused esitatakse enne kinnitamist arvamuse saamiseks kooli hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule.
(5) Arengukava kinnitab volikogu.
(6) Kooli arengukava peab olema kooskõlas kehtiva valla arengukavaga.
§ 11. Õppe- ja kasvatustegevuse korraldus
(1) Õppeperioodi arvestusühikud on õppetund, õppepäev, õppenädal, õppeveerand, kursus ja poolaasta. Õppeperioodis on 2 poolaastat, 4 õppeveerandit ning vähemalt 35 õppenädalat ja 175 õppepäeva. Lõpuklassides on kokku vähemalt 185 õppepäeva. Lõpueksami toimumise päeval ja vähemalt kahel päeval enne seda õppetunde ei toimu. Lõpueksami toimumise päev ja sellele eelnevad kaks päeva arvatakse õppepäevade hulka. Koolivaheajad kehtestab haridus- ja teadusminister.
(2) Õppetöö põhivormiks on õppetund, mille kestvuseks on 45minutit, vahetunni pikkus on 10minutit ja söögivahetund kestab vähemalt 15minutit.
(3) Õpilaste nädalakoormus, õppeainete loend ja õppetundide arv on kehtestatud haridus- ja teadusministri määrusega. Õppetundide arv ja nende järjekord õppepäevas määratakse tunniplaaniga, mille kinnitab kooli direktor käskkirjaga.
(4) Õppe-ja kasvatustegevus toimub statsionaarses ja mittestatsionaarses vormis.
[ - jõust. 20.04.2012]
(5) Klassi täituvuse ülemine piirnorm on põhikoolis 24 õpilast, gümnaasiumis 36 õpilast. Pikapäevarühmas võib olla kuni 24 õpilast. Vallavolikogu võib direktori ettepanekul ning hoolekogu nõusolekul kehtestada suurema rühma täitumuse ülemise piirnormi.
(6) Kui kahe või kolme klassi õpilaste arv on põhikoolis kokku 16 või alla selle, võib nendest klassidest moodustada liitklasse või nendes klassides korraldada õppetegevust liittundidena.
(7) Õpilaste teadmiste ja oskuste hindamisel lähtub kool riiklikus õppekavas ja selle alusel koostatud kooli õppekavas nõutavatest teadmistest ja oskustest. Teadmiste ja oskuste ning käitumise ja hoolsuse hindamise põhimõtted, tingimused ja kord sätestatakse kooli õppekavas, lähtudes haridus- ja teadusministri määrusega sätestatud hindamise alustest, tingimustest ja korrast.
(8) Individuaalse õppekava alusel õppija puhul arvestatakse hindamisel individuaalses õppekavas sätestatud erisusi. Koduõppe ja haiglaõppe tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teaduminister.
(9) Vajaduse korral viiakse kord õppeaasta jooksul õpilasega koolis läbi arenguvestlus, mille üldeesmärk on õpilase arengu toetamine. Õpilasega läbiviidavast arenguvestlusest võtab osa lapsevanem või hooldaja (edaspidi vanem) ja õpilase klassijuhataja. Vajadusel kaasatakse ka teisi õpetajaid, koolitöötajaid või vallavalitsuse ametnikke. Arenguvestluse läbiviimise tingimused ja kord kooskõlastatakse kooli õppenõukogu ja hoolekoguga ning selle kinnitab kooli direktor oma käskkirjaga.
(10) Kooli lõpetamine toimub vastavalt haridus- ja teadusministri määrusega sätestatud põhikooli ja gümnaasiumi lõpueksamite korraldamise ning põhikooli ja gümnaasiumi lõpetamise tingimustele ja korrale.
(11) Õpilasele väljastatakse klassitunnistus veerandi ja õppeaasta lõpul. Klassitunnistus on dokument, mille kaudu kool teavitab õpilast ja vanemat veerandi- ja aastahinnetest. Klassitunnistus kinnitatakse kooli direktori ja klassijuhataja allkirjade ning kooli pitsatiga. Klassitunnistus on üheks õppeaastaks. Klassitunnistuse vormi kinnitab kooli õppenõukogu.
§ 12. Õpilaste kooli vastuvõtmine
(1) Kool on kohustatud võtma õpilaseks vastu kõik selleks soovi avaldavad koolikohustuslikud isikud, kellele see kool on elukohajärgne kool.
(2) Kooli vastuvõtmise üldised tingimused ja korra ning koolist väljaarvamise korra kehtestab haridus- ja teadusminister. Vajadusel kehtestab vallavalitsus täpsema korra. Eelnõu valmistab ette kooli direktor ning see esitatakse enne kehtestamist hoolekogule arvamuse saamiseks.
§ 13. Koolist väljaarvamine
2) kui õpilane on asunud haridust omandama teises üldhariduskoolis või välisriigi õppeasutuses ja ta ei ole esitanud käesoleva paragrahvi lõike 13.1. kohaselt taotlust;
5) kui õpilane puudub mõjuva põhjuseta õppetundidest ning teda ei ole seetõttu võimalik järgmisse klassi üle viia, välja arvatud koolikohustuslik õpilane
6) kui õpilane on täitnud põhikooli või gümnaasiumi lõpetamise tingimused ja talle on väljastatud lõputunnistus;
8) kui gümnaasiumiastme õpilane on vähemalt kolmes õppeaines saanud „puuduliku” või „nõrga” aastahinde.
§ 14. Õppekavavälise tegevuse korraldamise alused
(1) Kooli õppekavaväline tegevuseks on ürituste, huviringide, loengute jmt korraldamine.
(2) Kooli õpilastele on rühma-, klassi- või koolivälises töös kooli ruumide, rajatiste ja vahendite kasutamine ringitundides tasuta.
(3) Õppekavaväliselt kool:
1) rendib ruume harrastustegevuse ja erinevate ürituste läbiviimiseks vallavalitsuse poolt kehtestatud hinnakirja alusel;
2) pakub vajadusel ürituste toitlustamise võimalust.
1) omandada tasuta põhi- ja gümnaasiumiharidust.
2) saada õppekavas ettenähtu omandamiseks õpetajalt täiendavat abi õpetaja tööaja piires;
3) kasutada tasuta kooli õpikuid, tagastades need õppeperioodi lõpul puhaste ja korralikena aineõpetajale;
4) kasutada klassi- ja koolivälises töös tasuta oma kooli ruume, rajatisi ning õppe-, spordi- ja tehnilisi ning muid vahendeid, kui selles on eelnevalt õpetajate ja direktoriga kokku lepitud;
5) saada teavet koolikorralduse, õpilaste õiguste ja kohustuste ning õppimisvõimaluste kohta;
6) saada sõidu- ja muid soodustusi Vabariigi Valitsuse ja Kullamaa Vallavolikogu kehtestatud korras ja ulatuses;
7) pöörduda oma õiguste kaitseks klassijuhataja, kooli juhtkonna, hoolekogu, Haridus- ja Teadusministeeriumi järelevalveametnike või lastekaitseorganisatsiooni ja teiste erialaspetsialistide poole;
8) moodustada koolis õpilasesindus ning osaleda selle töös;
10) teha ettepanekuid kooli direktorile ja teistele õpetajatele õppe- ja kasvatustegevuse korraldamise kohta.
7) hoidma ja tagastama õigeaegselt õpilase kasutuses olevad kooli õppevahendid (õpikud jmt)
9) täitma muid seadustest ja nende alusel antud õigusaktidest tulenevaid õpilaste kohustusi.
Õpilastele avaldatakse tunnustust või laitust seadustes, haridus- ja teadusministri määruses ja kooli kodukorras ettenähtud korras.
(1) Kooli õpilaskonnal on õigus valida õpilasesindus, kes esindab õpilaskonda õpilasesinduse põhimääruses sätestatud pädevuse piires koolisisestes suhetes ning suhetes teiste organisatsioonide, asutuste ja isikutega. Õpilasesindus lähtub oma tegevuses õpilaste huvidest, vajadustest ja õigustest.
(1) Koolitöötajad on õpetajad ja teenindav personal.
(2) Õpetajad on kooli direktor, õpetajad, ning muud õppe- ja kasvatusalal töötavad isikud.
(3) Kool kannab õpetajate andmed Eesti Hariduse Infosüsteemi (EHIS).
(1) Kooli juhib direktor. Koolis on direktori ametikoht.
(2) Koolitöötajate koosseisu eelseisvaks õppeaastaks kinnitab kooli direktor käskkirjaga, arvestades põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses, põhikooli ja gümnaasiumi riiklikus õppekavas ja valdkonna teistes õigusaktides sätestatud miinimumnõuetega ning vallavolikogu poolt kinnitatud eelarvega, ja esitab selle vallavalitsusele.
(3) Koolitöötajate koosseisu kinnitamisel eristatakse ametikohtade grupid põhikooli ja gümnaasiumi riikliku õppekava täitmisele suunatud õppetöö läbiviimise ja klassijuhatamise osas eraldi põhikooli- ja gümnaasiumiosa jaoks, õppetööd toetavate ja tugiteenuste osas ning abistavate tööde osas.
(4) Vallavalitsusel on õigus nõuda õppeaastaks kinnitatud koolitöötajate koosseisude muutmist juhul, kui see ei vasta käesoleva paragrahvi lg 2 ja lg 3 nimetatud nõuetele.
(5) Koolitöötajate koosseisu muutmise vajadusest uuel eelarveaastal teatab kooli direktor koos järgmise aasta eelarvetaotlusega vallavalitsusele kirjalikult, vastavalt valla aastaeelarve koostamise ajakavale ja vorminõuetele.
(6) Eelarve muutmist eeldava koolitöötajate koosseisu muutmise vajaduse tekkimisel eelarveaasta jooksul esitab kooli direktor eelarve muutmise taotluse koos seletuskirjaga vähemalt kaks kuud enne tähtpäeva, millal on vaja muudatust rakendada, näidates koolitöötajate koosseisu suurendamisel ära vahendid, millest kaetakse täiendav personalikulu.
(7) Kooli eelarve muutmise vajadusest eelarveaasta jooksul, mis toob kaasa koolitöötajate koosseisu muutmise, teatab vallavalitsus kooli direktorile vähemalt kaks kuud enne tähtpäeva, millal on vaja muudatust rakendada.
§ 21. Koolitöötajate ülesanded, õigused-kohustused ja vastutus
(1) Koolitöötajate ülesanded ja kohustused, õigused ja vastutus määratakse kindlaks käeolevas põhimääruse ja töökorralduse reeglite, ametijuhendite ja töölepingutega, mis on kooskõlas töölepingu seadusega ja õpetajate töösuhteid reguleerivate muude õigusaktidega.
(2) Töökorralduse reeglid ja ametijuhendid kinnitab kooli direktor käskkirjaga.
(3) Koolitöötajate ülesandeks on õpilaste õpetamine ja kasvatamine ning osalemine kooli arendamises.
(4) Kooli teenindava ja muude töötajate ülesandeks on tagada häireteta töö koolis, heaperemehelik majandamine ja koolivara korrasolek.
(5) Kooli töötajatel on õigustäiendada oma erialaseid teadmisi vastavalt täiskasvanute koolituse seaduses ja koolis sätestatud tingimustele. Töötaja osaleb täiendusõppes vastavalt kooli arengukavas sätestatud koolitöötajate koolituse korraldamise kavale.
(6) Koolitöötajatel on õigustöötada töötervishoiu ja tööohutuse seaduse ning selle alusel vastu võetud õigusaktides sätestatud nõuetele vastavates töötingimustes.
(7) Koolitöötajatel on õigus esitada direktorile ettepanekuid õppe- ja kasvatustegevuse parendamiseks.
(8) Õpetajatena võivad koolis töötada isikud, kellel on vähemalt kõrgharidus ning haridus- ja teadusministri kehtestatud kvalifikatsiooninõuetele vastavad pedagoogilised kompetentsid.
(9) Õpetajate kvalifikatsioonitaseme üle otsustamiseks korraldatakse atesteerimine. Õpetajate atesteerimine toimub vastavalt haridus- ja teadusministri kehtestatud korrale.
§ 22. Töölepingute sõlmimine, muutmine ja lõpetamine
(1) Töölepingud koolitöötajatega sõlmib, muudab, peatab ja lõpetab kooli direktor töölepinguseaduses sätestatud tingimustel ja korras.
(2) Õpetajate (väljaarvatud direktori) vabade ametikohtade täitmiseks korraldab kooli direktor konkursi, mille läbiviimise korra kinnitab hoolekogu direktori ettepanekul.
3) esindab kooli ja tegutseb kooli nimel ning käsutab kooli eelarvevahendeid seaduse ning käesoleva põhimäärusega antud volituste ulatuses;
4) kehtestab kooli palgakorralduse põhimõtted, esitades need enne kehtestamist arvamuse andmiseks õpetajatele ja hoolekogule ning kooskõlastamiseks vallavalitsusele;
6) kinnitab käesolevas põhimääruses kehtestatud korras koolitöötajate koosseisu;
(6) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise korra kehtestab vallavalitsus, esitades selle enne kehtestamist arvamuse andmiseks hoolekogule.
(7) Direktoriga sõlmib töölepingu vallavanem või tema volitatud ametiisik.
(4) Õppenõukogu koosseisu kinnitab kooli direktor oma käskkirjaga.
(1) Kooli hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, kelle ülesanne on kooli õpilaste, õpetajate, vallavolikogu ja vallavalitsuse, õpilaste vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide ühistegevus õppe ja kasvatuse suunamisel, planeerimisel ja jälgimisel ning õppeks ja kasvatuseks paremate tingimuste loomine. Hoolekogu moodustatakse ja selle töökord kehtestatakse Kullamaa vallavalitsuse kehtestatud korras.
17) täidab teisi seadusega või seaduse alusel antud õigusaktidega talle pandud ülesandeid ning teeb vallavalitsusele ettepanekuid kooliga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks.
7. peatükk Kooli sisehindamine ja kooli nõustamine sisehindamise küsimustes
§ 26. Kooli sisehindamine
(2) Sisehindamine on pidev protsess, mille eesmärk on tagada õpilaste arengut toetavad tingimused ja kooli järjepidev areng. Selleks selgitatakse välja kooli tegevuse tugevused ning parendusvaldkonnad, millest lähtuvalt koostatakse kooli arengukava tegevuskava. Nimetatud eesmärgist lähtuvalt analüüsitakse kooli sisehindamisel õppe- ja kasvatustegevust ja juhtimist ning hinnatakse nende tulemuslikkust.
(3) Kooli sisehindamise korra kehtestab direktor, esitades selle enne arvamuse andmisekshoolekogule.
(4) Kooli sisehindamist tehakse vähemalt üks kord kooli arengukava perioodi jooksul
§ 27. Kooli nõustamine sisehindamise küsimustes
[Kehtetu RT IV, 09.05.2014, 4 - jõust. 12.05.2014]
8. peatükk Finantseerimise, majandamise ja asjaajamise alused
(1) Kooli vara moodustavad koolile sihtotstarbeliseks kasutamiseks ja valdamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara.
(2) Kooli vara kasutamise kord määratakse kindlaks töökorraldusereeglitega, ametijuhenditega ja töölepingutega personalile ning kodukorras õpilastele või kooli juhtkonna erikorraldustega nii personalile kui õpilastele vastavalt kehtivale seadusandlusele ja vallavolikogu poolt kehtestatud Kullamaa vallavara valitsemise korrale.
(1) Kooli kulud katab vallavalitsus, lähtudes valla eelarves selleks ettenähtud vahenditest.
(2) Eelarve kulude katte allikaks on eraldised riigi- ja vallaeelarvest, laekumised sihtasutustelt, organisatsioonidelt, üksikisikutelt ja õppekava välisest tegevusest saadud tulud.
(3) Kool võib vastu võtta eraldisi sihtasutustelt ja annetusi äriühingutelt, mittetulundusühingutelt ja üksikisikutelt. Direktor peab eraldisest ja annetusest teavitama vallavalitsust ning tagama nimetatud vahendite kasutamise arvestuse vallavalitsuse raamatupidamises ja kajastamise eelarve täitmise õigusaktides ja vallavalitsuse raamatupidamise eeskirjas kehtestatud korras.
(4) Koolil võivad olla ka tulud käesolevas põhimääruses sätestatud õppekavavälisest tegevusest. Vallavalitsuse poolt kinnitatud hindade alusel osutatud teenuste ja ürituste korraldamise eest saadud tulu võib kasutada kooli tegevusvaldkonnast tulenevate ülesannete täitmiseks. Täiendavate tulude kasutamine toimub õigusaktides kehtestatud korras ning nende kasutamise kohta on direktor kohustatud aru andma hoolekogule ja vallavalitsusele.
§ 30. Vara valdamine, kasutamine ja käsutamine
(1) Kool teostab oma vara valdamise, käsutamise ja kasutamise õigust, lähtudes vallavolikogu kehtestatud Kullamaa vallavara valitsemise korrast.
(2) Kooli põhimääruses ettenähtud tasuliste teenuste hinnad kehtestab vallavalitsus.
(4) Õpilase poolt koolile pahatahtlikult tekitatud aineline kahju hüvitatakse vastavalt kehtestatud korrale.
(2) Kooli raamatupidamist korraldab vallavalitsuse raamatupidamine.
(3) Kool esitab oma tegevuse kohta statistilisi ja muid aruandeid õigusaktidega kehtestatud tähtaegadel ja korras.
(4) Kooli õppe- ja kasvatustegevuse korralduse ning taseme üle teostatakse riiklikku järelevalvet haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud korras.
(1) Kooli ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsustab volikogu ja korraldab vallavalitsus seadustes sätestatud alustel ja korras.
(4) Vallavalitsus tagab tegevuse lõpetanud kooli õpilastele võimaluse jätkata õpinguid mõnes muus koolis.
§ 33. Rakendussätted ja jõustumine
(3) Käesolev põhimäärus jõustub 15.02.2011.


< Eelmine 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 Järgmine > (97 kirjet)
Küsimus: Kuidas lahendada tööl tervisele hakkav olukord, kus ustest tuleb kogu aeg külma, aga nõutud on esinduslik riietus?06.12.2012
Pöördun Teie poole murega oma töötingimuste osas, ei oska sellele lahendust leida. Et asjast parema ülevaate saaksite, kirjeldan oma töötingimusi pisut. Tegemist on administratiivse tööga, töökohaks siis ruum, mis avaneb kohe välisuksest tulles, ehk siis fuajee. Fuajees on kivipõrand (hall kiviplaat) ja põrand on tohutult külm. Ka on fuajees madal temperatuur, ikka kohe väga madal. Fuajee pole suur ja iga kord kui keegi siseneb, tuleb pahvak külma õhku. Uste vahel olevat soojaõhu puhurit (nagu poodides näiteks) meil ei ole. Samuti on suured paraaduksed pidevalt täiesti lahti, näiteks tuleb catering, ja uksed on lahti pea tund aega. Peale selle võtab tohutult aega, enne kui temperatuur veidikenegi tõuseb. Seejärel aga tulevad juba uued, kes ukse lahti teevad (helitehnikud, valgustajad, muusikud jne), samamoodi hakkab pärast üritust nende lahkumine. Nii ongi päev otsa meeletult külm, lisaks tohutu külm põrand. Tööriietuseks on aga meil esinduslik kostüüminõue. Võime küll kostüümi alla panna kampsuni/sviitri, aga see palju ei muuda. See oleks sama hea, kui olla õues nii, et kampsuni peal vaid jakk. Kivipõrand aga on hullem, kui õues lume peal. Küsimus ongi selline, et mida ma saan ette võtta? Külmetamisest on juba terviseprobleemid tekkinud.
Kõigepealt soovitan rääkida tööandjaga ning selgitada temale situatsiooni ning selle tõsidust (tervisehäirete tekkimine). Läbirääkimiste tulemusena peaks leidma lahenduse töökeskkonna parandamiseks - põranda soojendus, kütte tõhustamine, ukse ette õhk-kardinad, töökoha asukoha muutmine, läbipaistva seina ehitamine (kui selleks on ruumi) jms.
Kui läbirääkimised ei paranda olukorda, on võimalik pöörduda kohaliku Tööinspekstiooni (www.ti.ee) poole edasise nõu ja abi saamiseks.
Viimane variant on töölepingu erakorraline ülesütlemine vastavalt Töölepingu seaduse § 91. Töölepingu erakorraline ülesütlemine töötaja poolt...(2) Töötaja võib töölepingu erakorraliselt üles öelda tööandjapoolse kohustuse olulise rikkumise tõttu, eelkõige kui: 3) töö jätkamine on seotud reaalse ohuga töötaja elule, tervisele, kõlbelisusele või heale nimele. https://www.riigiteataja.ee/akt/125052012026
Loodan, et leiate sobiva lahenduse, sest tervis on siiski kõige olulisem.
Küsimus: Kas on õige, et pean seisma leti taga ja tunni jooksul ei tohi ma kasvõi 2 minutiks istuda?22.11.2012
Mul on teenindajatöö hotellis, vahetused 12 h pikad nii öösel kui päeval. Päevasel ajal, ehk siis kella 8-st kella 17-ni, mil ülemused majas, ei tohi me istuda. Peame seisma leti taga ka siis, kui pole ühtegi klienti liikumas.
Kas on õige, et tunni jooksul ei tohi ma kasvõi 2 minutiks istuda?
Vastavalt Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse § 9. Füsioloogilised ja psühholoogilised ohutegurid
(3) Suure füüsilise või vaimse töökoormuse, pikaajalises sundasendis töötamise või monotoonse töö puhul peab tööandja võimaldama tööpäeva või töövahetuse jooksul töötajale tööaja hulka arvatavad vaheajad.
Vastavalt seaduse punktile on Teil ohutegurina esindatud füüsiline töökoormus ja sundasendis töötamine, seismise näol. Kui päeva vältel tuleb seista, siis tööandja peab võimaldama puhkepause keha taastamiseks ja ülekoormuse vältimiseks.
Müügil on ka sellised nõjatoolid, mis võimaldavad töötajal toetuda toolile ja selle abil jalgu puhata aga seejuures ei ole töötaja nö täiesti istuvas asendis.
Küsimus: Kas mul on tööõnnetuse tagajärjel tekkinud vigastuse tõttu õigus hüvitisele?06.09.2012
Mul oli tööõnnetus, mille tagajärjel kukkusin nii õnnetult, et tuli teha ülahuule peale 4 välimist ja 1 sisemine õmblus. Kaotasin ühe esihamba krooni. Paar päeva hiljem selgus, et purunenud on ka teine esihammas, mis oli murdunud pikuti pooleks. Kuna hammas oli juurega igemes kinni, siis hakkas ta paar päeva hiljem liikuma ja lõpuks tuli kroon koos pooliku hambaga suust ära. Uute hammaste tegemiseks polnud muud võimalust kui teha sillad. Tööandja on küll tunnistanud intsidendi tööõnnetuseks, aga keeldub hammaste tegemiseks kulunud raha mulle kompenseerima põhjendades seda sellega, et esmasel arsti paberil hammaste vigastusi pole märgitud (on ainult õmblused). Kas mul on õigus saada hüvitist?
Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse (edaspidi TTOS) § 14 lõige 5 alusel on töötajal õigus saada tööst põhjustatud tervisekahjustuse eest hüvitist võlaõigusseaduses sätestatud ulatuses. Hüvitise nõudmise aluseks on tõendid, mille alusel on võimalik tõendada, et tööandja on tööõnnetuse põhjustamise eest vastutav, st et ta põhjustas tööõnnetuse oma TTOS § 13 lõige 1 kohustuste rikkumisega ja ta oli süüdi.
Sellisteks tõenditeks võivad olla korrektselt vormistatud tööõnnetuse raport, kus on fikseeritud tööõnnetuse asjaolud ja ka põhjused. Lisaks võib olla ettevõtte süüd tõendavaks tõendiks tööinspektori arvamus tööõnnetuse põhjuste kohta või süüdiolevate isikute suhtes väärteomenetluse algatamine tööinspektori poolt või tööandjapoolne ettevõttesiseste vastutajate karistamine.
Küsimuse esitaja esitatud andmete põhjal on raske anda nõu, kas töötajal oleks võimalik saada tööandja poolt töötaja tervisele tekitatud kahju hüvitamist, sest ei ole teada uurimistulemused tööõnnetuse raporti põhjal.
Soovitan Teil vaadata läbi kõik tööõnnetuse uurimismaterjalid ja pöörata tähelepanu tööõnnetuse raportis fikseeritud asjaoludele ja põhjustele.
Juhul kui tööandja on välja toonud ka tööandja kohustuste rikkumise aspekte, on Teil õigus pöörduda esmalt kirjaliku avaldusega tööandja poole tööõnnetuse tagajärjel saadud tervisekahjustuse hüvitise nõudes tuginedes Võlaõigusseaduse § 128 sätetele, sest Teil tekkisid tervise kahjustamisega seotud kulud.
Tööandja keeldumise korral kahju hüvitamisest ja ilmselgete tööandjapoolsete TTOS-ist tulenevate kohustuste rikkumise korral on Teil õigus pöörduda kohtu poole Teie tervisele tekitatud kahju hüvitamise nõudes.
Vastamisel andis nõu hr Priit Siitan.
Küsimus: Kas meditsiinitöötaja ohutusjuhendile on nõuded?31.08.2012
Kas oskate soovitada, kust leida ohutusjuhendi näidist meditsiinitöötajale? Kas ohutusjuhendile on nõuded, millele ta peab vastama?
Üldjuhul on võimalik leida baasjuhendeid internetist, sisestades vastav märksõna. Kui otsite internetist ohutusjuhendit, siis soovitan see kindlasti kohandada enda ettevõttele vastavaks.
Ohutusjuhendile ei ole kehtestatud nõudeid. Ohutusjuhendi koostamine peab olema läbimõeldud tegevus, kuna töötaja peab juhinduma antud dokumendist töö tegemisel. Soovitav on teha see võimalikult konkreetne ja lühike, kus on kajastatud määruse nõuded (esmane juhendamine):
Alusmäärus: Töötervishoiu- ja tööohutusalase väljaõppe ja täiendõppe kord https://www.riigiteataja.ee/akt/23105
Kõik need ülaltoodud punktid tuleks kajastada tehtava töö (medistiinitöötaja tööülesanded st tehtav töö) ohutusjuhendis.
Täpsemate küsimuste korral võite pöörduda: kristi@riskianaluus.ee
Küsimus: Kas oskate soovitada, kus lugeda täiendavalt töökoha vahetamisega kaasneva stressiga toimetuleku kohta?03.08.2012
Kas oskate soovitada lugemist (nt artikleid internetis, eesti või inglise keeles) töökoha vahetamisega kaasneva stressi ja sellega toimetuleku kohta?
Psühholoogiliste ohutegurite kohta leiate põnevat lugemist: www.stressivastu.ee lehelt. Seal on ka viited muudele kohtadele.
Lisaks on veel siin stressi kohta kirjutatud: http://raulpage.org/stress/teke18.html.
Küsimus: Kas praktikandil on tööõnnetuse korral õigus saada tööandjalt hüvitist?02.07.2012
Olen ühes firmas praktikal ja mul juhtus tööõnnetus. Kas mul on õigus saada või küsida mingid hüvitist oma tööandjalt?
Vastavalt Töötervishoiu- ja tööohutuse seaduse (TTOS) § 1 lg 3 p 2 (https://www.riigiteataja.ee/akt/110022012005) on praktikandil samaväärne õigus kahjude hüvitamisele töölepinguliste töötajatega võrreldes, sest TTOS laieneb täies mahus ka üliõpilase tööle õppepraktikal olles. Seega on praktikandil õigus tööõnnetuse korral ka tööandjalt nõuda tema tervisele tekitatud kahju hüvitamist vastavalt võlaõigusseadusele (TTOS § 14 lg 5 p 6).
On mul võimalus see vigastus tööõnnetuseks märkida?
Kas HIV-positiivne võib töötada õe või ämmaemandana, ehk siis tervishoiutöötajana?
5) hoidub tegudest, mis takistavad teistel töötajatel kohustusi täita või kahjustavad tema või teiste isikute elu, tervist või vara.
Probleemi korral tööandjaga soovitan pöörduda Tööinspektsiooni.


 TLS 91 (2) vadislustamine - juura.ee
Tingimuslik testament (3)
TLS 91 (2) vadislustamine
Dina 4.10.2018 11:55	(1 aasta tagasi)
Tere! Töötaja lõpeb lepingu erakorraliselt vastavalt TLS 91 (2) . vastavalt sellele maksab tööandja hüvitisena 3 kuu keskmist palka. Tööandja soovib töölepingu lõpetamise vaidlustada. Minu küsimus oleks kuidas välja näeb õige hüvitise maksmine: tööandja maksab lõpparvet koos 3 kuulise hüvitisega, vaidlustab ja saab hüvitist tagasi kui töövaidluskomisjon kinnitab erakorralise tölepingu lõpetamiseks aluse olemasolu.puudumise? Või maksab tööandja ainult lõparvet ja maksab hüvitise peake töövaidluskomisjoni otsust? Tänan
mina 4.10.2018 18:12	(1 aasta tagasi)
mina soovisin töölepingu lõpetada erakorraliselt//seoses nn.töökiusamisega// ja seda tööandaja lõpetas töölepingu TLS91 lõige 1 alusel. kas oleksin ka pidanud ka mingit hüvitist saama või esitama avalduse töövaidluskomisjoni. lõpparve sain kätte.
Reelika 4.10.2018 21:00	(1 aasta tagasi)
TLS § 91 lg 2 alusel olnuks õigus saada hüvitist. Peab olema tegemist tööandjapoolse kohustuste olulise rikkumisega. TLS § 91 lg 2 - Töötaja võib töölepingu erakorraliselt üles öelda tööandjapoolse kohustuse olulise rikkumise tõttu, eelkõige kui: 1) tööandja on kohelnud töötajat ebaväärikalt või ähvardanud sellega või lubanud seda teha kaastöötajatel või kolmandatel isikutel; 2) tööandja on oluliselt viivitanud töötasu maksmisega; 3) töö jätkamine on seotud reaalse ohuga töötaja elule, tervisele, kõlbelisusele või heale nimele. JA TLS § 100 lg 4 - Kui töötaja ütleb töölepingu erakorraliselt üles põhjusel, et tööandja on lepingut oluliselt rikkunud, maksab tööandja töötajale hüvitist töötaja kolme kuu keskmise töötasu ulatuses. //Ehk siis tööleping on lõpetatud valedel alustel, TLS § 91 lg 1 asemel pidanuks olema TLS § 91 lg 2 p 1 ja oleks ka hüvitise õigus.
Reelika 4.10.2018 21:05	(1 aasta tagasi)
TLS § 3 (1) - Töösuhetest tulenevate õiguste tunnustamiseks ja rikutud õiguste kaitseks nõude esitamise tähtaeg töövaidluskomisjoni või kohtusse pöördumiseks on 4 KUUD arvates ajast, kui isik sai teada või pidi teada saama oma õiguse rikkumisest.
Reelika 4.10.2018 20:49	(1 aasta tagasi)
Enne peab tööandja hüvitise ära maksma, hiljem vaidlustab.
mina 5.10.2018 08:50	(1 aasta tagasi)
vabandust, vaatasin täpselt järgi ja töölepingu lõpetamine on ikkagi TLS 91 lg 1 alusel ja kas kui lõpparve makstud ja lepingu lõpetamisel allkiri all ja selline lause sees, et pooled ei oma pretensioone, kas siis kompensatsiooni saamine ei tule enam kõne alla. sain sellest alles nüüd teada ja guugeldades nn. töökiusamist. neli kuud möödas ei ole ja kuidas saab tõestada, et minust taheti lahti saada ja seega pidev närvidega mäng ühe töötaja poolt, kes nüüd minu asemel.
Reelika 5.10.2018 11:40	(1 aasta tagasi)
Soovitan Tööinspektsioonist küsida (tel 640 6000 tööpäeviti 9.00-16.30)
mhhh 15.10.2018 05:13	(1 aasta tagasi)
kuidas said alles nüüd töökiusamisest teada? Googles oli kirjas, et sind kiusati? Aga tõsiselt, enne kui midagi vaidlustama hakkad, pead leidma võimaluse, kuidas seda kiusamist tõestada. Lihtsalt jutt ei maksa küll mitte midagi ja väga vähe usutav, et tööandja või teine töötaja sinu kasuks midagi tunnistama hakkavad. Mingit juhendit, kuidas tõestada ei ole ka olemas :D
Dina 7.10.2018 16:56	(1 aasta tagasi)
Mina, tehke enda teemat selle asemel et minu küsimuse all küsida ja vastata.


text:
peatükk Reaalaeg kõnekeeles tähendab suhtlemine reaalajas suhtlemist arvuti vahendusel. Riigiõigus Riigikogul on õigus ja võimalus otsustada, mis on riigielu küsimus ja seega määrata omavalitsusüksuste ülesannete piir. KORDAMISKÜSIMUSED Regulatiivsed normid on käitumisnormid. St et kui koosseisus on juba märgitud raskendav või kergendav asjaolu, siis enam eraldi raskendava/ kergendava asjaoluna seda ei arvestata. KT - Riigiaparaat Riigiaparaat on riigiorganite süsteem, mille abil teostatakse riigivõimu. Rahvusvahelise õiguse põhikursus Rahvusvaheline õigus on eriline õigusharu, mis reguleerib suhteid riikide vahe, mis tekivad poliitilise, majandusliku, kultuurilise suhtlemise pinnal. Kui töötaja teavituskohustust ei täida, ei saa ta hiljem nõuda lepingu ülesütlemise tühiseks tunnistamist. Riigikogu kontrolliõigused - arupärimisõigus ; uurimis- ja kontrollikomisjonide moodustamise õigus, riigieelarve vastuvõtmine ja selle täitmise aruande kinnitamine, umbusalduse avaldamise õigus. AHM seminar-praktikumi memo Riigikantselei on aruandekohustuslik Vabariigi Valitsuse ja peaministri ees. KASUTUSLEPINGUD Riigikohus on asunud seisukohale, et pärandvara jagamise asjades abikaasade ühisvara PkS-i sätete tegemist on hoonetega, mis asuvad nagunii mingi kohaliku omavalitsuse territooriumil. Eriosa on ehitatud vastavalt õigushüvedele, mida kaitstakse: varavastased, ametialased, kaitsealased süüteod. rünnatav on ründe provotseerinud. Eelkõige on üüri tõstmine majanduslikult põhjendatud, kui see põhineb üürileandja suurenenud kohustustel või eluruumi väärtuse tõstmiseks tehtud vajalikel kulutustel, aga ka juhul, kui eluruumi üüri keskmine turuhind on tõusnud. ROOMA ÕIGUS JA JURIIDILINE HARIDUS Rooma omandiõiguses on läbi ajaloo toimunud väga palju muudatusi, alustades omanikuks saamise õiguste laienemisega ning lõpetades omandi kaitsmisega. Rahvusvahelise õiguse põhikursus Rv tasandil tähendab riigi suveräänsus riigi vahetut allumist üksnes rahvusvahelisele õigusele. Õiguse üldteooria Riigikohus on leidnud, et töötajale makstud eritasu ei ole käsitatav tööandja kahjuna, sest tööandja ei maksnud eritasu kohustuse rikkumise tõttu. Avaliku võimu kohustus hüvitada oma ülesannete täitmise käigus põhjustatud kahju. Riigiorgan on riigiaparaadi funktsionaalne osa. Rikkumise puhul on tal õigus teostada diplomaatilist kaitset. See on iga riigi tähtsaim osa. KONSPEKT - TSIVIILÕIGUSE ÜLDOSA Reas riikides on mõningad parlamendi volitused antud teatud tingimustel kitsa saadikute grupi kätte. Õiguse entsüklopeedia Riigi sisefunktsioon - legislatiivfunktsioon, haldusfunktsioon, jurisdiktsiooniline funktsioon. Regioonide komitee on poliitiline kogu, mis annab kohalikule ja piirkondlikule tasandile võimaluse kaasa rääkida ELi poliitika kujundamisel ja õigusaktide koostamisel. Õigused Riigikohus ehk kassatsioonikohtuks vaatab läbi kassatsiooni kaebusi ja teostab põhiseaduse järelvalvet. Riigikohtul on nii õigus kui ka kohustus lahendada kaasust, ta ei saa jätta asja läbivaatamata. Õiguse entsüklopeedia eksam Riigipea on allutatud Parlamendi kontrollile ning tema põhifunktsiooniks on riigi esindamine rahvusvahelistes suhetes teiste riikidega. Jurisdiktsioonilisi akte - on sellised õiguse rakendamise aktid, mis seonduvad inimeste õigusvastase käitumisega, sisaldavad mingi käitumise kohustuse või määravad karistuse. Rooma eraõiguse eksami konspekt Regressiõigus – kreditor valib kellegi välja ja ütleb, et sina maksad kõigi kkolme vqlgnike eest ära. KT - Riigiaparaat Riigiõiguslikeks normideks on ka need, millega reguleeritakse ametnike ametisse määramist või valimist ja pädevust, parlamentide töö- ning kodukordades sisalduvaid norme, aga samuti kohtukorralduse ning õigusemõistmise alused ja kord. Riigikohus on sõltumatu täitevvõimu rahastusest ja teenistuslikust järelvalvest. Riigiõigus Regulatsioon on mõõdukas siis, kui kasutatud vahendid on soovitud eesmärgiga proportsionaalsed. Riigikogu pädevuses on küsimused, mida teised riigiorganid lahendada ei saa, nt. Haldusõiguseõpik Rahvusvahelised lepingud – need normid, mille on riigid otsesõnu omavahel kokku leppinud. saj algusega ei tähenda aga seda, et varem poleks vastavaid elemente ühe või riigi teise õiguskorras üldse olnud. Auto pantimine halva krediidi ajalooga; laen mongost. Rooma õigus on pärandanud meile peamiselt täiuslikuma eraõiguse süsteemi, kuhu kuuluvad sellised suured alad, nagu perekond, omand, lepingud ja pärimine. saj-ni agressiivsed ja kosmopoliitilised. Haldusõiguseõpik Registripidajal on õigus igal ajal nõuda mittetulundusühingu juhatuselt andmeid mittetulundusühingu liikmete arvu kohta. Karistusõiguse Üldosa Rüther on kirjutanud, et õiguse elu ei seisne mitte looogikas, vaid kogemuses. Russkaja pravda on ilmalik seadustik, mis on loodud ilmaliku riigivõmu poolt ja mis ei tungi kanoonilisse õigusse, kuid on seoses sellega.
. Õiguse entsüklopeedia eksami konspekt Raudtee - ettevõtjad on kohustatud looma mehhanismi Raudteevastutusmäärusega hõlmatud reisija kaebuste käsitlemiseks ning tegema kaebustega tegeleva üksuse kontaktandmed ja töökeeled kõigile reisijatele teatavaks. Ärge laske hirmutada ennast ja ärge tehke ühtegi osamakset kui sihtasutus kuulub riigile - ning selle tulemus saab olla niisugune, ka offline ning millal oleks summast, mis laenu Eesti laenud EE, laske majandusliku olukorra või laenu tagastamisvõime. Paljud laenupakkujad võimaldavad enda pikemaajalistele klientidele ja püsiklientidele sulle Eesti laenud EE. Õigusloome tavamenetlus- annab Parlamendile ja Nõukogule võrdse osatähtsuse. Teine muudatus sätestab eelduseks avaldaja tahteavalduse.
Sissejuhatus poliitilisse filosoofiasse Rahvaste enesemääramisõigus - rahvuslikku teadvust omava grupi õigus rajada riik ja vabalt valida selle valitsemisvorm. Regulatiivseid õigussuhteid – regulatiivsete suhete eesmärk on ühiskondliku suhte reguleerimine, subjektiivsete õiguste ja juriidiliste kohustuste abil. Õigusõpetuse enesekontrolli küsimused Rakendusakt - loob ühetaolised tingimused liidu õiguslikult siduvate aktide kehtestamiseks g. Asjaõiguse konspekt Registerpandi tekkimiseks on vaja pandieseme omaja ja pandipidaja kokkulepet ning pandikande tegemist vastavasse registrisse. Ladina juriidiline terminoloogia Rahva poolehoid on vajalik, kuid rahvas võib hakata valitsejat vihkama samavõrd tema heade kui halbade tegude tõttu. Karistusõigus Ründeoht on reaalne. Riiklik õigus – õigus on käitumisreegel, mida riik õigusena loob või tunnistab. Õiguse entsüklopeedia Režiim on antidemokraatliku poliitilise režiimi äärmuslik vorm ning seda valitsemisviisi iseloomustab kodanike kõigi eluavalduste allutamine riigivõimu kontrollile, repressiivorganite süsteem jne. Konspekt Rahvusvaheline õigus – on õigusnormide, õiguspõhimõtete ja tavade süsteem, mis reguleerib rahvusvahelise õiguse subjektide vahelisi suhteid. Rahvusvaheline õigus Rahvusvaheline õigus on kohustuslik riikidele, kes on väljendanud nõusolekut asjaomaste õigusnormide kohustuslikkuse kohta nende suhtes. Nii ei saa näiteks vannitoa plaatija, kui plaadid sobimatu liimi tõttu nädala aja pärast seina pealt maha tulid, tugineda sellele, et liimi muretses korteriomanik. Munchaussen syndrome by proxy Rangem piirang on loa nõudmine koosoleku pidamiseks või konkreetse koosoleku keelustamine. Riigiõigus II EKSAMIKS KORDAMINE Riive intensiivsust on alla keskmise, eesmärgi tähtsus on keskmise lähedal, kuid veic alla. Niisiis peab pärija pärandajast kasvõi ainult leidnud, et A.-M. Vajadus analoogiat kohaldada viitab puudustele õigussüsteemis. Lisaks on Riigikohtu pädevuses ka mõningad kogu kohtusüsteemi puudutavad ülesanded, sealhulgas kohtunike valik ja kohtunike koolituse korraldamine. Õiguse alused konspekt Riigikogu otsused on üksikaktid. Töö ja puhkeaeg Riigipühad on puhkepäevad. Majandusteooria Raha saada - korterivargus, röövimine jne. Asjaomaste direktiividega reguleeritakse lepinguid, mis ületavad teatavad piirmäärad. Riigiõigus Referaadi koostamisel on peamiselt tuginetud E. Registritoimikuga tutvumiseks nõuab seadus õigustatud huvi olemasolu. Maaõigus mõisted Riigiorgan on riigiaparaadi struktuurne element, selle funktsionaalne osa. Tööõigus, õigus Rahvusriigi põhimõte - riigi vorm, mis eksisteerib selleks, et pakkuda suveräänset territooriumi kindlale rahvusele ning mis saab oma legitiimsuse selle ülesande täitmisest. Riigiõiguse konspekt Riigivõim – mitte kirik – muutus seega ühiskondliku elu otsustavaks moraalseks teguriks. Lüüsi õigusjärglasena olla vaidlusaluse sekundi murdosa kauem elama. Riigikantselei on Vabariigi Valitsuse juures olev valitsusasutus, kelle eesmärk on toetada Vabariigi Valitsust ja peaministrit poliitika kujundamisel ja elluviimisel ning aidata tagada head riigivalitsemist. saj teisest poolest, aga ka siis puudutavad spetsiifilisi küsimusi ja pole inimõigusalased lepingud kaasaja mõttes. Omaraha konto avamine on täiesti tasuta ning kuna tegu on eraisikute laenuportaaliga, millele ei laiene tavapanganduse raadios ja internetis keelavat eelnõud kommenteerides, et see. Rahvusvaheline õigus Reservatsioon – tuleb eristada tavaeksamitulemusi ja et, mis on seotud põhiõ-ga. Riigi käes on ainsaks võimalikuks vahendiks kõigile midagi öelda õigus. KASUTUSLEPINGUD Riigikohus on seda sätet tõlgendades leidnud, et riigikaitse kõrgem juht ei saa olla ainult sümboolse võimuga ja seega ei tohiks täidesaatev võim riigikaitsealaseid otsuseid langetades Vabariigi Presidendist mööda minna. // Tšarterleping ehk tellimusveoleping – Reisijaveoleping, millega vedaja kohustub vedama teist lepingupoolt või reisijat sõidukiga, mille ta annab vedamise eesmärgil koos juhiga täielikult teise lepingupoole või reisija kasutusse. Auto pantimine halva krediidi ajalooga; laen mongost. Eestis loetakse üldjuhul selleks eaks viisteist aastat, teatud juhul aga kolmteist aastat. Tsiviilõiguse üldosa Rakendusviisid on erakordselt laiad, sest süsteeme võime leida igast eluvaldkonnast. Riigikontroll on oma tegevuses sõltumatu majanduskontrolli teostav riigiorgan. Siimets-Grossi „Asjade mõiste ja liigitus klassikalise ajastu Rooma õiguses Gaiuse Institutsioonide näitel“ magistritööd. Õiguse õpetus Retseptsioon – ajaloos tuntakse näiteks Rooma õiguse retseptsiooni ehk siseriiklikku õigusse ülevõtmist vastavalt vajadusele. Riigikohus on ühtlasi põhiseadusliku järelevalve kohus, mis tähendab õigust kontrollida ka Riigikogu poolt vastuvõetud seaduste vastavust põhiseadusele ja tunnistada seadus kehtetuks, kui see on vastuolus põhiseaduse sätte ja mõttega. Õigusfilosoofia ajalugu Religioon on Weberi lähenemise kohaselt otseselt seotud inimeste ja sotsiaalsete gruppide igapäevaste eesmärkide ja majandusliku toimetulekuga. Internetilaen; laen pensionärile. Euroopa Liidu õigus konspekt Riigi välisfunktsioonid - kaitsefunktsioon, vastastikune koostöö ja abistamine Riigiaparaat on riigiorganite süsteem, mille abil teostatakse riigivõimu. Õiguse alused - mõisted Rahvastikuregistri andmetel on. Majandusteooria Raha ise - enesest ei ole kapital, vaid on vahend teiste ressursside ehk tootmistegurite soetamiseks. Humanitaarõigus on spetsiifilistes kohtades, kus on relvastatud konflikt. Ühinenud Rahvasteorganisatsioon Rahvusvaheline kohus – eesmärgiks on tegeleda juriidiliste vaidlustega liikmesriikide vahel. Riigiõigus Riigikontroll on maksumaksja huvides ja palgal tegutsev audiitor, kelle ülesandeks on uurida, kuidas riik ja omavalitsused on maksumaksja raha kulutanud ning mida selle eest talle pakkunud. Reklaamkataloogid on hästi värvilised ja tõmbavad sellega palju tähelepanu enda juurde. Õiguse aluste eksami materjal Rt iii - Riigi Teataja III osa Kolmandas osas avaldatakse kõik muud teadaanded, mis ei kuulu avaldamisele esimeses ega teises osas. Kuna kõik kohtuasjad algavad maa- või halduskohtust, siis on menetlusosalisel võimalus kaevata kõrgemale kohtule kaks korda: esimese astme kohtu otsuse peale ringkonnakohtule ja teise astme kohtu otsuse peale Riigikohtule. Rikkumise juhtudel on kollektiivse esindamise organisatsioonidel õigus esindada kõiki autoreid ja autoriõigusega kaasnevate õiguste omajaid ilma volituseta. Vangla avalik-õiguslikku kohustust tagada kinnipeetavale võimalus teha sisseoste tuleb eristada müügilepingust tulenevatest poolte õigustest ja kohustustest, mis alluvad eraõiguse regulatsioonile. Kohus ütles et see ei ole Põhiseaduse kooskõlas. Põhiseaduslike väärtuste selline laiendamine on siiski kaheldav, kuna õiguskorra osadeks on peale PS ka seadused, määrused jt alamalseisvad aktid. Rahvusvaheline kohus on faktiliselt Alalise Rahvusvahelise Kohtu, Rahvasteliidu kohtuorgani järglane. Tööõigus EKSAMIKÜSIMUSED JA VASTUSED Rasedus - ja sünnituspuhkust, lapsendaja puhkust ning lapsehoolduspuhkust, samuti kui töötaja on ajateenistuses või asendusteenistuses. PÕ-st saab kõnelda kas materiaalses või formaalses tähenduses. ÕIGUSE ENTSÜKLOPEEDIA II: Õigusnormid Riigivõimu legitimatsioon – valitsus moodustatakse parlamendi poolt, mis omakorda on valitud rahva poolt. Eksami küsimuste vastused Riigi vastutus - põhimte mida liikmesriikidel on kohustus järgida siseriiklikus haldusõiguses, EL institutsioonide õiguses ja peaks kehtima ka liikmesriikidele kes EL õiguse põhimõtteid rikuvad.
Al Jameel International -
. Eraelu puutumatus Riigikohus on riigi kõrgeim kohus, kes vaatab kohtulahendeid läbi kassatsiooni korras

matches: Riigikohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus kohus Kohus kohus Riigikohus


Vabariigi Presidendi 20. juuni 2006. a otsusega nr 1036
Keskkonnatasude seaduses (RT I 2005, 67, 512; 2006, 15, 120) tehakse järgmised muudatused:
§ 1. Paragrahvi 9 lõike 7 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) maavaravaru kasutatakse või muudetakse kasutuskõlbmatuks ulatuses, mis on vajalik vara või keskkonna kaitseks erakorralises olukorras nagu tulekahju, üleujutus või muu õnnetus. Kaevandamisõiguse tasu maksmisest vabastatud maavaravaru koguse määrab kaevandamisloa omaniku kirjalikul taotlusel kaevandamisloa andja.»
§ 2. Paragrahvi 10 lõike 2 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 4) põhjaveest.»
§ 3. Paragrahvi 15 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Saastetasu käesoleva seaduse § 21 lõike 1 punktis 2 nimetatud olmejäätmete kõrvaldamise eest kantakse käesoleva seaduse § 21 lõike 1 punktis 1 sätestatud saastetasumäärade järgi arvutatud saastetasust 75 protsenti jäätmete päritolukoha kohaliku omavalitsuse eelarvesse jäätmehoolduse arendamiseks ja 25 protsenti riigieelarvesse.»
§ 4. Paragrahvi 17 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Saastetasu ei nõuta, kui käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 4 ja 7 nimetatud aineid ja ühendeid heidetakse veekogusse, põhjavette või pinnasesse sademeveega sademeveekanalisatsiooni kaudu, täites samal ajal veeseaduses ja selle alusel heitveele kehtestatud nõudeid.»
§ 5. Paragrahvi 20 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud saastetasumäärasid suurendatakse:
3) 1,2 korda, kui heitvesi juhitakse merre süvamerelaskme kaudu.»
§ 6. Paragrahvi 33 lõiked 1 ja 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Maavaravaru kaevandaja esitab keskkonnaloa andjale:
3) vee erikasutusõiguse tasu arvutuse.»
§ 7. Paragrahvi 37:
« (3) Käesoleva paragrahvi lõigete 1 ja 6 kohaselt kindlaksmääratud keskkonnatasu makstakse 15 päeva jooksul makseteatise väljastamisest arvates, kuid mitte hiljem kui aruandekvartalile järgneva teise kuu 10. kuupäevaks.»;
« (6) Maavaravaru kaevandaja maksab keskkonnatasu aruandekvartalile järgneva teise kuu 10. kuupäevaks tema hinnatud kaevandamismahu järgi ja teeb, arvestades tegelikku kaevandamismahtu, vajalikud juurde- ja mahaarvamised mõõdistamisperioodi aruande esitamise kvartalile järgneva kvartali keskkonnatasu arvutuses.»;
« (11) Käesoleva seaduse alusel kohaliku omavalitsuse üksuse eelarvesse laekuv keskkonnatasu osa kantakse sinna üle vähemalt kaks korda kuus 5. ja 20. kuupäeval.»
§ 8. Paragrahvi 43 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Kui keskkonnatasu maksja ei ole maksnud keskkonnatasu seadusega sätestatud tähtpäevaks, on ta kohustatud maksma tähtpäevaks tasumata summalt intressi 0,06 protsenti päevas. Intressi arvutab keskkonnaloa andja. Intressi arvutatakse alates päevast, mis järgneb päevale, kui tasu maksmine seaduse järgi pidi toimuna, kuni tasumise või tasaarvestamise päevani, viimane kaasa arvatud.»
§ 9. Seadust täiendatakse §-ga 571 järgmises sõnastuses:
« § 571. Uuendusraieteks müüdava kasvava metsa raieõiguse tasust ja uuendusraietest saadud metsamaterjali müügist laekunud raha eraldamine
Metsaseaduse § 50 lõike 2 alusel riigieelarvesse kantud uuendusraieteks müüdud kasvava metsa raieõiguse tasust ja uuendusraietest saadud metsamaterjali müügist laekunud rahast eraldatakse sihtasutusele 15 protsenti.»


Regionaalsete investeeringutoetuste andmise programmi vahenditest toetuse taotlemise, andmise, kasutamise ning tagasinõudmise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Regionaalsete investeeringutoetuste andmise programmi vahenditest toetuse taotlemise, andmise, kasutamise ning tagasinõudmise tingimused ja kord
Regionaalsete investeeringutoetuste andmise programmi vahenditest toetuse taotlemise, andmise, kasutamise ning tagasinõudmise tingimused ja kord - sisukord
§ 1 Reguleerimisala ja programmi eesmärk
§ 2 Taotluse esitamine toetuse saamiseks
§ 4 Nõuded investeeringu objektile
§ 5 Taotlussumma ning oma- ja kaasfinantseerimine
§ 6 Abikõlblikud tegevused ja kulud
§ 7 Mitteabikõlblikud tegevused ja kulud
§ 8 Laekumised projektide toetamiseks ja vahendite arvestuslik jaotus
§ 9 Taotluste menetlemise etapid ja otsuste tegemine
§ 10 Taotluste menetlemine esimeses etapis
§ 11 Taotluste prioriteetsuse hindamine esimeses etapis
§ 12 Otsuste tegemine esimeses etapis
§ 13 Taotluste menetlemine ja otsuste tegemine teises etapis
§ 14 Toetuslepingu sõlmimine ja toetuse ülekandmine toetuse saajale
§ 15 Aruandlus ja kontroll toetuse kasutamise üle ning toetuse vähendamine
§ 16 Muudatused toetuse kasutamisel ja otsuse tegemine toetuslepingu muutmiseks
§ 17 Toetuse tagasinõudmine
Vastu võetud 28.05.2009 nr 82
RT I 2009, 27, 168
Määrus kehtestatakse «Hasartmängumaksu seaduse» § 7 lõike 3 alusel.
§ 1. Reguleerimisala ja programmi eesmärk
(1) Määrus reguleerib regionaalsete investeeringutoetuste andmise programmi (edaspidi programm) vahenditest toetuse (edaspidi toetus) taotlemist, andmist, kasutamist ning tagasinõudmist.
(2) Programmi eesmärgiks on kvaliteetsema kohaliku elukeskkonna loomiseks ja arendamiseks toetada regionaalseid investeeringuid laste, noorte, perede, vanurite ja puuetega inimeste (edaspidi sihtgrupp) jaoks hoolekande-, õppimis-, sportimis- ja vaba aja veetmise tingimuste parandamiseks, et tõsta toetuse sihtgrupile avalike teenuste kättesaadavust ja kvaliteeti.
(3) Toetust antakse esitatud taotluse (edaspidi taotlus) alusel ehitus-, rekonstrueerimis- ja remonttöödeks hoonetes või rajatistes (edaspidi investeeringu objekt).
(4) Toetust taotletakse, antakse ja kasutatakse projektipõhiselt. Projekt on kindla eesmärgi saavutamisele suunatud ajas ja ruumis piiritletud ühekordne tegevus või tegevuste kogum, mille elluviimiseks toetust taotletakse või kasutatakse.
§ 2. Taotluse esitamine toetuse saamiseks
(1) Taotlusi esitatakse kaks korda aastas. Taotluse esitamise tähtpäevad on:
1) 15. veebruar (I voor);
2) 15. september (II voor).
(2) Taotlus esitatakse lõikes 1 toodud tähtpäevaks Ettevõtluse Arendamise Sihtasutusele (edaspidi EAS) paberkandjal ühes eksemplaris või digitaalselt allkirjastatuna elektrooniliselt.
(3) Taotlused ja selle lisad tunnistatakse asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud teabeks.
(4) Taotlus koosneb regionaalministri käskkirjaga kinnitatud ja Siseministeeriumi veebilehel avaldatud vormi kohasest ankeedist, milles sätestatakse eelkõige projekti nimetus, taotleja, taotleja esindusõigusliku isiku ja projektijuhi andmed, projekti eelarve, investeeringu objekti andmed ja kirjeldus, projekti kirjeldus ning ajakava, ja järgmistest lisadest:
1) regionaalministri käskkirjaga kinnitatud ja Siseministeeriumi veebilehel avaldatud vormi kohane tabel «Projekti eelarve ja finantseerijad»;
2) oma- või kaasfinantseeringut või oma- ja kaasfinantseeringut tõendavad dokumendid;
3) rekonstrueeritava või remonditava investeeringu objekti omandiõigust tõendava dokumendi koopia ja kinnistu omandiõigust tõendava dokumendi koopia või kinnistu registriosa number ning kui taotleja ei ole objekti omanik, siis ka kasutuslepingu koopia;
4) sõltuvalt tööde ulatusest ja iseloomust eelprojekt või põhiprojekt vastavalt standardile EVS 811:2006 «Hoone projekt», mänguväljakute ehitamise korral projekt vastavalt standarditele EVS-EN 1176 «Mänguväljaku seadmed» ja EVS-EN 1177 «Lööke summutav mänguväljaku kate»;
5) «Ehitusseadusele» vastava ehitusloa koopia või kirjaliku nõusoleku koopia ning muud projekti elluviimiseks vajalikud load, kooskõlastused ja ettekirjutused;
6) lähteülesanne hinnapakkumiste saamiseks ja saatmiseks töö tegijale või teenuse pakkujale;
7) protokoll parima hinnapakkumise valimise kohta;
8) saadud hinnapakkumised või maksumuse põhjendused või hinnapakkumised ja maksumuse põhjendused, mis saadi pakkumise kutsega. Hinnapakkumistel tuleb eraldi näidata käibemaks;
9) kui taotleja ei ole objekti omanik, investeeringu objekti omaniku vabas vormis selgitus, miks on otstarbekam, et taotluse esitab kasutaja, mitte omanik;
10) kui taotleja on mittetulundusühing või sihtasutus, investeeringu objekti asukohajärgse valla- või linnavalitsuse kaaskiri, et kohaliku omavalitsuse üksus on teadlik taotlusest ja peab selle esitamist põhjendatuks;
11) kui taotleja on mittetulundusühing või sihtasutus, taustinformatsioon taotleja kohta (mittetulundusühingu liikmete või sihtasutuse asutajate nimekiri).
(5) Taotlus peab olema suunatud § 1 lõikes 2 sätestatud eesmärkide elluviimiseks sama paragrahvi lõikes 3 nimetatud tegevuste kaudu.
(1) Toetust võivad taotleda ja taotluse esitada (edaspidi taotleja):
1) valitsusasutuse hallatav riigiasutus;
2) kohaliku omavalitsuse üksus, välja arvatud Tallinna linn. Kohaliku omavalitsuse üksuse hallatava asutuse puhul on taotlejaks vald või linn;
3) mittetulundusühing või sihtasutus.
(2) Taotlejal ei tohi olla ajatamata maksuvõlga.
(3) Kui taotlejaks on kohaliku omavalitsuse üksus, peab tal olema kehtiv «Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse» §-le 37 vastav arengukava.
(4) Toetust ei saa mittetulundusühing või sihtasutus taotleda Tallinna linna territooriumil asuvale investeeringu objektile, välja arvatud juhul, kui investeeringu objekt on mittetulundusühingu või sihtasutuse omandis ja taotleja pakub üleriigilise tähtsusega avalikku teenust.
(5) Taotlust ei või esitada füüsiline isik, äriühing, ettevõtjate ühendus, korteri-, hoone-, elamu-, suvila- ega garaažiühistu.
§ 4. Nõuded investeeringu objektile
(1) Taotleja peab tagama investeeringu objekti sama sihtotstarbe säilimise vähemalt viie aasta jooksul projekti lõppemisest arvates.
(2) Investeeringu objekt peab olema mittetulundusühingu, sihtasutuse, riigi või kohaliku omavalitsuse üksuse omandis. Investeeringu objekt ei tohi olla äriühingu kasutuses, välja arvatud juhul, kui investeeringu objekti valdajaks on kasutus- või kontsessioonilepingu alusel esmatasandi tervishoiuteenuste osutaja.
(3) Taotleja peab olema projekti raames loodava, parendatava või soetatava eseme omanik või valdaja või üks omanikest või valdajatest.
(4) Mittetulundusühing või sihtasutus võib toetust taotleda ka investeeringu objektile, mis ei ole tema omandis, kui objekt on antud tema valdusesse kasutuslepinguga ja objekt kuulub kohaliku omavalitsuse üksusele, välja arvatud Tallinna linn, või riigile. Taotlusele tuleb sel juhul lisada investeeringu objekti omaniku nõusolek.
(5) Kui taotleja taotleb toetust talle mittekuuluva investeeringu objekti rekonstrueerimiseks, peab kasutusleping kehtima vähemalt viis aastat projekti lõppemisest arvates.
(6) Taotlust ei toetata, kui investeeringu objekt:
1) on füüsilise isiku, korteri-, hoone-, elamu-, suvila- ja garaažiühistu, ettevõtjate ühenduse, äriühingu (sealhulgas kohaliku omavalitsuse üksuse või riigi osalusega äriühingu) või Tallinna linna omandis;
2) ei ole projekti lõppedes parandatud kvaliteedis kasutusele võetav;
3) asub Tallinna linna territooriumil ja mittetulundusühing või sihtasutus, kelle omandis on investeeringu objekt, ei paku üleriigilise tähtsusega avalikku teenust.
(7) Taotlust ei toetata, kui taotleja on saanud programmi vahenditest toetust sama investeeringu objekti jaoks ning toetuslepingust tulenevad kohustused ei ole täidetud.
§ 5. Taotlussumma ning oma- ja kaasfinantseerimine
(1) Taotluse piirsumma ühe taotleja kohta on 31 956 eurot.
(2) Kui taotlejaks on kohaliku omavalitsuse üksus, mis on ühinenud «Kohaliku omavalitsuse üksuste ühinemise soodustamise seaduse» kohaselt, on taotluse piirsummaks ühinemise tulemusena moodustunud kohaliku omavalitsuse üksuse kohta 31 956 eurot ja lisaks 6392 eurot iga ühinenud omavalitsuse üksuse kohta.
(3) Taotleja võib ühes voorus esitada ühe või mitu taotlust, kui taotletav summa kokku ei ületa lõikes 1 või 2 sätestatud taotluse piirsummat.
(4) Taotleja omafinantseering või partnerite kaasfinantseering või taotleja omafinantseering ja partnerite kaasfinantseering kokku peab moodustama vähemalt 15% taotluse kogumaksumusest ning see peab olema kaetud rahaliste vahenditega.
(5) Oma- või kaasfinantseeringu või oma- ja kaasfinantseeringu vahenditena ei või esitada teisi EASi kaudu saadud toetusvahendeid.
(6) Kui taotlejaks on kohaliku omavalitsuse üksus, siis omafinantseeringu vahenditena ei saa kasutada laenuna saadud vahendeid, arvestades «Valla- ja linnaeelarve seaduse» §-st 81 tulenevaid nõudeid.
§ 6. Abikõlblikud tegevused ja kulud
(1) Käesoleva määruse tähenduses on abikõlblikud need kulud ja tegevused, mis on otseselt vajalikud § 1 lõikes 2 toodud eesmärkide saavutamiseks. Programmist toetatakse investeeringuid:
1) üldhariduskooli, sh spordirajatise ja õpilaskodu, arendamiseks;
2) koolieelse lasteasutuse (lastesõim, lasteaed, erilasteaed) arendamiseks;
3) vaba aja keskusesse ja spordiobjekti, sh rahvamaja, huvikeskus, raamatukogu, võimla, spordiväljak;
4) sotsiaalteenuse osutamiseks vajalikku infrastruktuuri, sh lastekodu, päevakeskus, hooldekodu, sotsiaalelamu.
(2) Elluviidud tegevused peavad tagama investeeringu objekti kasutuselevõtu projekti lõppedes parandatud kvaliteedis.
(3) Toetusest ning oma- või kaasfinantseeringust või oma- ja kaasfinantseeringust on abikõlblikud järgmised tegevused:
1) investeeringu objekti rekonstrueerimine ja remont;
2) nõrkvoolutöö, välja arvatud nõrkvoolutöö projekteerimine;
3) hoone tehnosüsteemi või selle osa ehitamine või rekonstrueerimine;
4) uue rajatise ehitamine ja olemasoleva rajatise rekonstrueerimine;
5) vabaõhulava, tantsuplatsi ja püsivalt paigaldatud istepingi ehitamine koos nende juurde kuuluva väikeehitise ja rajatisega;
6) kaldtee ehitamine ning tõstuki paigaldamine avalikuks kasutamiseks mõeldud hoone ja rajatise ligipääsetavuse parandamiseks;
7) püsivaks paigaldamiseks ettenähtud mööbli soetamine koos rekonstrueerimistööga;
8) spordisaali ja -väljaku püsivaks paigaldamiseks ettenähtud sisustuse soetamine koos rekonstrueerimistööga;
9) püsivaks paigaldamiseks ettenähtud suurköögiseadmete ja -mööbli soetamine koos rekonstrueerimistööga.
(4) Toetusest ning oma- või kaasfinantseeringust või oma- ja kaasfinantseeringust toetatakse järgmiste kulude katmist:
1) ehitus- ja remonttöö eest töö tegijale makstav tasu;
2) ehitusmaterjali kulu;
3) ehitusmaterjali ja ehitustöölise transpordikulu investeeringu objekti asukohta;
4) seadme ja selle paigaldamise eest makstav tasu;
5) omanikujärelevalve eest makstav tasu juhul, kui kasutatakse tasulist teenust.
(5) Käibemaks on abikõlblik, kui on tõendatud, et toetuse saaja on lõpptarbija, kellel ei ole vastavalt käibemaksu reguleerivatele õigusaktidele õigust projekti raames tasutud käibemaksu oma maksustatavast käibest maha arvata või käibemaksu tagasi taotleda ning talle ei hüvitata käibemaksu muul moel.
(6) Oma- või kaasfinantseeringu või oma- ja kaasfinantseeringu summadest võib teha kulutusi alates projekti alguskuupäevast, kuid mitte varem kui § 2 lõikes 1 sätestatud taotluse esitamise tähtpäevast.
(7) Toetust võib taotleda ja kasutada nende tegevuste ja kulude korral, mida tehakse pärast toetuslepingu sõlmimist.
(8) Toetust võib taotleda määruses sätestatud tegevuste ja kulude kohta, kui taotleja ei ole saanud ega taotle toetust sama kulu hüvitamiseks riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest või muud tagastamatut riigiabi.
§ 7. Mitteabikõlblikud tegevused ja kulud
(1) Toetuse vahenditest ning oma- või kaasfinantseeringust või oma- ja kaasfinantseeringust ei rahastata järgmisi tegevusi ja kulusid:
1) projektijuhtimisega seotud kulud;
2) hanke läbiviimisega seotud kulud, töö tegijaga peetavad läbirääkimised, töö üleandmine ja vastuvõtmine, objekti avamine;
3) infotehnoloogiaseadmete soetamine ja installeerimine;
4) kodumasina soetamine;
5) tööõpetusklassi tööpingi ja masina ning õppeklassi sisustuse, käsitöö, tööõpetuse ja teiste ainete õppematerjali ning töövahendi soetamine;
6) spordivarustuse ja spordivahendi soetamine;
7) helitehnika soetamine;
8) kontori- ja konverentsitehnika soetamine;
9) transpordivahendi soetamine ja ehitamine;
10) tekstiiltoote soetamine;
11) pisiinventari soetamine;
12) mööbli soetamine;
13) ehitise üürimine ja maa rentimine;
14) maa ja ehitise soetamine;
15) projekteerimine, sh nõrkvoolutöö projekteerimine;
16) füüsilisele isikule, äriühingule, korteri-, suvila- või garaažiühistule või ettevõtjate ühendusele kuuluva investeeringu objekti rekonstrueerimine või ehitamine;
17) tervise-, spordi-, suusa-, matka-, õppe- ja loodusraja rajamine ning nende juurde kuuluva väikerajatise, viida, pingi, infostendi soetamine, paigaldamine ja hooldamine;
18) parkimisplatsi ja tee, sh kergliiklustee, rajamine, ehitamine või rekonstrueerimine koos nende juurde kuuluva valgustuse ja muu infrastruktuuriga;
19) ehitus-, rekonstrueerimis- ja remonttööd usulise ühenduse pühakojas;
20) turvakaamera ja muu jälgimisseadme soetamine;
21) investeeringud objekti, mis täidab ettevõtluskeskkonna või külastuskeskkonna, sh muuseumihoone ja -rajatise, funktsioone.
(2) Abikõlblike kulude hulka ei arvata kulusid, mis tulenevad tehingust «Tulumaksuseaduse» tähenduses seotud isikute vahel, välja arvatud juhul, kui selline tehing on vältimatu projekti elluviimiseks.
§ 8. Laekumised projektide toetamiseks ja vahendite arvestuslik jaotus
(1) «Hasartmängumaksu seaduse» § 7 lõike 2 punkti 3 alusel laekuvad riigieelarve vahendid projektide toetamiseks jaotatakse kahe vooru vahel.
(2) Vahendite arvestuslik jaotus igas voorus on järgmine:
1) kuni 10% vahenditest suunatakse regionaalselt oluliste üleriigilise tähtsusega investeeringu objektide toetamiseks (edaspidi üleriigilise tähtsusega objektid);
2) 90% või rohkem vahenditest suunatakse regionaalselt oluliste kohaliku ja maakondliku tähtsusega objektide toetamiseks (edaspidi kohaliku tähtsusega objektid).
(3) Üleriigilise tähtsusega objektide toetamiseks arvestatud vahenditest võivad toetust saada:
1) püsiasustusega väikesaartel asuvad regionaalselt olulised investeeringu objektid;
2) mittetulundusühingu või sihtasutuse omandis olevad investeeringu objektid maakondades, kui mittetulundusühing või sihtasutus pakub üleriigilist teenust;
3) mittetulundusühingu või sihtasutuse omandis olevad investeeringu objektid Tallinnas, kui mittetulundusühing või sihtasutus pakub üleriigilist teenust.
(4) Kui voorus toetatakse üleriigilise tähtsusega objekte väiksemas mahus, suunatakse selles voorus üleriigilise tähtsusega objektide toetamiseks arvestatud vahenditest kasutamata jäänud vahendid kohaliku tähtsusega objektide toetamiseks.
(5) Kohaliku tähtsusega objektide toetamiseks arvestatud vahendid jagatakse maakondade vahel järgmiselt:
1) 50% vahenditest 15 maakonnale võrdselt;
2) 50% vahenditest 15 maakonnale elanike arvu osatähtsuse alusel, kusjuures Harju maakonna elanike osatähtsuse määramisel ei arvestata Tallinna elanike arvu.
(6) Vahendite vastava arvestuse alusel leitakse maakondade lõikes indikatiivsed summad toetussummade jaotuseks (edaspidi jaotussummad), millele lisaks arvestatakse reservina iga maakonna jaoks kuni 50% jaotussummast (edaspidi reservsummad).
(7) Käesolevas paragrahvis sätestatud projektide toetamiseks arvestatud vahendite jaotus koostatakse iga vooru kohta ja esitatakse Siseministeeriumi juurde moodustatud alalisele regionaalsete investeeringutoetuste andmise komisjonile (edaspidi komisjon) otsuste tegemiseks.
(8) Kui kohaliku tähtsusega objektide jaotussumma maakonna kohta ühes voorus osutub väiksemaks kui § 5 lõikes 1 või 2 sätestatud taotluse piirsumma, siis on komisjonil õigus teha § 9 lõike 6 punktis 2 sätestatud toetuse osalise andmise otsus.
§ 9. Taotluste menetlemise etapid ja otsuste tegemine
(1) Taotlusi menetletakse igas voorus kahes etapis ja mõlema etapi lõpus teeb otsused komisjon.
(2) Komisjon moodustatakse regionaalministri käskkirjaga ning sellesse kuuluvad Siseministeeriumi, Rahandusministeeriumi, Sotsiaalministeeriumi, Haridus- ja Teadusministeeriumi, Kultuuriministeeriumi ja EASi esindaja. Komisjoni juhib regionaalminister.
(3) Komisjoni koosoleku kutsub kokku ja seda juhatab komisjoni esimees, tema äraolekul komisjoni aseesimees. Komisjon on otsustusvõimeline, kui kohal on vähemalt pool selle liikmetest. Komisjon teeb otsuseid lihthäälteenamusega, häälte võrdse jagunemise korral on otsustav koosoleku juhataja hääl.
(4) Komisjoni koosolekud protokollitakse. Komisjoni teenindavad Siseministeerium ja EAS.
(5) Esimese etapi lõpus teeb komisjon jaotus- ja reservsummasid arvestades järgmised otsused:
1) taotluse suunamine edasiseks menetlemiseks teise etappi;
2) taotluse menetlemise lõpetamine.
(6) Teise etapi lõpus teeb komisjon laekunud vahendite summasid arvestades järgmised otsused:
1) toetuse andmine;
2) toetuse osaline andmine;
3) toetuse tingimuslik andmine;
4) toetuse andmisest keeldumine.
(7) Lõigetes 5 ja 6 nimetatud otsused avalikustatakse Siseministeeriumi ja EASi veebilehel.
(8) Peale lõigetes 5 ja 6 nimetatud otsuste teeb komisjon otsuseid muudes oma tööga seotud küsimustes.
(9) Toetuse andmise otsuses sätestatakse muu hulgas toetuse saaja, projekti nimetus ja toetuse suurus eurodes ning vajaduse korral kehtestatakse lisatingimusi.
(10) Lõike 6 punktis 2 nimetatud otsus jõustub taotleja nõusoleku saamisel ning tingimusel, et projekti eesmärk on toetuse osalise andmise korral saavutatav. Kui taotleja ei nõustu toetuse vähendamisega ja tegevuste muutmisega, loetakse toetuse osalise andmise otsus tühiseks ning vahendid liidetakse järgmise vooru toetussummadele.
(11) Lõike 6 punktis 3 nimetatud otsuse tegemisel määratakse tingimuse täitmise tähtpäev. Kui taotleja ei täida tingimust määratud tähtpäevaks, loetakse toetuse tingimusliku andmise otsus tühiseks ning vahendid liidetakse järgmise vooru toetussummadele.
(12) Lõike 6 punktides 2 ja 4 nimetatud otsuse tegemisel märgitakse taotluse menetlemise lõpetamise ja toetuse andmisest keeldumise põhjus.
§ 10. Taotluste menetlemine esimeses etapis
(1) EAS registreerib § 2 lõikes 1 nimetatud tähtpäevaks esitatud taotlused oma dokumendiregistris.
(2) EAS korraldab taotluse vastuvõtmise ja kontrollib taotluse nõuetekohasust ja selles esitatud andmete õigsust ning taotleja ja toetatavate tegevuste vastavust käesolevas määruses sätestatud nõuetele.
(3) Kui taotluse vastavuse kontrollimisel avastatakse ebatäpsusi, teatatakse sellest viivitamata taotlejale ja määratakse tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks. Üldjuhul antakse puuduste kõrvaldamiseks aega kuni 10 tööpäeva, mille võrra taotluse menetlemise tähtaeg pikeneb.
(4) EAS saadab 15. märtsiks ja 15. oktoobriks investeeringu objektide asukohajärgsetele maavalitsustele elektrooniliselt koopiad taotluste ankeetidest ja nende lisast 1 (tabel «Projekti eelarve ja finantseerijad»), millele lisatakse informatsioon taotluse nõuetele vastavuse kohta tulenevalt lõikest 2.
§ 11. Taotluste prioriteetsuse hindamine esimeses etapis
(1) Maavanem moodustab EASist maavalitsusse esitatud taotluste menetlemiseks vähemalt viieliikmelise komisjoni (edaspidi maakondlik komisjon).
(2) Maakondliku komisjoni koosseisu peavad kuuluma lisaks maavalitsuse ametnikele ka maakonna kohaliku omavalitsuse üksuste liidu nimetatud esindaja ja mittetulundusühenduste esindaja.
(3) Maavalitsus korraldab taotluste prioriteetsuse hindamist. Maakondlik komisjon võib küsida EASilt ja taotlejatelt lisainformatsiooni taotluse kohta ning külastada investeeringu objekte.
(4) Maakondlik komisjon hindab taotluste prioriteetsust, lähtudes järgmistest kriteeriumidest:
1) objekti prioriteetsus kohaliku omavalitsuse arengukavas, kuni 25% maksimaalsest koondhindest;
2) objekti prioriteetsus maakondlikul tasandil, kuni 15% maksimaalsest koondhindest;
3) projekti mõju avaliku teenuse kvaliteedi parandamisele, kuni 20% maksimaalsest koondhindest;
4) projekti jätkusuutlikkus ehk kasutajate olemasolu ja püsikulude katmine, kuni 20% maksimaalsest koondhindest;
5) investeeringutoetuste piirkondlikult tasakaalustatud jaotus maakonnas, kuni 20% maksimaalsest koondhindest.
(5) Iga kriteeriumi kohta annavad komisjoni liikmed hinded skaalal 0–4.
(6) Maakondliku komisjoni hinne taotluse kohta leitakse aritmeetilise keskmisena, mis korrutatakse läbi kriteeriumi osakaaluga, ning saadud tulemused summeeritakse koondhindeks.
(7) Kui taotlejaks on § 5 lõikes 2 nimetatud ühinenud kohaliku omavalitsuse üksus, siis lisatakse koondhindele täiendavalt 0,3 punkti.
(8) Taotluste prioriteetsuse hindamise juhendi ja vormid kinnitab regionaalminister käskkirjaga.
(9) Maavanem esitab 25. märtsiks ja 25. oktoobriks Siseministeeriumile ja EASile ülevaate maakondliku komisjoni koosolekust, taotluste prioriteetsuse hindamisest ja hinnetest ning maakondliku komisjoni ettepanekutest taotluste prioriteetsuse kohta. Ülevaatedokumendid tunnistatakse asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud teabeks.
§ 12. Otsuste tegemine esimeses etapis
(1) Siseministeeriumi juurde moodustatud komisjon lähtub esimese etapi otsuste tegemisel EASi tehtud taotluste nõuetele vastavuse kontrollist, vooru vahendite prognoosist vastavalt §-le 8 ja § 11 lõikes 9 nimetatud dokumentidest. Komisjonil on õigus põhjendatud juhul muuta maakondlikus komisjonis taotluste prioriteetsuse kohta tehtud ettepanekuid.
(2) Komisjon teeb esimese etapi lõppedes järgmised otsused:
1) prioriteetsete ja nõuetele vastavate taotluste suunamine edasiseks menetlemiseks, arvestades § 8 lõikes 6 sätestatud jaotus- ja reservsummasid;
2) nõuetele mittevastavate taotluste menetlemise lõpetamine;
3) nõuetele vastavate ja väiksema prioriteetsusega taotluste menetlemise lõpetamine, arvestades jaotus- ja reservsummasid.
(3) Komisjoni otsused taotluste menetlemise kohta esimeses etapis tehakse teatavaks 25. aprilliks ja 25. novembriks ning saadetakse elektrooniliselt maavalitsustele ja avalikustatakse Siseministeeriumi ja EASi veebilehel.
(4) EAS teavitab taotlejaid komisjoni otsustest kirjalikult.
§ 13. Taotluste menetlemine ja otsuste tegemine teises etapis
(1) Teises etapis jätkab taotluste menetlemist EAS, kes korraldab komisjoni otsuste alusel teise etappi edastatud taotluste tehnilise hindamise ja objektide kohapealse külastuse.
(2) EASil on õigus küsida taotlejatelt, maavalitsustelt ja hinnapakkujatelt lisainformatsiooni ning külastada investeeringu objekte ja kontrollida kohapeal taotluste vastavust käesolevas määruses sätestatud nõuetele.
(3) EAS teavitab objekti külastamisest eelnevalt taotlejat, Siseministeeriumi ja maavalitsust ning nende esindajatel on õigus olla külastuse juures.
(4) EAS koostab teises etapis menetletud taotluste ja külastatud objektide kohta eksperdihinnangud.
(5) Komisjonile esitatakse otsuste tegemiseks EASi koostatud eksperdihinnangud ja Siseministeeriumi programmi vahendite tegelike laekumiste põhjal koostatud vahendite jaotused üleriigiliste ja kohaliku tähtsusega projektide lõikes ning kohaliku tähtsusega projektide jaotus- ja reservsummad.
(6) Komisjon teeb teises etapis järgmised otsused:
1) toetuse andmine selle vooru vahenditest;
2) toetuse andmine lõppenud projektidest vabanenud vahenditest;
3) toetuse andmisest keeldumine taotluse nõuetele mittevastavuse või jaotus- ja reservsummade ületamise tõttu.
(7) Komisjoni otsused teise etapi kohta tehakse teatavaks 31. maiks ja 31. detsembriks ning saadetakse elektrooniliselt maavalitsustele ning avalikustatakse Siseministeeriumi ja EASi veebilehel.
(8) EAS teavitab taotlejaid komisjoni otsustest kirjalikult kahe nädala jooksul komisjoni koosoleku protokolli Siseministeeriumis registreerimise päevast arvates.
(9) Toetust saanud taotlejale vormistatakse toetuse ülekandmiseks ja kasutamise tingimustes kokkuleppimiseks toetusleping.
(10) Komisjoni otsuste alusel esitab Siseministeerium kahe nädala jooksul komisjoni otsuste tegemise päevast arvates taotluse Rahandusministeeriumile vooruks ettenähtud hasartmängumaksu laekumistest vahendite ülekandmiseks EASile.
§ 14. Toetuslepingu sõlmimine ja toetuse ülekandmine toetuse saajale
(1) Toetuse andmise ja kasutamise kohta sõlmib EAS toetuse saajaga toetuslepingu, mille vormi kooskõlastab EAS regionaalministriga. Toetuse summa kantakse toetuse saajale üle vastavalt toetuslepingu tingimustele.
(2) Toetuslepingus lepitakse kokku, et toetuse saaja:
1) tagab toetuse andmise otsuses ettenähtud oma- või kaasfinantseeringu või oma- ja kaasfinantseeringu olemasolu;
2) kasutab toetust vastavuses esitatud taotluse, taotluse rahuldamise otsuse ja toetuslepinguga;
3) peab eraldi raamatupidamisarvestust toetuse ning oma- või kaasfinantseeringu või oma- ja kaasfinantseeringu kasutamise kohta. Toetuse saaja raamatupidamises on toetatava projekti kulud ning neid kajastavad kulu- ja maksedokumendid muudest toetuse saaja kuludest ning kulu- ja maksedokumentidest selgelt eristatavad;
4) esitab EASi ettenähtud vormil, viisil ja tähtaja jooksul nõutud informatsiooni ja aruanded;
5) taotleb EASi kaudu komisjonilt nõusolekut projekti eesmärgi muutmiseks;
6) taotleb EASilt nõusolekut projekti eelarve muudatusteks, mis on suuremad kui 10% projekti eelarvest, ning projekti kestuse ja projekti tegevuste muudatusteks;
7) võimaldab teha järelevalvetoiminguid ja auditit toetuse ning oma- või kaasfinantseeringut või oma- ja kaasfinantseeringut kajastavate kulu- ja maksedokumentide, soetatud seadmete, materjalide ja tehtud tööde suhtes, sealhulgas võimaldab kontrollijal juurdepääsu kõikidesse ruumidesse ja territooriumidele, mida toetuse saaja omab või kasutab;
8) annab kontrollija käsutusse kõik soovitud andmed ja dokumendid viie tööpäeva jooksul vastava nõude saamisest arvates;
9) osutab järelevalvetoimingute ja auditi kiireks läbiviimiseks igakülgset abi;
10) võtab arvesse kõik järelevalvetoimingute ja auditi tulemusena tehtud ettepanekud;
11) näitab toetuse kasutamisel regionaalarengu programmidest teavitamise meelespeas etteantud viisil, et investeeringu objekti on toetatud hasartmängumaksust laekuvate regionaalsete investeeringutoetuste vahenditest;
12) säilitab taotluse, toetuse kasutamise ja projekti elluviimisega seonduvat dokumentatsiooni vastavalt «Raamatupidamise seadusele» seitse aastat;
13) tagab projekti tulemusena loodud või soetatud vara säilimise ja avaliku kasutuse taotluses ning taotluse rahuldamise otsuses toodud eesmärkidel ja tingimustel viie aasta jooksul projekti lõppemisest arvates ega tee selle varaga tehinguid, mis annavad nimetatud aja jooksul mõnele isikule või asutusele põhjendamatu eelisseisundi;
14) kooskõlastab eelnevalt kirjalikult EASiga kõik esitatud andmetes toimunud muudatused või asjaolud, mis mõjutavad või võivad mõjutada toetuse saajal oma kohustuste täitmist, sealhulgas nime, aadressi ja põhimääruse või põhikirja muutmine, seaduslike või volitatud esindajate muutumine, ühinemine, jagunemine või ümberkujundamine, pankroti väljakuulutamine, likvideerimine ja tegevuse lõpetamine ka siis, kui eelnimetatud muudatused on registreeritud avalikus registris või avalikustatud massiteabevahendite kaudu;
15) informeerib viivitamata kirjalikult EASi kaudu komisjoni projekti elluviimise käigus ilmnenud projekti negatiivse tulemuse suurest tõenäosusest või vältimatusest ning projekti edasise jätkamise otstarbekuse kaheldavusest;
16) kooskõlastab eelnevalt EASi kaudu komisjoniga toetuse eest loodud või soetatud vara omandi- või kasutusõiguse üleandmise korral üleandmise tingimused ning edasise vastutuse vara sihtotstarbelise kasutamise eest;
17) täidab muid toetuse saamist reguleerivates õigusaktides sätestatud kohustusi;
18) tagab projekti elluviimisesse kaasatud kaasfinantseerija kohustuste täitmise;
19) võib teha projekti eelarves muudatusi, mis on väiksemad kui 10% projekti eelarve mahust;
20) võib saada EASi kaudu nõuandeid ja informatsiooni, mis on seotud punktides 1–18 nimetatud kohustuste täitmisega;
21) võib taotleda EASi kaudu komisjoni nõusolekut projekti eesmärgi muutmiseks;
22) võib taotleda EASilt nõusolekut projekti eelarve muutmiseks üle 10% projekti eelarvest;
23) võib suurendada projekti kogumaksumust omafinantseeringu arvel.
(3) Kui nelja kuu jooksul toetuse andmise otsuse tegemise päevast arvates ei ole toetuslepingut sõlmitud, on komisjonil õigus otsus kehtetuks tunnistada.
(4) Toetuse iga osa väljamaksmiseks tuleb toetuse saajal esitada EASile maksetaotlus EASi etteantud vormil.
(5) Sularahamakseid võib projekti vahenditest teha ainult järgmistel tingimustel:
1) kuni 31,96-euroste kuludokumentide puhul;
2) kokku maksimaalselt 10% ulatuses projekti üldmaksumusest.
(6) Toetussumma viimane osamakse, kuni 30% toetussummast, kantakse toetuse saajale üle pärast lõpparuande kinnitamist EASis ja toetuse saajalt nõuetekohase maksetaotluse saamist. Viimane osamakse kantakse üle kümne päeva jooksul nõuetekohase maksetaotluse EASi saabumisest arvates.
(7) Lõpparuande kinnitamiseks peab toetuse saaja, kes ei ole riigiasutus, olema kandnud kõik projektiga seotud kulud, sealhulgas viimase osamakse suuruse summa.
§ 15. Aruandlus ja kontroll toetuse kasutamise üle ning toetuse vähendamine
(1) Toetuslepingus nimetatud tähtaegadel ja tingimustel esitab toetuse saaja EASile toetuse kasutamise kohta vahearuanded ning projekti lõppedes lõpparuande. Aruandes esitatakse ka tõendid oma- või kaasfinantseeringu või oma- ja kaasfinantseeringu kasutamise kohta.
(2) Aruanded ja lõpparuanded tunnistatakse asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud teabeks.
(3) EAS kontrollib toetuse sihtotstarbelist ja toetuslepingu tingimustele vastavat kasutamist ning informeerib vajaduse korral kontrolli tulemustest Siseministeeriumi ja maavalitsusi. Toetuse kasutamise kontrollimisel lähtub EAS taotlusest, toetuse andmise otsusest, toetuslepingust, aruannetest ja vajaduse korral kohapealse kontrolli tulemustest. Komisjonil on õigus saada lisateavet toetuse kasutamise kohta.
(4) Toetuse mittesihtotstarbelise kasutamise või toetuslepingu tingimuste muu rikkumise korral on EASil õigus toetusleping üles öelda ja nõuda saadud toetuse kas täielikku või osalist tagastamist vastavalt komisjoni otsusele.
(5) Toetuse kasutamise tähtaeg on kuni kaks aastat toetuslepingu sõlmimisest arvates.
(6) EASil on õigus vähendada toetust juhul, kui toetuse saaja oma- ja kaasfinantseering vähenevad alla 15% projekti maksumusest.
§ 16. Muudatused toetuse kasutamisel ja otsuse tegemine toetuslepingu muutmiseks
(1) Toetuse saaja teavitab enne muudatuste tegemist EASi projekti kõikidest muudatustest esialgse taotlusega võrreldes.
(2) Toetuse kasutamise ja projekti elluviimise käigus ilmneva muutmise vajaduse korral teeb toetuslepingu muutmise otsuse EAS. Kui toetuse saaja soovib muuta projekti eesmärki, on vajalik komisjoni nõusolek.
(3) Projekti eesmärgi muutmisel vormistab EAS toetuslepingu muudatuse komisjoni otsuse alusel. Kui investeeringu objektile tehtavad kulud on suurenenud, katab taotleja need omafinantseeringu arvel. Kui investeeringu objektile tehtavad kulud on vähenenud, vähendatakse toetussummat ja omafinantseeringut tingimusel, et omafinantseeringu osatähtsus jääb vähemalt 15% projekti maksumusest.
(4) Kui projekti eelarve muutub üle 10% või muutuvad projekti tegevused või projekti kestus, kuid projekti eesmärk jääb samaks, teeb EAS toetuslepingu muutmise otsuse ja seejärel vormistatakse toetuslepingu muudatus.
§ 17. Toetuse tagasinõudmine
Komisjonil on õigus nõuda toetus tagasi, kui:
1) ilmnevad asjaolud, mille tõttu projekti elluviimist või jätkamist ei saa pidada otstarbekaks või see on võimatu või võib osutuda võimatuks;
2) projekti elluviimise ajal on toetuse saaja andnud teadlikult valeandmeid või andmeid varjanud;
3) viie aasta jooksul projekti lõppemisest arvates on rikutud toetuse kasutamiseks kehtestatud nõudeid.