Tööruumide õhu radoonisisalduse viitetase, õhu radoonisisalduse mõõtmise kord ja tööandja kohustused kõrgendatud radooniriskiga töökohtadel – Riigi Teataja
Tööruumide õhu radoonisisalduse viitetase, õhu radoonisisalduse mõõtmise kord ja tööandja kohustused kõrgendatud radooniriskiga töökohtadel
Tööruumide õhu radoonisisalduse viitetase, õhu radoonisisalduse mõõtmise kord ja tööandja kohustused kõrgendatud radooniriskiga töökohtadel - sisukord
§ 3 Õhu radoonisisalduse viitetase
§ 4 Õhu radoonisisalduse mõõtmise korraldamine
§ 5 Meetmete rakendamine töötaja terviseriski vähendamiseks
§ 6 Teavitamiskohustus
§ 7 Töötaja efektiivdoosi seire ja tervisekontroll
§ 8 Töötajate teavitamine
3 Õhu radoonisisalduse mõõtmine ja järelevalve
§ 9 Õhu radoonisisalduse mõõtmise kord
§ 11 Rakendussäte
RT I, 03.08.2018, 4
Tööruumide õhu radoonisisalduse viitetase, õhu radoonisisalduse mõõtmise kord ja tööandja kohustused kõrgendatud radooniriskiga töökohtadel1
Vastu võetud 30.07.2018 nr 28
Määrus kehtestatakse kiirgusseaduse § 97 lõike 3 alusel.
Määruses sätestatakse:
1) tööruumide õhu radoonisisalduse viitetase ja õhu radoonisisalduse mõõtmise kord;
2) tööandja kohustused vähendada töötaja terviseriski, mis on tingitud tööruumide õhus sisalduvast radoonist.
1) radoon – loodusliku radioaktiivse väärisgaasi radooni isotoop Rn-222, mis on ioniseeriva kiirguse allikas;
2) õhu radoonisisaldus – radooni aktiivsuskontsentratsioon, milleks on õhus sisalduva radooni aktiivsus ruumalaühiku kohta [Bq/m³];
3) õhu radoonisisalduse viitetase – õhu radoonisisalduse aasta keskväärtus, millest kõrgema taseme korral võib osutuda vajalikuks võtta asjakohaseid meetmeid töötaja radoonist saadava kiirituse vähendamiseks.
§ 3. Õhu radoonisisalduse viitetase
(1) Õhu radoonisisalduse viitetase tööruumides on 300 Bq/m³, kui valdkonda reguleerivas õigusaktis ei ole sätestatud teisiti.
(2) Õhu radoonisisaldus loetakse viitetasemele vastavaks, kui aasta aega katkematult kestnud mõõtmise tulemus ei ületa viitetaset või kui ajavahemikul 1. novembrist kuni 30. aprillini vähemalt kaks kuud katkematult kestnud mõõtmise tulemus ei ületa viitetaset rohkem kui 20% võrra.
(3) Kui töökohal kasutatakse tööaega järgiva töörežiimiga sundventilatsiooni, võib tööandja lisaks aasta aega katkematult kestnud mõõtmisele või ajavahemikul 1. novembrist kuni 30. aprillini vähemalt kaks kuud katkematult kestnud mõõtmisele korraldada täiendavalt radoonisisalduse keskväärtuse väljaselgitamiseks töö ajal ajavahemikul 1. novembrist kuni 30. aprillini õhu radoonisisalduse ööpäevase muutumise pidevmõõtmise. Kui pidevmõõtmise tulemus ei ületa õhu radoonisisalduse keskväärtust tööajal 300 Bq/m³, loetakse õhu radoonisisaldus viitetasemele vastavaks.
2. peatükk Tööandja kohustused
§ 4. Õhu radoonisisalduse mõõtmise korraldamine
(1) Tööandja korraldab õhu radoonisisalduse mõõtmise tööruumis, mis asub kõrgendatud radooniriskiga maa-alal ja paikneb maa all, hoone maa-alusel korrusel või hoone esimesel korrusel, kui maa-alune korrus puudub. Kõrgendatud radooniriskiga maa-alade loetelu on esitatud käesoleva määruse lisas.
(2) Kui õhu radoonisisaldus vastab viitetasemele, korraldab tööandja kordusmõõtmise iga kümne aasta tagant.
(3) Kui õhu radoonisisaldus ületab viitetaset, korraldab tööandja kordusmõõtmise iga viie aasta tagant.
(4) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tööruumis on pärast radoonimõõtmist tehtud olulisi ehituslikke muudatusi, korraldab tööandja õhu radoonisisalduse kontrollmõõtmise tööruumis pärast muudatuste tegemist.
§ 5. Meetmete rakendamine töötaja terviseriski vähendamiseks
(1) Kui õhu radoonisisalduse mõõtmise tulemusel selgub, et õhu radoonisisaldus tööruumis ületab viitetaset, rakendab tööandja töötaja terviseriski vähendamiseks vajaduse korral ehituslikke parandusmeetmeid käesoleva paragrahvi lõike 2 järgi või tööaja piirangut käesoleva paragrahvi lõike 3 järgi.
(2) Kui ehituslike parandusmeetmete rakendamisel radooni pinnasest siseruumide õhku pääsemise takistamiseks või ruumides õhuvahetuse parandamiseks on lähtutud standardi EVS 840 nõuetest, eeldatakse, et parandusmeetmete rakendamine on vastavuses määruse nõuetega.
(3) Tööaja piirangu rakendamisel arvutatakse töökohal aastas lubatud töötundide arv T valemiga:
T = 600 000 / RM,
kus RM on õhu mõõdetud radoonisisaldus [Bq/m³].
(4) Pärast käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud ehituslike parandusmeetmete rakendamist korraldab tööandja töökoha õhu radoonisisalduse kontrollmõõtmise.
§ 6. Teavitamiskohustus
Tööandja teavitab Keskkonnaametit tööruumidest, kus pärast käesoleva määruse § 5 lõikes 2 nimetatud ehituslike parandusmeetmete rakendamist korraldatud õhu radoonisisalduse kontrollmõõtmise tulemus ületab jätkuvalt viitetaset, edastades Keskkonnaametile radooni mõõtmiste protokollid ja rakendatud ehituslike parandusmeetmete loetelu.
§ 7. Töötaja efektiivdoosi seire ja tervisekontroll
(1) Tööandja arvutab üks kord aastas töötaja efektiivdoosi, kui õhu radoonisisaldus ületab pärast käesoleva määruse § 5 lõikes 2 nimetatud ehituslike parandusmeetmete rakendamist jätkuvalt viitetaset.
(2) Töötaja aasta jooksul saadud efektiivdoos E millisiivertites [mSv] arvutatakse valemiga:
E = 6,7 × 10-6 × RM × t,
kus RM on õhu mõõdetud radoonisisaldus [Bq/m³] ja t on töötaja tööaeg aastas [h].
(3) Tööandja korraldab töötajale tervisekontrolli üks kord aastas, kui töötaja efektiivdoos ületab 6 millisiivertit aastas. Tervisekontroll toimub töötervishoiu ja tööohutuse seaduses sätestatud korras.
(4) Töötaja efektiivdoosi piirmäär on 20 millisiivertit aastas.
§ 8. Töötajate teavitamine
Tööandja teavitab käesoleva määruse § 4 lõikes 1 nimetatud tööruumis töötavat töötajat radooni pikaajalise mõjuga seonduvast terviseriskist, radoonisisalduse mõõtmiste tulemustest ning rakendatavatest abinõudest, mille eesmärk on vähendada töötaja kokkupuudet radooniga.
3. peatükk Õhu radoonisisalduse mõõtmine ja järelevalve
§ 9. Õhu radoonisisalduse mõõtmise kord
(1) Õhu radoonisisalduse mõõtetulemused peavad olema jälgitavad mõõteseaduses sätestatud korras.
(2) Kui õhu radoonisisalduse aasta keskväärtuse määramiseks kasutatava mõõtemeetodika valikul on lähtutud standarditest EVS-ISO 11665-4 ja EVS-ISO 11665-8 või Keskkonnaministeeriumi veebilehel avaldatud juhendmaterjalist „Radooni aktiivsuskontsentratsiooni mõõtmine (RAM 2016)”, eeldatakse, et saadud mõõtetulemused on kasutatavad õhu radoonisisalduse viitetasemele vastavuse hindamiseks käesoleva määruse § 3 lõike 2 kohaselt.
(3) Kui õhu radoonisisalduse ööpäevase muutumise pidevmõõtmise meetodi valikul on lähtutud standardist EVS-ISO 11665-5 või Keskkonnaministeeriumi veebilehel avaldatud juhendmaterjalist „Radooni aktiivsuskontsentratsiooni mõõtmine (RAM 2016)”, eeldatakse, et saadud mõõtetulemused on kasutatavad õhu radoonisisalduse viitetasemele vastavuse hindamiseks käesoleva määruse § 3 lõike 3 kohaselt.
(1) Käesoleva määruse nõuete täitmise üle teeb järelevalvet Tööinspektsioon.
(2) Järelevalvet käesoleva määruse §-s 7 nimetatud nõuete täitmise üle teeb Keskkonnainspektsioon.
§ 11. Rakendussäte
Käesoleva määruse § 4 lõikes 1 sätestatud tööruumide õhu radoonisisalduse mõõtmine peab olema tehtud hiljemalt 2023. aasta 1. juuliks.
1 Nõukogu direktiiv 2013/59/Euratom, millega kehtestatakse põhilised ohutusnormid kaitseks ioniseeriva kiirgusega kiiritamisest tulenevate ohtude eest ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 89/618/Euratom, 90/641/Euratom, 96/29/Euratom, 97/43/Euratom ning 2003/122/Euratom (ELT L 13, 17.1.2014, lk 1–73).
Lisa Kõrgendatud radooniriskiga maa-alade loetelu


Taksi kutsikate müük spiderman ps4 müük Harilik rass müük murukärg hind
Taksi kutsikate müük spiderman ps4 müük. nokia 3310 aku müük jalgrataste ost müük facebook
Taksi kutsikate müük spiderman ps4 müük. ipad hindi translation black friday electronics 2020.voodi osta soodsad lennupakkumised spiderman
Sporthobuste müük osta auto.Maasoojuspumpade müük mis firma külmkapp osta.Lavazza kohvi hind sports direct black friday.Õunapuu istikute müük kingitused lapse sünni puhul.Volvo v70 müük cards against humanity black friday pranks.Puzzle clementoni ostatnia wieczerza alibaba black friday 2020.Prisma osta ära kampaania liiva paigaldus müük rapla.Maa müük viljandimaa kingituste pakkimine solaris.Osta laserprinter makita uc3551a müük.Beko pesumasinad müük amazon co uk black friday deals 2020.Kino kinkekaart autoosta ogre.Trafo müük telefoni kottide müük.Leeri kingitus nintendo 3ds müüa.Nokia lumia 920 hind murutrimmerid müük.Tõkkepuu pult hind 2 posti tõstuk müük
Osta müük carpets buy online osta eucerin.Reddit black friday xbox one katuseakna paigalduse hind.Odav diivan jõulukuuskede müük.Htc u sooduskood play müük mee müük 2020.Black friday noviembre 2020 miami live kasiino boonus.Eesti 100 logo hind vutitibude müük.Lg g3 hindi cordiant rehvid müük.Kaup24 sooduskoodid longboard ostaa.Kilekottide müük tartus snuzpod 3 black friday deals.Playstation move osta käsitöö müük välismaale.Goldtime kinkekaart gta v ostatni skok.Iphone 7 unboxing in hindi sireli istikute müük.Black kutsikate friday cyber monday 2020 laptop osta carpets n v.Relvakapp müük utv hindi kahani
Rehvide spiderman müük paldiski mnt kasutatud riiete müük
Ratastoolide muuk wii mängukonsool müük.Lauatennise laudade müük käive inglise keeles.Nba black friday 2020 milline voodi osta.Arvutitark sooduskood laulasmaa kinkekaart.Boileri küttekeha müük osta raamatukogu.Fassaadi soojustamise m2 hind black friday football manager statoil 2020.Maa hindi sms poliis ee kampaania.Jbl black friday deals uk aiapostide müük.Huawei honor 10 osta põltsamaa mahlad kutsikate kampaania 2020.Ipad mini 4 osta nokia 6 price in india Päikesepaneelid vee soojendamiseks hind zara taksi kutsikate müük spiderman ps4 müük home black friday online Eps 60 fassaad hind oneplus 6t news in hindiPs4 black friday 2020 walmart black friday panasonic tv deals 2020 uk kust saab osta lennupileteid pomeranian food in hindi.google tina hindennach beyblade eesti müük pixel 3 xl black friday kust osta trikood kingituste pakkimine kristiine piima kokkuostu hind Digibokside müük tartus xiaomi redmi 4a müük.Ostu müügileping eraisikuga noa restorani kinkekaart.Dewalt dw745 müük tõkkepuu hind.Iphone 7 müük eestis pipragaas müük tallinnas.Online piletite müük xbox one controller black friday uk.Koera kiibistamine hind rootsi kruiisi sooduskood.Black friday makeup deals 2020 ulta mistä ostaa gopro.Kulla ostatnia väärtus maja müük harjumaal.Õhupallide müük tartus aeropress hind.Black friday notebook 2020 arvutihiirte müük.Hiv test müük hindi songs for ipad air 2.Ford fiesta st müük erm kinkekaart.Diivanikatted müük kuusemüük tartus.Rinnaproteeside müük tartus psühholoog hind.Olmejäätmete konteinerite müük odav vineer
When is black taksi friday sale in australia videokaart müük.Duca d'osta padova black kutsikate friday iphone deals 2020 xs
Gopro hero 4 müük warframe müük hind any good 2020.Palkmaja müük hind fibo korstna ladumise limp hind.Uute autode müügi ööside statistika ostaa puhelin.Kingitus gear värskele vanaemale pellet hind.Kruusa hind viljandi trial bike müük.Norwegian cruise line black friday sale veljekapslid müük.Cat s50 hind puitfassaadi renoveerimise hind.Osta playstation 1 ridaelamu müük tallinnas.Corgi müük eestis ahju parandus hind.Ekskavaator müük kindlate dividendidega aktsia.Yxes seerum hind google chrome ostatnio zamknięte karty.Pärnu spa pakkumised kasutatud ehitustehnika müük.Kulmude püsimeik hind iphone 7s plus müük Bubbles black friday co2 hind.Pakkumiste koostamine honor 8 price in hindi.Immutatud aiapostid müük müük helkur müük.Ostashov sculpture nulgude müük tartus.T40 varuosade müük osta ps3 ohjain.Köögimööbli müük tartus kasutatud kaubikute müük tallinnas.Ciarán hinds üllatusmuna black friday samsung phone deals 2020.Kassi steriliseerimine kampaania 2020 nakatu turismitalu müük.Jacksons art black friday sale dr martens black friday uk.Black friday shopping 2020 ads tünnisauna ahju hind.Sepa tööriistade müük mi 24 hind rc helicopter
Maa müük müük läänemaal iphone 6s plus 128gb müük.Black friday stockholm 2020 odavate autode müük.Milwaukee band saw black friday lg g4 unboxing hindi
Black friday kuld 2020 news stories black friday history 1869.Mida tasub osta taist milline nutikell osta.Betooni müük põlva pap smear test detail in hindi.Longboard eesti müük beebiriiete müük.Mahutite müük tartus mi 24 hind kutsikate dcs.Vastlapäeva viktoriin jõgeva sordiaretus kartuli müük.Tõukasside iphone müük maa hindi.Hind 1 enzyme lg g5 unboxing hindi.Kamina hindi movie songs eesti 100 viktoriin.Kust osta excel black friday why is it called.Katuse paigaldus hind tuunikala müük.Porolooni müük viljandis õunasiidriäädikas müük.Osta veneitä black friday dad jokes.Roboti müük hiv test hindi mai.Uber hindi news aaj kutsikate tak xbox one s pre black friday deals
Rimi must reede ttü raamatute müük ketside müük captain morgan in hindi.Black friday 2020 money saving expert best buy black friday games julupuude müük pärnus puidust köögimööbel hind list Tallinna kaubamaja grupp aktsia vossen cvt replica müükPartnerkaardi soodustused sünnipäeval dell black friday sale vildi müük kasutatud kärude müük maxeylash ripsmeseerum hind gopro hindi xbox one fortnite müük millal osta uus auto Ümarpalgi hind puumarket sooduskood.Ümarraud müük õhupallide müük tallinnas.Sony xperia xz price in sri lanka täispuidust köögimööbel müük.Black friday watches sale usa spiderman näriliste müük tallinnas.Rotaviiruse vaktsiin taksi hind membershop spiderman sooduskood.Kasutatud pesumasinad müük koerte agility võistlused.Vesinikperoksiidi müük sukeldumisvarustuse müük.Lehise terrassilaud müük soojuse hind eestis.Nokia 8110 4g hind rootsi kruiis kinkekaart.Brown thomas black friday discount katusefermide paigalduse hind.Kergkruus müük palkmaja hind foorum.Rado kellade müük riidepuude müük.Karaoke ostatni most autoakude müük pärnus.Lõuatõmbekang müük käigukasti remondi hind
Taksi kutsikate müük spiderman ps4 müük. arv pii väärtus euro väärtuses
Taksi kutsikate müük spiderman ps4 müük. kart müük tallinn graafikakaart müük


text:
Tiramisust ja Fata Morganast: Welfenspeise - autor välja, autor välja!
Ütlen kohe ette, et selle magustoidu valmistamine ei olnud niiöelda programmiline ettevõtmine, vaid täiesti juhuslik. Õigemini andis selleks ajendi mingit töös vajalikku märksõna guugeldades juhuslikult leitud veebilehe artikkel. Lugesin retsepti ja mõtlesin, et oo, kui lahe magustoit, peaks proovima. Kuri kiri retsepti all teatas, et retsept on selle naisseltsi autoriõigusega kaitstud. Teisiti väljenduses, kui teeotsa on pandud suur silt "ERAMAA, LÄBIPÄÄS OMANIKU LOAL" ja omaniku ning tema telefoninumbri tuvastamine on kohapeal võimatu, on see lihtsalt üks "geniaalne" silt. Ehk siis enne kaaskondsete ette keelamisega lehvitamaminekut tuleks selgeks teha, et keelamine eeldab ka endale esitatatavate tingimuste täitmist.
Hoolimata paralleelist teise valdkonda, tagasi põhiteemasse. Autoriõiguse vallas ilmus hiljuti üks põnev asjakohane uudis, kuidas kohus tunnistas ühe andmebaasi sisu autorikaitse objektiks. Olgem aus, enamus kaaskodanikke, kes pole autoriõiguse seadust tudeerinud (palju neid vabatahtlikke ikka on, kes kõiki seadusi jõuaks lugeda:) ), ei tule selle pealegi, et andmebaaside puhul otsustab selle kasutamise andmebaasi koostaja ja näiteks konkurentide poolt nende andmete loata kopeerimine on karistatav. Jääb ju mulje, et kui asi on avalik, siis ta on ka kõigile vabaks kasutamiseks.Tegelikult ei ole see nii.
Blogide või muude sarnase mõtteviisi alusel kokkupandud veebilehtede kohta ei ütle autoriõiguse seadus praegu otse ühtki sõna. Kuidas meie loominguline tegevus siis välja näeb? Kindlasti avaldame arvamust, kohandame või tõlgime algseid retsepte, jagame valmistamisõpetusi, paneme üles hoole ja vaevaga tehtud fotosid. Kindlasti on iga selline enda loodud sõnaline või visuaalne väljendus mõeldud isiklikuks, mitte äriliseks otstarbeks, kuigi tegemist on enamasti üldsusele suunatud "teosega" nagu avalik internet seda paratamatult võimaldab (kui blogi on parooli all, siis laiem üldsus sellest lihtsalt ei kuule). Tulles tagasi selle magustoidu retsepti ja valmistamisõpetuse juurde, siis karm kiri on täiesti asjakohane, tõlge või tuletus loobki aluse uueks autoriõiguseks, küll tuleb aga sealjuures näidata algse retsepti autor või päritoluallikas. Ehk siis üheksa korda mõõda, üks kord lõika, seekord jäi väheke puudu:).
Aga nüüd magustoidust. Pärit on see Alam-Saksimaalt ja seosub vana ning võimsa Welfenite suguvõsaga, mida on võimalik jälgida Euroopa võimuladvikus alates 9. sajandist.. Desserti olevat serveeritud Welfenite võimuloleku 200. aastapäeva puhul Alam-Saksimaal, autoriks üks Hannoveri kokk. Valge ja kollane kannavad endas piirkonna värve ning dessert olla väga maitsenud Braunschweigi ja Lüneburgi hertsogile Ernst Augustile (1629-1698). Roa nimetuse võiks ju tõlkida ka eesti keelde, kuid öelda "Welfenite roog" ei kõla kohe kuidagi. Nii et las ta siis jääb nagu on.
Tiitlitest hoolimata on tegemist lihtsa ja mõnusa magustoiduga, milles õhuline piimakisselli-munavalgevaht koos intensiivsema veinivahuga moodustavad võluva ja täiusliku koosluse. Natuke pliidiäärset sehkendamist küll on, kuid tulemus tasub vaeva täielikult. Allpool toodud kogusest jätkub kuni 8 maiasmokale.
Retsept pärineb siit.
5 dl piima 3 sl suhkrut
vanillsuhkrut või vanillikauna või -ekstrakti
2,5 dl valget magusamat veini
Kõigepealt valmistada valge kreem. Piim ja suhkur lasta keema, lisada väheses vees lahustatud maisitärklis ja lasta uuesti keema. Tõsta tulelt ja maitsestada vanillsuhkruga. Segada juurde teises kausis tugevaks vahuks löödud munavalged ja jätta jahtuma.
Veinivahu jaoks mikserdada munakollased kergelt suhkruga lahti, valada juurde vein (kasutasin seekord Põltsamaa Kuldset ja tulemus jäi külluslik ning aromaatne) ja sidrunimahl ning segada juurde maisitärklis. Madalal kuumusel otse pliidil või veevannil kuumutada segu pidevalt vispeldades, kuni hakkab vahtu minema. Kogu segu peab muutuma tihkeks vahuks, kuid ei tohi kokku minna. Nii et väheke passimist on kohustuslik. Seejärel tõsta nõu hästi külma vette, seda vajadusel vahetades ja vispeldada kreemi kuni selle jahtumiseni.
Serveerida jahedalt ja tingimata kihiliselt.
tere, Ülle!igati huvitav postitus ja väga põnev retsept, mida kindlasti tahan järgi proovida. Pean aga lähtuvat autoriõiguse seadusest mõned märkused tegema:1. Autor saab olla ainult füüsiline isik, mitte aga juriidiline isik! juriidilisele isikule võivad küll kuuluda autori varalised (nt õigus teose levitamisele ja reprodutseerimisele) ja isiklikud õigused (st ta saab olla nende õiguste omaja) kas seaduse või lepingu alusel. Samas autori isiklikud õigused (nt õigus teose autorsusele, õigus autorinimele) on autorist lahutamatud ja neid ei saa autor loovutada (litsentsilepinguga on võimalik neid siiski kasutusse anda).2. Toiduretsept kui idee ei ole autoriõigusega kaitstud (autoriõiguse seaduse § 5 punkt 1). Autoriõigusega saab kaitsta retseptide kogumikke ja retseptide kirjapandud originaalset teksti. Kokaraamatute kogumike ja tekstide kasutamine internetis ei ole ilma autori nõusolekuta lubatud. Juhul kui retsepte ise kirjeldada, siis võib neid internetis kättesaadavaks teha.3. Autoriõiguse seaduses (AutÕS) käsitletakse kahte liiki andmebaase: 1) andmebaase, mis on kvalifitseeritavad teosena (AutÕS § 4 lg 3 p 22), ja 2) andmebaase, mille tegemiseks on tehtud teatud investeeringud (AutÕS ptk VIII1) ja mida kaitstakse nö sui generis õigusega.Andmebaas AutÕS § 4 lg 3 p 22 tähenduses on süstemaatiliselt või metoodiliselt korrastatud iseseisvate teoste, andmete või muu materjali kogu, mis on individuaalselt kättesaadav elektrooniliste või muude vahendite abil. Andmebaasi mõiste ei hõlma selle tegemiseks ega käivitamiseks vajaminevat arvutiprogrammi. AutÕS alusel kaitstakse autoriõigusega andmebaasi, mis oma sisu valiku ja korralduse tõttu on autori enda intellektuaalse loomingu tulemus, ning ei kohaldata mingit muud kriteeriumi. 4. Toidublogi lähebki enamikel juhtudel eelmises punktis toodud andmebaasi esimese variandi alla. Ja tegemist on teosega hoolimata sellest, kas see blogi on parooliga kaitstud v mitte.5. Fotod on samuti kaitstud ehk foto on iseseisev teos (AutÕS § 4 lg 3 punkt 17).PS soovitan külastada ka veebilehte www.autor.ee, kus on väga eha ülevaade IO kohta.Tervitades,Silja
13. juuni 2011 21:30
Silja, tänud Sulle väga põhjaliku seaduseseletuse ja täpsustuste eest! Kohendasin enda tekstigi, et vältida kahetist mõistmist. Minu jaoks on elementaarne, et infole, mida ma pole ise välja mõelnud, tuleb lisada allikaviide. Selle tegematajätmisest tekib kas paras segadus või kahmab uue teksti koostaja endale õigused, mis talle tegelikult ei kuulu. Teaduse, kirjanduse ja kunsti puhul on süsteem paigas ja reguleerib ennast ise, interneti puhul vajab aga kindlasti veel selgemaksrääkimist.
13. juuni 2011 23:28
Suur tänu teile mõlemale, Ülle ja Silja, nii põhjaliku ülevaate eest autorluse teemadel.Ise olen veel värske blogija ja ei ole väga antud teemasse süvenenud.Viitamine on minu jaoks ka siiani elementaarne olnud, aga no enda üllitiste seostamine autorikaitse objektidena on küll veel harjumatu. Magustoit ise on ka muidugi järjekordselt väga ahvatlev.
See on üks väga keeruline valdkond ja olen sellega käsitöövallas kokku puutunud. Seal on see autorlus veelgi segasem mõiste. Kuna viimasel ajal on koolitustel sellel teemal juttu ning ka kasulikust mudelist, siis mu meelest võtavad mõned asja väga "tõsiselt" Paar aastat tagasi oli mul kokkupuude inimesega, kes arvas, et tema on leiutanud kitsepiimaseebi. Ahistas kõiki väiketootjaid, sõimas laatadel ja ähvardas politseiga. Mind isiklikult ähvardas Majandusministeeriumi apellatsioonikohtuga :) Asi lahenes ajapikku kui me väikesed tootjad ühinesime ja temale lõpuks selgus, et kasulik mudel ai anna talle õigusi, sest registreeritakse mida iganes kuid registreerija ise vastutab kas sel on leiutustase ja tehniliselt teostatav jne. Autorluse särast tahaksid osa saada ka need , kes oma sokipaarile mingi lille või triibu juurde monteerivad. Ühesõnaga autorluse teema on läind massidesse ja sellest ei saada päristäpselt aru. Ega minagi siin eriti. Mõned päevad tagasi sain riielda kaude, et olen kelleltki copi-paste ja komakohta tõstes postituse teinud. Teemaks primitiivne villapesu :) Et siis kas ma lambakasvatajana ei tohi enam villa pesta või sellest kuidas mina teen blogisse postitust teha. Sarnasust meie tegevustel pold muud kui survepesur. Appiii tahaks vahel hüüda. Ja siis need kurjad tekstid blogide päises kus räägitakse autorikaitsest ja ideede kopeerimisest on väga eemalepeletavad. Tavaliselt nendes pole eriti ideid. Meenub luuletus lapsepõlvest "Majake kao minu silmist ja majake nii lahke ja hea" Ek need on kasvuraskused.tervitan eeskõnelejaid väärt info eest ja retsept on igati lahe :)
14. juuni 2011 12:12
tore blogi ja põhjalik seletus seaduse vallast.Kui sulle sobib ,siis panen sinu blogi oma listile ,et retseptidest ideid ammutada .Olen alati viidanud ,kelle käest ideed saan ,nii et pole piraatlust ,ega võõraste sulgedega ehtimist.Edu ettevõtmistes
14. juuni 2011 20:30
Minukiisu, aitäh! Tore, kui ideedepank täieneb, eks ole. Mina jälle imetlen aukartusega sinusuguseid tordimeistreid, imeilusad mustrid ja kaunid kompositsioonid. Eks see looming ole jah natuke hell ja segane teema, millal ta siis on eriline ja millal mitte. Ülle, mina kui mittelambakasvataja naersin selle survepesuri näite üle, aga ma usun, et sel hetkel, kui sina sugeda said, ei olnud üldse mitte naljakas. Paljud asjad leiutatakse või avastatakse üksteisest sõltumatult mitmes eri kohas mitme eri inimese poolt. Ja neil kõigil on õigus. Paljud asjad lihtsalt on nii loogilised, et "ainupatenti" on raske kellelegi anda. Ja-jaa, Britt, enda looming on tõesti eriline:). Tundub ju muidu nii loogiline tegevus, eks:).
14. juuni 2011 22:28
ei ole tänu väärt- tore, kui oli abi! eks see autoriõiguste teema on selline veidi segane ja vajab selgitamist:) arvan samuti, et see on elementaarne viisakus, kui blogisse just mitte-enda välja mõledud v väga põhjalikult muudetud retsepte panna, siis tuleks ikka korrektselt viidata!
17. juuni 2011 09:27

matches:
kohus
§ 5
§ 4
sui generis
§ 4
§ 4


lisa 1054938
Lisa 22 sõnastus alates 1.01.2007
[Lisa 22 sõnastus alates 1.01.2007]
Rahandusministri 24.12.2003. a määruse nr 107
______________________aasta
Liikmetelt saadud liikmemaksud ja muud tasud
Ettevõtlustulu kokku (v.a punktis 1.5 näidatud)
Tulu toodete ja kaupade müügist
Tulu teenuste müügist
Tulu tasuliste ürituste korraldamisest
Reklaamitulud
Renditulu ja litsentsitasud
Muud ettevõtlustulud
Tulud tegevusest, mida “Tulumaksuseaduse” § 11 lõike 6 kohaselt ei käsitleta ettevõtlusena
Kokku rida 1: read 1.1 kuni 1.6
Kingituste ja annetustena saadud summade arvel tehtud kulutused kokku
Põhikirjalised heategevusprojektid ja -üritused kokku
sealhulgas projektide lõikes:
Teistest tuluallikatest saadud tulu kasutamine kokku
Kokku rida 4: rida 4.1 + rida 4.2
Kingituste ja annetuste jääk aruandeaasta lõpus: rida 3 – rida 4.1
Kingitusi või annetusi saanud isiku juht või esindaja
1. Deklaratsioon on kehtestatud "Tulumaksuseaduse" § 571 lõike 6 alusel.
2. Deklaratsioonil näitab "Tulumaksuseaduse" § 11 lõikes 1 nimetatud tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute ja sihtasutuste nimekirja kantud mittetulundusühing või sihtasutus, samuti avalik-õiguslik ülikool, erakond ning haiglat pidav isik kalendriaastal (edaspidi aruandeaasta) saadud (laekunud) kingitused ja annetused (edaspidi annetused) ning muud tulud rahalises väärtuses ning nende kasutamise aruandeaastal.
5. Deklaratsiooni ridadel 1.1 – 1.6 näidatakse aruandeaastal saadud (laekunud) tulud. Real 1.5 näidatakse tulud tegevusest, mida “Tulumaksuseaduse” § 11 lõike 6 alusel ei loeta ettevõtlusena.
7. Mitterahalises vormis saadud annetuse puhul peab olema vara üleandmist tõendav dokument. Mitterahalises vormis saadud annetuse maksumuseks on vara turuhind. Kui annetuse saadi vara soodushinnaga ostu korras, siis on annetuse maksumuseks müügihinna ja turuhinna vahe. Teenusena saadud annetuse maksumuseks on teenuse turuhind.
8. Real 1.2 näidatakse ühingu liikmetelt saadud liikme- ja sisseastumismaksud ning muud laekunud tasud.
9. Real 1.3 näidatakse nii residentidelt kui ka mitteresidentidelt aruandeaastal saadud sihtotstarbelised ja mittesihtotstarbelised toetused.
10. Real 1.4 näidatakse aruandeaastal saadud ettevõtlustulu, välja arvatud tulu, mida “Tulumaksuseaduse” § 11 lõike 6 kohaselt ei loeta ettevõtlustuluna ja mis näidatakse real 1.5.
11. Real 1.6 näidatakse muud aruandeaastal saadud ülal nimetamata tulud (kasu vara müügist; hüvitised; abirahad; stipendiumid; finantstulu, mis ei tulene põhikirjalise tegevusest jms).
12. Real 2 näidatakse eelmise aruandeaasta kasutamata annetuste jääk. Siin näidatud summa saadakse eelmise aruandeaasta vormi INF 9 realt 5.
14. Ridadel 4.1.1 - 4.1.7 näidatakse real 3 näidatud annetuste summa arvel tehtud kulutused.
16. Real 4.1.2 näidatakse (projektide lõikes) annetuste heategevuslik kasutamine põhikirjalistel eesmärkidel (avalikes huvides). Märgitakse ka projektide nimetus.
17. Real 4.1.3 näidatakse annetuste kasutamine teiste põhikirjalise tegevusega seotud projektide realiseerimisel (koolitus, teabevahetus, ürituste organiseerimine, trükiste väljaandmine jne).
19. Real 4.1.5 näidatakse töötajatele makstud palk ja muud tasud koos kinnipeetud summadega (tulumaks, töötuskindlustusmakse, kohustusliku kogumispensioni makse, makstud elatis koos tulumaksuga) ning tasutud sotsiaalmaks ja töötuskindlustusmakse.
20. Real 4.1.6 näidatakse annetuste kasutamine ettevõtluskulude tegemisel (kaupade, toorme, materjalide, teenuste, seadmete ja muude ettevõtluses vajalike materjalide ostmine).
21. Real 4.1.7 näidatakse annetuste kasutamine muude tegevuskulude tarbeks.
22. Ridadel 4.2.1 - 4.2.7 näidatakse aruandeaastal muudest (kui annetused) tuluallikatest saadud tulu arvel tehtud kulutused.
23. Real 4.2.1 näidatakse teistest tuluallikatest saadud tulu kasutamine annetuste tegemiseks, toetuste, abirahade, stipendiumide jms väljamaksmiseks.
24. Real 4.2.2 näidatakse (projektide lõikes) teistest allikatest saadud tulu heategevuslik kasutamine põhikirjalistel eesmärkidel (avalikes huvides). Märgitakse ka projekti nimetus.
25. Real 4.2.3 näidatakse teistest allikatest saadud tulu kasutamine teiste põhikirjalise tegevusega seotud projektide realiseerimisel (koolitus, teabevahetus, ürituste organiseerimine, trükiste väljaandmine jne).
26. Real 4.2.4 näidatakse muu tulu kasutamine halduskuludeks (raamatupidamisteenused, konsultatsioonid, kantselei, hooldus, reklaam, kindlustus jms).
27. Real 4.2.5 näidatakse töötajatele makstud palk ja muud tasud koos kinnipeetud summadega (tulumaks, töötuskindlustusmakse, kohustusliku kogumispensioni makse, makstud elatis koos tulumaksuga) ning tasutud sotsiaalmaks ja töötuskindlustusmakse.
28. Real 4.2.6 näidatakse ettevõtluses kasutatud muu tulu (kaupade, toorme, materjalide, teenuste, seadmete ja muude ettevõtluses vajalike materjalide ostmise kulud).
29. Real 4.2.7 näidatakse tulu kasutamine muude tegevuskulude tarbeks.
30. Real 5 näidatakse annetustena saadud summade jääk aasta lõpus. Sellel real näidatud positiivne tulem kantakse järgmisel aastal reale 2.
31. Deklaratsioon täidetakse täiskroonides, seejuures jäetakse vähem kui 50 senti ära ning 50 senti ja rohkem ümardatakse täiskrooniks.
32. Tabelis 1 näidatakse maksustamisperioodil saadud ettevõtlustulu ja selle kasutamine vastavalt “Tulumaksuseaduse” § 11 lõike 4 punktile 3.
Ettevõtlustulu (vormi INF 9 rida 1.4)
Ettevõtlusega seotud kulud (vormi INF 9 rida 4.1.6 + rida 4.2.6)
Ettevõtluse tulem: rida 1 – rida 2
Ettevõtlusest saadud tulu avalikes huvides kasutamise miinimummäär: ≥ rida 3 x 0,9
Ettevõtlusest saadud tulu tegelik kasutamine avalikes huvides:
rida 4 ≤ rida 5 ≤ rida 3
33. Kui tabeli 1 real 4 toodud tingimus ei ole täidetud, kustutatakse mittetulundusühing või sihtasutus nimekirjast Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras.


Eesti Rahvusringhäälingu seadus
Riigikogu 18.01.2007 seadus; jõustumiskuupäev 01.06.2007
redaktsioon 15.03.2019 - 01.01.2022 [RT I, 13.03.2019, 41]
Vastu võetud 18.01.2007
RT I 2007, 10, 46
jõustumine 01.06.2007
Käesolev seadus sätestab Eesti Rahvusringhäälingu (edaspidi Rahvusringhääling) õigusliku seisundi, eesmärgi, ülesanded, rahastamise ning juhtimise ja tegevuse korraldamise.
§ 2. Rahvusringhäälingu õiguslik seisund
(1) Rahvusringhääling on käesoleva seadusega asutatud avalik-õiguslik juriidiline isik.
(2) Käesolevas seaduses reguleerimata küsimustes rakendatakse meediateenuste seaduses meediateenuse osutaja ning teistes õigusaktides Rahvusringhäälingu tegevuse kohta sätestatut.
(3) Rahvusringhääling ei vaja oma tegevuseks televisiooni- või raadioteenuse osutamise tegevusluba ega tellitava audiovisuaalmeedia teenuse osutamise registreerimist majandustegevuse registris. Rahvusringhäälingule käesolevas seaduses sätestatud ülesannete täitmiseks vajalikud raadiosagedused ja -kanalid ning muud vajalikud parameetrid kinnitab Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ameti ettepanekul Vabariigi Valitsus korraldusega.
§ 3. Rahvusringhäälingu sõltumatus
Rahvusringhääling on oma saadete, programmide ja muude meediateenuste tootmisel ja edastamisel sõltumatu ning lähtub üksnes seaduse nõuetest.
§ 4. Rahvusringhäälingu eesmärk
Rahvusringhäälingu eesmärk on kaasa aidata Eesti Vabariigi põhiseadusega sätestatud Eesti riigi ülesannete täitmisele. Selleks loob Rahvusringhääling programme, toodab ja vahendab saateid ning korraldab teisi tegevusi, mis ükshaaval või kogumis:
1) toetavad eesti keele ja kultuuri arengut;
2) väärtustavad Eesti riigi ja eesti rahvuse kestmise tagatisi ning osutavad asjaoludele, mis võivad ohustada Eesti riigi ja eesti rahvuse püsimist;
3) aitavad kaasa Eesti ühiskonna sotsiaalse sidususe kasvule;
4) aitavad kaasa Eesti majandusliku heaolu ja konkurentsivõime kasvule;
5) aitavad kaasa demokraatliku riigikorralduse edendamisele;
6) selgitavad looduskeskkonna säästliku kasutamise ja jätkusuutliku arendamise vajadust;
7) väärtustavad perekonnal põhinevat ühiskonnamudelit;
8) aitavad kaasa Eesti ajaloo ja kultuuri audiovisuaalsele jäädvustamisele;
9) tagavad igaühele vabaks eneseteostuseks vajaliku informatsiooni saamise.
§ 5. Rahvusringhäälingu ülesanded
(1) Käesoleva seaduse §-s 4 sätestatud eesmärkide saavutamiseks täidab Rahvusringhääling järgmisi avalikke ülesandeid:
1) toodab vähemalt kahte teleprogrammi ja nelja ööpäevaringset raadioprogrammi. Programmid peavad olema avalikkusele üldkasutatavate vahenditega kättesaadavad. Teleprogrammide originaalsaated peavad Rahvusringhäälingu võimaluste piires olema maksimaalselt kättesaadavad vaegkuuljatele;
2) teeb elektroonilise side võrkude kaudu mõistlikus mahus kättesaadavaks käesoleva lõike punktis 1 nimetatud programmid ning saadete arhiivi;
3) Rahvusringhäälingu nõukogu loal toodab muid meediateenuseid ja levitab nendega seotud tooteid;
4) salvestab eesti rahvuskultuuri ja Eesti ajaloo seisukohalt olulise sündmuse või teose ja tagab nende salvestiste säilimise;
5) tagab oma audiovisuaalsete arhivaalide kättesaadavuse seaduses sätestatud tingimustel. Arhiivi kasutamine tulunduslikuks tegevuseks toimub Rahvusringhäälingu nõukogu kehtestatud korras;
6) levitab Eesti kultuuri ja ühiskonda tutvustavaid saateid ja meediateenuseid kogu maailmas;
7) vahendab maailmakultuuri parimaid saavutusi;
8) edastab saateid, mis Rahvusringhäälingu võimaluste piires vastavad kõigi rahvastikurühmade, sealhulgas vähemuste infovajadusele;
9) hoiab ja arendab Rahvusringhäälingu professionaalset loomingulist ning tehnilist taset;
10) tagab adekvaatse informatsiooni operatiivse edastamise elanikkonda või riiklust ohustavates olukordades;
11) kajastab oma uudistesaadetes ja teistes saadetes Eestis toimuvaid sündmusi võimalikult suurel määral.
(2) Rahvusringhääling täidab teisi käesolevast seadusest ja muudest õigusaktidest tulenevaid avalikke ülesandeid.
(3) Rahvusringhääling korraldab oma programmide, saadete ja meediateenuste tutvustamist ning väärtustab talle kuuluvaid kaubamärke.
§ 6. Rahvusringhäälingu programmid
(1) Programmid ja meediateenused peavad vastama Rahvusringhäälingu eesmärkidele ja teenima avalikku huvi.
(2) Programmid peavad olema mitmekülgsed ja ühiskonnaelu teemade käsitlus neis peab olema tasakaalustatud.
(3) Programmid ja meediateenused peavad kaasa aitama ühiskonnaliikmete ja -rühmade omavahelisele kommunikatsioonile ja ühiskonna sotsiaalsele sidususele ning kajastama erinevaid arvamusi ja tõekspidamisi.
(4) Rahvusringhäälingu uudistesaated peavad olema mitmekülgsed, tasakaalustatud, sõltumatud ja korrektsed. Enne uudiste edastamist peab nende aluseks olevat informatsiooni mõistliku hoolega kontrollima. Fakt ja kommentaar peavad olema uudistesaates selgelt eristatud.
(5) Rahvusringhäälingu saated peavad olema poliitiliselt tasakaalustatud. Eriliselt tuleb poliitilise tasakaalustatuse nõuet järgida Vabariigi Presidendi, Riigikogu, Euroopa Parlamendi ja kohalike omavalitsuste volikogude valimiste puhul aktiivse valimisagitatsiooni ajal. Selleks annab Rahvusringhääling Vabariigi Presidendi valimiste puhul võrdsed võimalused kõigile valimistel osalevatele kandidaatidele, Riigikogu ja Euroopa Parlamendi valimiste puhul võrdsed võimalused kõigile valimistel osalevatele erakondadele ja üksikkandidaatidele ning kohalike omavalitsuste valimiste puhul, arvestades valimisliitude ja üksikkandidaatide rohkust, loob võimalikult paljudele terviklikku programmi omavatele valimistel osalevatele jõududele võimalused oma seisukohtade piisavaks selgitamiseks. Nii nagu kohalike omavalitsuste valimiste puhul luuakse võrdsed tingimused ka rahvahääletuse korral. Rahvusringhäälingu programmides valimiste kajastamise reeglid kinnitab Rahvusringhäälingu nõukogu ja need avalikustatakse hiljemalt nädal pärast valimiste väljakuulutamise päeva.
§ 7. Rahvusringhäälingu eelarve
(1) Rahvusringhäälingu juhatus koostab enne järgmise majandusaasta algust või hiljemalt kaks nädalat pärast riigieelarve vastuvõtmist tasakaalus eelarve, milles märgitakse kõik järgmise majandusaasta tulud, kulud ja finantseerimistehingud. Rahvusringhäälingu eelarve peab vastama finantsplaanile, riigieelarve seaduse §-s 6 esitatud eelarvepositsiooni reeglitele, §-s 10 esitatud netovõlakoormuse reeglile ja § 11 alusel kehtestatud piirangutele.
(2) Eelarve koostatakse tekkepõhiselt ning sellele lisatakse rahavoogude plaan majandusaastaks ja sellele järgnevaks neljaks aastaks.
(3) Rahvusringhäälingu eelarve kinnitab Rahvusringhäälingu nõukogu. Kuni eelarve kinnitamiseni ei tohi Rahvusringhäälingu kulud ühe kalendrikuu jooksul ületada eelmise aasta sama kalendrikuu summat.
(4) Eelarve täitmise aruanne poolaasta kohta ning auditeeritud majandusaasta aruanne avalikustatakse Rahvusringhäälingu veebilehel hiljemalt nende koostamisele järgneva kuu lõpuks.
(5) Rahvusringhäälingu tulud on:
1) iga-aastane eraldis riigieelarvest;
2) tulud oma saadete ja meediateenuste ülekande- ja levitamisõiguse müügist;
3) tulud arhiivimaterjalide kasutada andmisest tulunduslikuks tegevuseks;
4) tulud Rahvusringhäälingu vara müügist;
5) kingitused ja annetused, mis ei ole käsitatavad sponsorlusest saadava toetusena;
6) intressid ja muud finantstulud;
7) Rahvusringhäälingu toodete ja teenuste müügi tulud, mis ei ole vastuolus Rahvusringhäälingu eesmärkidega;
8) sihtotstarbelised projektitoetused;
9) muud Rahvusringhäälingu tegevusest saadud tulud, mis ei ole vastuolus Rahvusringhäälingu eesmärkidega ja mille on heaks kiitnud Rahvusringhäälingu nõukogu.
(6) Rahvusringhäälingu nõukogu võib majandusaasta jooksul vastu võtta Rahvusringhäälingu lisaeelarve, tasakaalustatult suurendades või vähendades Rahvusringhäälingu tulusid ja kulusid. Lisaeelarve peab olema kooskõlas Rahvusringhäälingu finantsplaaniga ning sellele kohaldatakse riigieelarve seaduse §-s 6 esitatud eelarvepositsiooni reegleid, §-s 10 esitatud netovõlakoormuse reeglit ja § 11 alusel kehtestatud piiranguid.
(7) Rahvusringhäälingu nõukogu kinnitab Rahvusringhäälingule tehtavate annetuste ning sihtotstarbeliste projektitoetuste arvelevõtmise ja avalikustamise korra. Juhul kui avalikustamine toimub Rahvusringhäälingu programmides, tohib teave projekti toetajate ja annetajate kohta sisaldada ainult toetaja või annetaja nime.
§ 71. Rahvusringhäälingu finantsplaan
(1) Rahvusringhääling koostab igal aastal finantsplaani, mis on aluseks Rahvusringhäälingu eelarve koostamisel.
§ 8. Rahvusringhäälingu vara ja kohustused
(1) Rahvusringhääling valdab, kasutab ja käsutab oma vara käesoleva seaduse alusel kehtestatud korras oma ülesannete täitmiseks.
(2) Rahvusringhäälingul ei ole õigust:
1) olla äriühingu ja mittetulundusühingu asutaja ning äriühingu osanik ega aktsionär;
2) tagada oma varaga teise isiku kohustusi;
3) tagada oma kohustusi kogu oma kinnis- või vallasvaraga või osaga sellest, mis ületab 50 protsenti kogu kinnis- või vallasvara bilansilisest väärtusest;
4) võõrandada oma vara tasuta või tasu eest, mis on väiksem selle vara harilikust väärtusest, teha sponsor- ja muid rahalisi annetusi ega anda laenu.
(3) Rahvusringhäälingul on keelatud võtta kohustusi, kui tehingu tagajärjel on kavandatavad tagasimaksed ja intressimaksed kas või ühel aastal suuremad kui 20 protsenti Rahvusringhäälingu aastatuludest.
(4) Rahvusringhäälingu võetud kohustuste täitmise tähtaeg ei või ületada 25 aastat.
(1) Igal majandusaastal koostab Rahvusringhäälingu juhatus arengukava nii, et see hõlmab järgmist majandusaastat ja sellele järgnevat kolme majandusaastat.
(2) Arengukavas esitatakse Rahvusringhäälingu vastava majandusaasta arengukavatsused, nende täitmiseks püstitatavad ülesanded ja põhjendused ning eelarvestrateegia arengukavatsuste täitmiseks. Muu hulgas tuuakse välja:
1) majandusaastal edastatava programmi struktuur ja selle koostamise kaalutlused;
2) põhjendus, kuidas valitud programmide struktuur aitab täita Rahvusringhäälingu ülesandeid;
3) meediateenuste arendamise eesmärgid ja põhjendused;
4) koostöö rahvusvaheliste organisatsioonidega;
5) majandusaastaks kavandatava eelarve kasutamise põhimõtted püstitatud eesmärkide saavutamiseks ja ülesannete täitmiseks.
(3) Rahvusringhäälingu juhatus esitab arengukava projekti Rahvusringhäälingu nõukogule kinnitamiseks hiljemalt üksteist kuud enne majandusaasta algust. Rahvusringhäälingu nõukogu kinnitab arengukava hiljemalt iga aasta 1. märtsiks. Juhul kui arengukava ei kinnitata ettenähtud tähtajaks, loetakse järgmise aasta arengukavaks eelmisel aastal koostatud arengukava.
(4) Rahvusringhäälingu nõukogu kinnitatud arengukava edastatakse Kultuuriministeeriumi kaudu Rahandusministeeriumile.
(5) Arengukava avaldatakse Rahvusringhäälingu veebilehel.
§ 10. Haldusleping
(1) Käesolevast seadusest tulenevate ülesannete täitmise toetamiseks riigieelarvest sõlmitakse haldusleping Rahvusringhäälingu ja Kultuuriministeeriumi vahel.
1) käesoleva seaduse § 9 lõikes 2 toodud andmed;
2) avalike ülesannete täitmiseks vajaliku riigieelarvest eraldatava toetuse suurus jooksvaks majandusaastaks;
3) riigieelarvest eraldatava toetuse suuruse muutmise tingimused ja kord;
4) lepingupooled, nende esindajad ja lepingupoolte esindajate esindusõigus;
5) lepingu sõlmimise aeg ja koht;
6) lepingu jõustumine ja kehtivusaeg;
7) lepingu muutmise tingimused ja kord;
8) lepingu lõpetamise tingimused ja kord;
9) lepingupoolte õigused, kohustused ja vastutus;
10) lepingu täitmist takistavad asjaolud, mida loetakse vääramatuks jõuks;
11) lepingu täitmisel tekkivate vaidluste lahendamise kord;
12) lepingu täitmise aruannete esitamise kord, sealhulgas sätestatakse teabe mitteesitamisega või eksitava teabe esitamisega seotud sanktsioonid;
13) lepingupoolte andmed (postiaadress, registrikood, arvelduskonto number).
(4) Rahvusringhäälingu nõukogu poolt heakskiidetud lepingu projekti esitab Rahvusringhäälingu juhatus Kultuuriministeeriumile hiljemalt jooksva aasta 15. veebruariks.
(5) Vabariigi Valitsus annab koos riigi eelarvestrateegia heakskiitmisega valdkonna eest vastutavale ministrile volitused lepingu sõlmimiseks. Lepingule kirjutavad alla valdkonna eest vastutav minister ja Rahvusringhäälingu juhatuse esimees.
(6) Kui lepingus sätestatud riigieelarvest eraldatava toetuse maht muutub pärast riigi eelarvestrateegia heakskiitmist ja pärast riigieelarve vastuvõtmist või muutub see lisaeelarvega või riigieelarve muutmisega, tehakse vastavad muudatused lepingus ettenähtud tingimustel ja korras.
(7) Leping avalikustatakse Kultuuriministeeriumi ja Rahvusringhäälingu veebilehel ühe nädala jooksul lepingu allkirjastamisest arvates.
§ 11. Reklaam, otsepakkumine ja sponsorlus Rahvusringhäälingus
(1) Rahvusringhääling ei edasta reklaami ja otsepakkumist ega võta vastu sponsorlusest saadavat toetust, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud juhtudel.
(2) Rahvusringhäälingu nõukogu võib erandkorras lubada reklaami või sponsorteabe edastamist Rahvusringhäälingu saadetes või meediateenustes, kui:
1) see kaasneb rahvusvahelise suursündmuse ülekandeõigusega, mis omandatakse EBU (Euroopa Ringhäälinguliit - European Broadcasting Union) vahendusel, või
2) see kaasneb avalikkusele eeldatavalt suurt huvi pakkuva kultuuri või spordi suursündmuse ülekandeõigusega.
(3) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud ülekandeõigusest ei tulene teisiti, sisaldab raadioprogrammides edastatavate ürituste ja sündmuste ülekandeõigusega kaasnev teave sponsorite kohta sponsori nime ilma helitaustata ja televisiooniprogrammides sponsori nime ilma logo või kaubamärgita.
(4) Rahvusringhääling võib juhatuse kehtestatud korras edastada tasuta teateid mittetulundusliku iseloomuga avalike ürituste ja sündmuste kohta või kutsuda üles teatud käitumisele, kui see on avalikes huvides.
(5) Rahvusringhääling ei või olla sponsor ega annetaja.
(6) Rahvusringhääling võib tutvustada ennast, samuti oma programme ja saateid ning nendest tulenevaid tooteid.
§ 12. Mõjude analüüs
(1) Koos arengukava projektiga esitatakse Rahvusringhäälingu nõukogule mõjude analüüs, milles antakse põhjendatud hinnang arengukavas esitatud arengukavatsuste täitmisele ja Rahvusringhäälingu tegutsemise vastavusele käesoleva seadusega.
(2) Mõjude analüüs on järgmise majandusaasta arengukava lisa.
2. peatükk RAHVUSRINGHÄÄLINGU JUHTIMINE
§ 13. Rahvusringhäälingu nõukogu
Rahvusringhäälingu nõukogu (edaspidi nõukogu) on Rahvusringhäälingu kõrgeim juhtimisorgan. Nõukogu planeerib Rahvusringhäälingu tegevust, korraldab Rahvusringhäälingu juhtimist ja teostab järelevalvet juhatuse tegevuse üle. Nõukogu esitab Riigikogu kultuurikomisjonile kirjaliku ja suulise aruande oma tegevusest üks kord aastas.
§ 14. Nõukogu moodustamine
(1) Nõukogu koosneb Riigikogu liikmetest ja Rahvusringhäälingu tegevusvaldkonna tunnustatud asjatundjatest. Riigikogu kultuurikomisjoni ettepanekul nimetab Riigikogu:
1) ühe esindaja igast Riigikogu fraktsioonist Riigikogu koosseisu volituste lõppemiseni. Riigikogu koosseisu volituste lõppemisel jäävad Riigikogu liikmetest nõukogu liikmed nõukogusse Riigikogu uue koosseisu liikmete nõukogusse nimetamise otsuse jõustumiseni;
2) neli asjatundjat Rahvusringhäälingu tegevusvaldkonna tunnustatud asjatundjate hulgast, kelle volitused kestavad viis aastat.
(2) Nõukogusse nimetamiseks on vajalik nimetatava isiku kirjalik nõusolek.
§ 15. Nõukogu liige
(1) Nõukogu liige ei või olla:
1) Rahvusringhäälingu juhatuse liige, prokurist ega audiitor;
2) meediateenuse osutaja juhtorgani liige;
3) füüsilisest isikust ettevõtja meediateenuse osutaja tähenduses;
4) lepingulistes suhetes mis tahes meediateenuse osutajaga;
5) meediateenuse osutaja osanik, aktsionär ega liige;
6) Vabariigi Valitsuse liige.
(2) Nõukogu liikme volitused lõpevad ennetähtaegselt:
2) Riigikogu poolt tagasikutsumisel;
3) tema lahkumisel või väljaarvamisel Riigikogu fraktsioonist;
4) muul seadusest tuleneval alusel.
(3) Nõukogu liige astub tagasi omal soovil või ta kutsutakse tagasi käesolevas seaduses sätestatud tingimustele mittevastavuse tekkimisel või kui ta on püsivalt võimetu täitma oma ülesandeid. Riigikogu teeb otsuse nõukogu liikme tagasiastumise või tagasikutsumise kohta Riigikogu kultuurikomisjoni ettepanekul.
(4) Nõukogu liikme volituste ennetähtaegse lõppemise korral nimetab Riigikogu kolme töönädala jooksul nõukogu liikme volituste lõppemisest arvates Riigikogu kultuurikomisjoni ettepanekul uue liikme.
§ 16. Nõukogu esimees
(1) Nõukogu liikmed valivad endi hulgast nõukogu esimehe. Nõukogu esimees valitakse nõukogu koosseisu häälteenamusega. Nõukogu esimehe võib nõukogu tagasi kutsuda oma koosseisu häälteenamusega. Nõukogu määrab kindlaks esimehe asendamise korra.
(2) Nõukogu esimees korraldab nõukogu tööd, esindab nõukogu ja käesolevas seaduses sätestatud juhtudel Rahvusringhäälingut ning täidab teisi talle õigusaktidega pandud kohustusi.
§ 17. Nõukogu koosolek
(1) Nõukogu koosolekud toimuvad vastavalt vajadusele, kuid mitte harvem kui üks kord kahe kuu jooksul. Koosoleku kutsub kokku nõukogu esimees või teda asendav nõukogu liige. Koosoleku toimumisest ja selle päevakorrast tuleb ette teatada vähemalt viis tööpäeva.
(2) Nõukogu koosolek kutsutakse kokku, kui seda nõuab nõukogu liige, juhatus, audiitor või eetikanõunik. Kui koosolekut ei kutsuta kokku kahe nädala jooksul taotluse saamisest arvates, on nõukogu liikmel, juhatusel, audiitoril või eetikanõunikul õigus koosolek ise kokku kutsuda.
(3) Nõukogu kokkukutsumisel teatavaks tegemata küsimuse võib nõukogu koosoleku päevakorda võtta üksnes juhul, kui koosolekul osalevad kõik nõukogu liikmed ja päevakorda võtmise otsuse poolt on vähemalt kolm neljandikku nõukogu liikmetest.
(4) Nõukogu liiget ei või koosolekul ega otsuse tegemisel esindada teine nõukogu liige ega kolmas isik.
(5) Koosolekud protokollitakse. Protokollile kirjutavad alla kõik koosolekul osalenud nõukogu liikmed ja protokollija. Protokolli kantakse nõukogu liikme eriarvamus, mille ta kinnitab oma allkirjaga.
(6) Nõukogu on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa enam kui pool nõukogu liikmeist, sealhulgas esimees või teda asendav nõukogu liige.
(7) Kui nõukogu kokkukutsumisel on rikutud seaduse nõudeid, ei ole nõukogu õigustatud otsuseid vastu võtma, välja arvatud siis, kui nõukogu koosolekul osalevad kõik nõukogu liikmed. Sellisel nõukogu koosolekul tehtud otsused on tühised, kui nõukogu liikmed, kelle suhtes kokkukutsumise korda rikuti, otsust heaks ei kiida.
§ 18. Nõukogu otsus
(1) Nõukogu võtab otsuseid vastu oma koosseisu häälteenamusega, kui käesolev seadus ei sätesta teisiti.
(2) Nõukogu liige ei võta hääletamisest osa, kui otsustatakse tema ja Rahvusringhäälingu vahelise tehingu tegemiseks nõusoleku andmist, samuti kolmanda isiku ja Rahvusringhäälingu vahelise tehingu tegemiseks nõusoleku andmist, kui sellest tehingust tulenevad nõukogu liikme huvid on vastuolus Rahvusringhäälingu huvidega.
(3) Igal nõukogu liikmel on üks hääl. Nõukogu liige ei tohi jääda erapooletuks ega jätta hääletamata. Häälte võrdse jaotumise korral on otsustavaks nõukogu esimehe või nõukogu esimeest asendava nõukogu liikme hääl.
(4) Koosolekult puuduvad nõukogu liikmed võivad osaleda hääletamisel, edastades oma hääle kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis.
(5) Nõukogu otsused avaldatakse Rahvusringhäälingu veebilehel.
§ 19. Nõukogu otsuse vastuvõtmine ilma koosolekut kokku kutsumata
(1) Nõukogul on õigus vastu võtta otsuseid nõukogu koosolekut kokku kutsumata, kui sellega on nõus kõik nõukogu liikmed.
(2) Nõukogu esimees saadab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud otsuse eelnõu kõigile nõukogu liikmetele, määrates tähtaja, mille jooksul nõukogu liige esitab selle kohta oma kirjaliku seisukoha. Kui nõukogu liige ei teata nimetatud tähtaja jooksul, kas ta on otsuse poolt või vastu, loetakse, et ta hääletab otsuse vastu.
(3) Kui otsus tehakse käesolevas paragrahvis sätestatud korras, on otsus vastu võetud, kui selle poolt antakse üle poole nõukogu liikmete häältest ja seaduses ei ole ette nähtud suurema häälteenamuse nõuet.
(4) Hääletustulemuste kohta koostab nõukogu esimees nõukogu koosoleku protokolli asendava hääletusprotokolli ning saadab selle viivitamata nõukogu liikmetele ja juhatusele. Hääletusprotokolli kantakse:
1) vastuvõetud otsused koos hääletustulemustega, sealhulgas otsuse poolt hääletanud nõukogu liikmete nimed;
2) muud hääletamise suhtes olulise tähtsusega asjaolud.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud nõukogu liikmete kirjalikud seisukohad on hääletusprotokolli lahutamatu lisa.
(6) Kui kõik nõukogu liikmed otsusega nõustuvad ja selle allkirjastavad, võib otsuse vormistada ka nõukogu liikmeid teavitamata ja hääletusprotokollita. Otsusesse märgitakse nõukogu liikmete nimed ja otsuse tegemise aeg.
§ 20. Nõukogu tegevuskulud ja nõukogu liikmete töö tasustamine
(1) Nõukogu tegevuskulud kaetakse Rahvusringhäälingu eelarvest. Nõukogu tööks vajalikud tingimused ja vahendid tagab juhatus.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud vahenditest makstakse nõukogu liikmetele tasu kahe kuupalga alammäära ulatuses kuus, nõukogu esimehele kolme kuupalga alammäära ulatuses kuus.
§ 21. Nõukogu pädevus
(1) Nõukogu ainupädevusse kuulub:
1) Rahvusringhäälingu finantsplaani kinnitamine, taotluse esitamine valdkonna eest vastutavale ministrile Rahvusringhäälingule riigieelarvest toetuse saamiseks, eelarve kinnitamine ning selle täitmise järelevalve;
2) Rahvusringhäälingu siseauditi eeskirja ja siseaudiitori tööplaani kinnitamine;
3) Rahvusringhäälingu vara kasutamise ja käsutamise korra kinnitamine;
4) Rahvusringhäälingu eelarve täitmise poolaasta aruande ja majandusaasta aruande kinnitamine;
5) Rahvusringhäälingu struktuuri kindlaksmääramine;
6) Rahvusringhäälingu programmide arvu suurendamine;
7) käesoleva seaduse §-des 4 ja 5 loetletud Rahvusringhäälingu eesmärkide ja ülesannete täitmise järelevalve.
(2) Nõukogu eelnev nõusolek on vajalik Rahvusringhäälingu nimel niisuguse tehingu tegemiseks, mis väljub igapäevase majandustegevuse raamest, eelkõige tehingute tegemiseks, millega kaasneb:
1) kinnisasja võõrandamine või koormamine;
2) registrisse kantud vallasasja, mille väärtus on suurem kui 64 000 eurot, võõrandamine või koormamine;
3) laenu või muu võlakohustuse võtmine summas, mis on suurem kui 64 000 eurot;
4) investeeringu tegemine, mis ületab selleks majandusaastaks ettenähtud investeeringute summa;
5) sihtasutuse asutamine või mittetulundusühingu liikmeks astumine.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud eelnev nõusolek ei ole vajalik, kui tehingu tegemisega viivitamine tooks Rahvusringhäälingule kaasa olulise kahju.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud piirangud ei kehti kolmanda isiku suhtes.
(5) Oma ülesannete täitmiseks on nõukogul õigus tutvuda kõikide Rahvusringhäälingu dokumentidega, samuti kontrollida Rahvusringhäälingu raamatupidamise õigsust, Rahvusringhäälingu vara olemasolu ja Rahvusringhäälingu tegevuse vastavust seadusele. Nõukogu liikmed võivad nõuda aruannete ja dokumentide ärakirju, kui nõukogu ei otsusta teisiti.
(6) Nõukogul on õigus saada juhatuselt teavet Rahvusringhäälingu tegevuse kohta ja nõuda juhatuselt tegevusaruannet ning bilansi koostamist.
(7) Nõukogu otsustab juhatuse liikmega tehingu tegemise ja määrab tehingu tingimused, samuti õigusvaidluse pidamise juhatuse liikmetega. Tehingu tegemiseks ja õigusvaidluse pidamiseks määrab nõukogu Rahvusringhäälingu esindaja.
(8) Nõukogul on ka muud seaduses sätestatud õigused.
§ 22. Nõukogu liikme vastutus
(1) Nõukogu liige peab oma kohustusi täitma Rahvusringhäälingule lojaalselt ja nõukogu liikmele vajaliku hoolega.
(2) Nõukogu liikmed, kes on oma kohustuste rikkumisega tekitanud kahju Rahvusringhäälingule, vastutavad tekitatud kahju hüvitamise eest solidaarselt. Nõukogu liige vabaneb vastutusest, kui ta tõendab, et on oma kohustusi täitnud käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud hoolsusega, või kui ta on ebaseadusliku tegevuse aluseks oleva otsuse vastuvõtmisel jäänud eriarvamusele ning eriarvamus on kantud protokolli.
(3) Nõukogu liikme vastu esitatava nõude aegumistähtaeg on viis aastat.
§ 23. Rahvusringhäälingu juhatus
(1) Rahvusringhäälingu juhatus (edaspidi juhatus) on Rahvusringhäälingu juhtimisorgan, kes esindab ja juhib Rahvusringhäälingut.
(2) Juhatus peab juhtimisel lähtuma nõukogu kinnitatud eelarvest, arengukavast ja teistest strateegilistest dokumentidest. Tehinguid, mis väljuvad igapäevase majandustegevuse raamest, võib juhatus teha ainult nõukogu nõusolekul. Juhatus on kohustatud tegutsema majanduslikult kõige otstarbekamal viisil.
(3) Juhatus peab esitama nõukogule vähemalt kord kolme kuu jooksul ülevaate Rahvusringhäälingu majandustegevusest ja majanduslikust olukorrast, samuti teatama kohe Rahvusringhäälingu majandusliku seisundi olulisest halvenemisest ja muudest Rahvusringhäälingu majandustegevusega seotud olulistest asjaoludest. Juhatus esitab nõukogule aruanded ja teated ülevaatlikult ja selgelt, võimalikult varakult ning kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis.
(4) Juhatus korraldab Rahvusringhäälingu raamatupidamist.
(5) Juhatuse tegevust korraldab juhatuse esimees.
§ 24. Juhatuse liikmed
(1) Juhatusse kuuluvad juhatuse esimees ja neli juhatuse liiget.
(2) Juhatuse liige peab olema vähemalt 21-aastane teovõimeline füüsiline isik.
(4) Juhatuse liige ei või olla:
1) isik, kelle suhtes kohus on vastavalt karistusseadustiku §-le 49 kohaldanud juhatuse liikmena tegutsemise keeldu, samuti isik, kellel on keelatud tegutseda samal tegevusalal, millel tegutseb Rahvusringhääling, või kellel on keelatud olla juhatuse liige seaduse või kohtulahendi alusel;
2) isik, kes on lepingulistes suhetes eraõigusliku meediateenuse osutajaga;
3) isik, kes on mõne teise meediateenuse osutaja juhtorgani liige, audiitor, olulist osalust omav aktsionär või osanik või muul viisil selle juhtimisel märkimisväärset mõju omav isik;
4) füüsilisest isikust ettevõtja meediateenuse osutaja tähenduses;
5) Riigikogu või Vabariigi Valitsuse liige;
6) Eestis registreeritud erakonna juhtorgani liige.
§ 25. Juhatuse liikme nimetamine ja tagasikutsumine
(1) Juhatuse nimetab ja kutsub tagasi nõukogu. Juhatuse liikme nimetamiseks on vajalik tema nõusolek.
(2) Nõukogu nimetab juhatuse esimehe oma koosseisu kahekolmandikulise häälteenamusega. Neli juhatuse liiget nimetatakse juhatuse esimehe ettepanekul.
(3) Juhatus nimetatakse viieks aastaks.
(4) Nõukogu saab juhatuse esimehe oma koosseisu kahekolmandikulise häälteenamusega tagasi kutsuda järgmistel asjaoludel:
1) süüdimõistva kohtuotsuse alusel;
2) raskete juhtimisvigade ilmnemisel;
3) pikaajalise töövõimetuse korral;
4) käesoleva seaduse raskel rikkumisel;
5) muude käesolevast seadusest tulenevate aluste olemasolul.
(5) Juhatuse liikme, kes ei ole juhatuse esimees, võib nõukogu tagasi kutsuda juhatuse esimehe ettepanekul või käesoleva paragrahvi lõikes 4 toodud asjaolude esinemisel.
(6) Juhatuse liige võib juhatusest tagasi astuda mõjuval põhjusel, teatades sellest nõukogule.
(7) Rahvusringhäälingu juhatuse liikmega sõlmitud lepingust tulenevad õigused ja kohustused lõpevad vastavalt lepingule.
§ 26. Juhatuse esindusõigus
(1) Rahvusringhäälingut võib kõigis õigustoimingutes esindada iga juhatuse liige.
(2) Rahvusringhäälingu ja juhatuse liikme vahel tehtud tehing on tühine, kui tehinguga ei nõustunud nõukogu. See ei kehti tehingu suhtes, mis tehakse Rahvusringhäälinguga igapäevases majandustegevuses kauba või teenuse turuhinna alusel.
§ 27. Juhatuse liikme tasu
(1) Juhatuse liikmele makstava tasu suurus ja maksmise kord määratakse nõukogu otsusega.
(2) Nõukogu peab juhatuse liikme tasustamise korra ning tasude ja muude hüvede suuruse määramisel ning juhatuse liikmega lepingu sõlmimisel tagama, et juhatuse liikmele tehtavate maksete kogusumma oleks mõistlikus vastavuses juhatuse liikme ülesannetega.
(3) Juhatuse liikmele võib maksta täiendavat tasu, arvestades tema töö tulemuslikkust. Tasu suurus peab olema põhjendatud ega või majandusaasta jooksul kokku ületada juhatuse liikme nelja kuu tasu.
(4) Juhatuse liikmele võib nõukogu otsusel maksta lahkumishüvitist, kui juhatuse liige kutsutakse tagasi enne käesoleva seaduse § 25 lõikes 3 nimetatud tähtaja lõppu. Hüvitise suurus kokku ei või ületada juhatuse liikme nelja kuu tasu. Hüvitist ei maksta, kui juhatuse liige kutsutakse tagasi raske juhtimisvea ilmnemise tõttu või käesoleva seaduse või muu õigusakti rikkumise tõttu.
§ 28. Juhatuse liikme vastutus
(1) Juhatuse liige peab oma kohustuste täitmisel tegutsema Rahvusringhäälingule lojaalselt ja vajaliku hoolsusega. Juhatuse liige peab tegutsema Rahvusringhäälingu jaoks parima kasuga ja ära hoidma kahju tekkimise Rahvusringhäälingu varale ning toimima üldiselt tunnustatud kutseoskuste tasemel.
(2) Juhatuse liikmed, kes on oma kohustuste rikkumisega tekitanud kahju Rahvusringhäälingule, vastutavad tekitatud kahju hüvitamise eest solidaarselt. Juhatuse liige vabaneb vastutusest, kui ta tõendab, et on oma kohustusi täitnud käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud hoolsusega.
(3) Juhatuse liikme vastu esitatava nõude aegumistähtaeg on viis aastat.
3. peatükk NÕUKODA, SISEKONTROLL, EETIKANÕUNIK JA HALDUSJÄRELEVALVE
§ 29. Ühiskondlik nõukoda
(1) Ühiskondliku nõukoja ülesanne on nõustada juhatust:
1) saadete ja teiste meediatoodete sisuga ja programmi struktuuriga seotud küsimustes;
2) Rahvusringhäälingu arengukava projekti koostamisel.
(2) Ühiskondlikus nõukojas on 9 kuni 15 liiget, kes nimetatakse juhatuse ettepanekul nõukogu otsusega kuni viieks aastaks. Ühiskondliku nõukoja liikme nimetamiseks on vajalik tema nõusolek.
(3) Ühiskondliku nõukoja liikmete nimetamisel tuleb lähtuda ühiskonna huvigruppide ja eluvaldkondade esindatusest.
(4) Ühiskondliku nõukoja liikmele nõukotta kuulumisega kaasnevate kulutuste hüvitamise korra ja ühiskondliku nõukoja kodukorra kinnitab juhatus.
§ 30. Sisekontrolli süsteem ja siseaudit
(1) Rahvusringhäälingu sisekontrolli süsteem hõlmab kõiki juhtimis- ja tegevustasandeid ning see peab tagama Rahvusringhäälingu tegevuse otstarbekuse, eesmärgipärasuse ja õigusaktidele vastavuse.
(2) Juhatus esitab siseaudiitori kandidaadi nõukogule ning pärast nõukogult nõusoleku saamist sõlmib siseaudiitoriga töölepingu.
(3) Rahvusringhäälingu siseauditi eest vastutab siseaudiitor. Vajaduse korral võib juhatus luua vastava struktuuriüksuse siseaudiitori juhtimisel.
(4) Siseauditi käigus hinnatakse:
1) Rahvusringhäälingu sisekontrollisüsteemi toimimist ja selle tõhusust;
2) juhtimismeetmete seaduslikkust, otstarbekust ja tõhusust;
3) vara kasutamise otstarbekust;
4) dokumenteerimise piisavust Rahvusringhäälingu õiguspärase tegevuse tagamiseks;
5) Riigikontrolli ja audiitori ettepanekute täitmist.
(5) Siseaudiitoril on õigus tutvuda Rahvusringhäälingu kõigi dokumentidega ning saada suulisi ja kirjalikke selgitusi nõukogult, juhatuselt, ühiskondlikult nõukojalt, eetikanõunikult ja töötajatelt.
(6) Siseaudiitor raporteerib jooksvalt juhatusele ning vajaduse korral pöördub otse nõukogu poole.
(7) Siseaudiitor annab nõukogule aru oma tööplaani täitmisest kaks korda aastas ning teeb jooksvalt ettepanekuid puuduste kõrvaldamiseks ja vigade vältimiseks vajalike abinõude kohta.
(8) Siseaudiitor peab viivitamata teatama juhatuse esimehele ja nõukogu esimehele asjaoludest, mis viitavad õigusaktide rikkumisele või võivad kahjustada Rahvusringhäälingu vara või mainet.
(9) Nõukogul on õigus anda siseaudiitorile erakorralisi kontrollimisülesandeid.
§ 31. Eetikanõunik
(1) Eetikanõunik jälgib Rahvusringhäälingu tegevuse vastavust ajakirjanduse kutse-eetikale ja tavadele, vaatab läbi Rahvusringhäälingu saate või programmi sisu kohta esitatud vastulauseid ja vaidlustusi ning jälgib programmi tasakaalustatust.
(2) Eetikanõuniku nimetab juhatus nõukogu nõusolekul. Eetikanõuniku ettepanekul otsustab juhatus eetikanõukogu loomise.
(3) Eetikanõuniku saab ametist vabastada ainult nõukogu nõusolekul.
(4) Eetikanõuniku ja eetikanõukogu töötajate töötasu otsustab juhatus.
(5) Eetikanõunik annab nõukogule oma tegevusest aru kaks korda aastas ning teeb juhatusele ja nõukogule jooksvalt ettepanekuid puuduste kõrvaldamiseks ja vigade vältimiseks.
(6) Eetikanõuniku otsused ja ettepanekud on juhatusele täitmiseks soovituslikud, kuid nende mittetäitmist peab juhatus põhjendama.
(2) Juhatus esitab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud aruanded kinnitamiseks nõukogule nelja kuu jooksul pärast majandusaasta lõppemist. Enne käesoleva paragrahvi lõikes 1 ettenähtud raamatupidamise aastaaruande esitamist nõukogule kinnitamiseks esitab juhatus aruande audiitorile kontrollimiseks.
§ 33. Aruannete avalikustamine
Rahvusringhäälingu auditeeritud ja kinnitatud aastaaruanne ja tema tegevusaruanne avaldatakse Riigi Teatajas ning Rahvusringhäälingu veebilehel.
§ 34. Haldusjärelevalve
(1) Riigikontroll teeb Rahvusringhäälingu tegevuse üle majanduskontrolli Riigikontrolli seaduse kohaselt.
(3) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet teeb järelevalvet meediateenuste seaduse §-des 8, 9, 16, 17, 19-21, 23-25, 29-31, 49 ja 50 ning käesoleva seaduse §-des 11 ja 38 sätestatud nõuete täitmise üle.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud järelevalve tegemise õigus on Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ameti ametiisikul meediateenuste seaduse kohaselt.
(5) Järelevalve teostajal on õigus:
1) tutvuda Rahvusringhäälingu käsutuses olevate andmete ja dokumentidega, mille alusel on võimalik kindlaks teha võimaliku rikkumisega seotud olulised asjaolud;
2) [kehtetu - RT I, 13.03.2014, 4 - jõust. 01.07.2014]
(7) [Kehtetu - RT I, 13.03.2014, 4 - jõust. 01.07.2014]
§ 35. Audiitor
(1) Nõukogu nimetab Rahvusringhäälingu tegevuse kontrollimiseks ning majandusaasta aruande õigsusele hinnangu andmiseks audiitori.
(3) Audiitor ei või olla Rahvusringhäälingu nõukogu või juhatuse liige ega Rahvusringhäälingu töötaja.
§ 36. Eriõigus
Rahvusringhäälingul on õigus nõusolekut küsimata ja tasu maksmata edastada uudistesaates kuni 90-sekundiline lõik mõne teise Eestis tegutseva meediateenuse osutaja edastatud saatest.
§ 37. Sundkoopia loovutamine
(1) Rahvusringhäälingu ettekirjutusel loovutab iga Eestis välja antud ringhäälinguloa alusel tegutsev meediateenuse osutaja Rahvusringhäälingule koopia salvestisest (edaspidi sundkoopia). Sundkoopia valmistamisega kaasnevad kulud kannab loovutaja.
(2) Rahvusringhääling nõuab 20 päeva jooksul saate edastamisest arvates ettekirjutusega sundkoopia loovutamist, kui salvestis sisaldab eesti rahvuskultuuri ja Eesti ajaloo seisukohalt olulisi sündmusi või teoseid ja Rahvusringhäälingul puudub salvestis sellisest sündmusest või teosest.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ettekirjutuse täitmata jätmise korral võib rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 640 eurot.
§ 38. Saadete salvestamise kohustus
(1) Rahvusringhääling salvestab kõik edastatud saated.
(2) Saate salvestist säilitatakse vähemalt 30 päeva saate edastamise hetkest arvates.
(3) Kui saate sisu kohta esitatakse vastulause või kui selle sisu vaidlustatakse enne käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tähtaja möödumist, säilitatakse saate salvestist vastulause edastamiseni Rahvusringhäälingu programmis või vaidluse lõpliku lahendamiseni.
(4) Pärast käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tähtaja möödumist hinnatakse, kas saate salvestist tuleb säilitada teatud tähtaja jooksul või alaliselt.
(5) Rahvusringhääling tagab kultuuriliselt ja ajalooliselt oluliste saadete salvestiste alalise säilitamise. Saadete ja muude salvestiste hindamise korra, säilitamise tähtajad ning salvestiste kustutamise korra kinnitab nõukogu.
(6) Saadete ja muude salvestiste säilitamisel arvestatakse salvestise kultuurilist ja ajaloolist olulisust, avalikkuse huvi, salvestise sisu aktuaalsust ning salvestise kasutamise vajadust uute saadete ja muu meediasisu tootmisel.
§ 39. Saadete salvestistega tutvumise õigus ja vastulause esitamine
(1) Käesoleva seaduse § 38 lõikes 2 nimetatud aja jooksul on igaühel võimalik saate salvestisega tutvuda.
(2) Vajaduse korral väljastab Rahvusringhääling avaldajale saate salvestise koopia. Koopia tegemise kulud kannab avaldaja.
(3) Igaühel on õigus esitada 30 päeva jooksul saate edastamisest arvates vastulause Rahvusringhäälingu saates esitatud väidete kohta.
(4) Vastulause vaatab esimesena läbi vastulause objektiks oleva saate vastutav toimetaja, kes otsustab vastulause edastamise. Juhul kui vastutav toimetaja otsustab vastulause jätta edastamata, teavitab ta sellest eetikanõunikku ja esitab vastulause koos omapoolse selgitusega otsustamiseks juhatusele. Eetikanõunik koostab juhatusele vastulause esitamise otsuse tegemiseks põhjendatud arvamuse.
(5) Rahvusringhääling edastab vastulause või teeb otsuse vastulause edastamata jätmise kohta viivituseta, kuid vähemalt 30 päeva jooksul vastulause edastamise taotluse saamisest arvates.
§ 40. Eesti Raadio ja Eesti Televisiooni lõpetamine ja Rahvusringhäälingu asutamine
(1) Avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid Eesti Televisioon ja Eesti Raadio ühendatakse käesoleva seaduse alusel, asutades avalik-õigusliku juriidilise isiku Eesti Rahvusringhääling, mis on Eesti Televisiooni ja Eesti Raadio õigusjärglane. Eesti Televisioon ja Eesti Raadio loetakse lõppenuks Rahvusringhäälingu asutamisest arvates.
(2) Riigikogu nimetab Rahvusringhäälingu nõukogu liikmed hiljemalt 2007. aasta 1. maiks. Sellel ajal ametis olevate ringhäälingunõukogu liikmete volitused lõpevad Rahvusringhäälingu nõukogu ametisse nimetamisega.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel ametisse nimetatud nõukogu nimetab Rahvusringhäälingu juhatuse liikmed hiljemalt 2007. aasta 1. juuniks. Eesti Raadio ja Eesti Televisiooni juhatuse liikmete volitused lõpevad Rahvusringhäälingu juhatuse ametisse nimetamisega. Kui Eesti Raadio ja Eesti Televisiooni juhatuse liikmeid ei nimetata Rahvusringhäälingu juhatuse liikmeteks, makstakse neile volituste lõppemisel hüvitist, juhul kui hüvitise maksmine tuleneb nendega sõlmitud lepingutest.
(4) Eesti Raadio ja Eesti Televisiooni varad ja kohustused lähevad üle Rahvusringhäälingule Rahvusringhäälingu asutamisest arvates. Eesti Raadio ja Eesti Televisiooni varade ja kohustuste kohta koostatakse auditeeritud lõppbilansid 2007. aasta 31. mai seisuga hiljemalt 2007. aasta 1. juuliks.
§ 41. Võlausaldajate kaitse
(1) Viivitamata pärast käesoleva seaduse jõustumist esitab Rahvusringhääling väljaandes Ametlikud Teadaanded avaldamiseks teadaande, milles teatatakse Eesti Raadio ja Eesti Televisiooni võlausaldajatele Eesti Raadio ja Eesti Televisiooni ühendamisest ning võimalusest esitada Rahvusringhäälingule oma nõuded tagatise saamiseks kuue kuu jooksul teadaande avaldamisest arvates.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud teadaande avaldamisest arvates kuue kuu jooksul peab Rahvusringhääling tagama võlausaldaja esitatud nõude, kui võlausaldaja ei saa nõuda nõude rahuldamist ja põhistab, et ühendamine võib ohustada selle nõude täitmist.
§ 42. Ringhäälinguseaduse muutmine
(1) Käesolev seadus jõustub 2007. aasta 1. juunil.
(2) Käesoleva seaduse § 40 jõustub üldises korras.


Paide linna eelarve koostamise kord – Riigi Teataja
Paide linna eelarve koostamise kord
Paide linna eelarve koostamise kord - sisukord
§ 2 Investeeringud
§ 3 Personalikulu
§ 4 Eelarve taotluse seletuskiri
§ 5 Eelarve taotluse esitamine
§ 6 Eelarve eelnõu koostamine
RT IV, 05.06.2018, 19
Vastu võetud 28.05.2018 nr 5
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lõike 1 punkti 4, Paide Linnavolikogu 21. detsembri 2017 määruse nr 34 „Paide linna finantsjuhtimise kord“ § 5 lõike 3 alusel.
(1) Paide linna eelarve eelnõu koostab Paide Linnavalitsuse finantsosakond (edaspidi finantsosakond).
(2) Eelarve koostatakse tekkepõhiselt, st tehingud kajastatakse eelarves vastavalt nende toimumisele, sõltumata sellest, millal nende eest raha laekub või välja makstakse.
(3) Eelarve koostatakse euro täpsusega.
(4) Eelarve koostamise aluseks on Paide linna arengukava ja eelarvestrateegia ning Paide Linnavalitsuse (edaspidi ametiasutus) tulude-kulude prognoos, ametiasutuse struktuuriüksuste ning ametiasutuse hallatavate asutuste (edaspidi hallatav asutus) taotlused.
(5) Eelarve taotluse lisas 1 kajastatakse kõik ametiasutuse ja hallatava asutuse poolt kogutavad tulud tululiikide kaupa ning vastavaks eelarveaastaks püstitatud eesmärkide täitmiseks kavandatavad kulud tegevusalade ja kululiikide kaupa.
(6) Eelarve taotluses kajastatakse võrdlusandmetena jooksva aasta kinnitatud eelarve summad 30. juuni seisuga ning eelseisva eelarveaasta planeeritavad summad.
(7) Ametiasutuse ja hallatavate asutuste põhitegevuse kulud planeeritakse jooksva eelarveaasta kinnitatud eelarve tasemel (v.a sihtotstarbelised eraldised, investeeringud ja muud ühekordsed tehingud). Põhitegevuse kulud võivad suureneda põhitegevuse tulude suurenemise võrra.
(8) Eelarve taotluse koostamisel arvestatakse Paide Linnavolikogu, Paide Vallavolikogu ja Roosna-Alliku Vallavolikogu 15.12.2016 otsustega „Koostööleping Paide linna, Paide valla ja Roosna-Alliku valla ühinemise ettevalmistamiseks“ (edaspidi koostööleping) punkti 2.1 alusel moodustatud töögruppide ettepanekute ning nende poolt välja töötatud ühinenud KOVi õigusaktide eelnõudes kavandatud teenuste ja toetuste määrade ühtlustamisel (nt sotsiaaltoetuste ühtlustamine, spordikoolide rahastamine, lasteaiaõpetajate töötasud jms) kaasnevate kuludega.
§ 2. Investeeringud
(1) Investeeringuvajadused kajastatakse eelarve taotluses.
(2) Investeeringuks loetakse põhivara soetamist maksumusega alates 5 000 eurost (ilma käibemaksuta) või põhivara väärtust suurendav rekonstrueerimistöö. Investeeringuks ei loeta jooksvat remonti. Väikesemahulised remonttööd kavandatakse eelarve taotluse tegevuskuludeks.
(3) Investeeringu maksumusse arvatakse investeeringuprojekti eesmärgi saavutamiseks tehtavate kõigi kulutuste kogusumma.
(4) Linnavalitsus arvestab eelarve eelnõu koostamisel eelseisvaks eelarveaastaks investeeringute summa, mida menetletakse lähtudes kaasava eelarve menetlemise korrast.
§ 3. Personalikulu
(1) Ametiasutuse ja hallatava asutuse personalikulu esitatakse eelarve taotluses vastavalt jooksva eelarveaasta kinnitatud koosseisu ja kehtivate palgamäärade tasemel.
(2) Ametnike ja töötajate üldist palgatõusu eelarve taotluses ei planeerita. Personalikulu lepitakse kokku eelarve menetlemise käigus, arvestades linna tulubaasi prognoosi.
(3) Ametiasutus ja hallatav asutus (v.a üldhariduskoolid) kajastavad personalikulu lisas 2 esitatud vormil.
(4) Üldhariduskoolid kajastavad personalikulu lisas 3 esitatud vormil, tuues eraldi välja personalikulude jaotuse riigieelarvest ning linnaeelarvest.
(5) Lisas 2 ja lisas 3 kajastatud personalikulude summa peab võrduma lisas 1 kajastatud vastava tegevusala personalikulude summaga.
§ 4. Eelarve taotluse seletuskiri
Eelarve taotluse seletuskiri esitatakse lisas 4 esitatud vormil, milles eelarve taotluse koostaja toob välja:
1) eelseisva eelarveaasta tulude prognoosi arvestused ja alusandmed (sh õpilaste arv, töötajate arv jne);
2) eelseisva eelarveaasta kulude eelarve arvestused, selgitused ja põhjendused kavandatavate kulude mahu ja sisu kohta (sh õigusaktid, kehtivad lepingud vm juriidiliselt siduvad kohustused, millest lähtuvalt kulu tehakse);
3) selgitused ja põhjendused koostatava eelarve taotluse detailsuses – tulu- ja kululiikide kaupa;
4) erinevused eelneva eelarveaasta kohta, sealhulgas tuuakse eraldi välja täiendavad kulud, mille võrra suureneb järgneva eelarveaasta kulude eelarve ning põhjendused kulude kasvu kohta;
5) selgitused ja põhjendused üritusteks, projektideks ja toetusteks ning remonttöödeks planeeritud kulude mahu ja sisu kohta;
6) ülevaade arengukavas kajastatud eesmärkide kavandatavast täitmise plaanist eelseisval eelarveaastal ning nende täitmiseks kavandatavatest tegevustest;
7) täiendavad lisavajadused eelseisva eelarveaasta eelarvesse, mis ei kajastu eelarve taotluse lisas 1, sh esitada lisavajadused prioriteetide järjekorras koos põhjenduste ja planeeritavate summadega;
8) muu oluline informatsioon eelarveaasta kohta.
§ 5. Eelarve taotluse esitamine
(1) Finantsosakonnal esitada hiljemalt jooksva aasta 25. juuliks ametiasutuse struktuuriüksuste ja hallatavate asutuste juhtidele eeltäidetud taotlused, milles on kajastatud raamatupidamise andmetel jooksva aasta kinnitatud eelarve summad 30. juuni seisuga.
(2) Eelarve taotlus koos seletuskirjaga esitatakse hiljemalt jooksva aasta 1. septembriks digitaalselt allkirjastatult e-posti aadressile paide@paide.ee.
(3) Finantsosakond koostab esitatud eelarve taotlusest koondi hiljemalt 1. oktoobriks ning esitab selle menetlemiseks linnavalitsusele (edaspidi täitevametile).
§ 6. Eelarve eelnõu koostamine
(1) Linnavalitsuse täitevamet hindab koondi menetlemisel eelarve taotluste põhjendatust ning nende vastavust õigusaktidele, arengukavale ja planeeritud tegevustele ning teeb ettepanekud eelarve tasakaalu viimiseks.
(2) Finantsosakond koostab eelarve eelnõu ning esitab selle koos seletuskirjaga linnavalitsusele lähtudes Paide linna finantsjuhtimise korrast.
Nellika Valder
Lisa 1 Eelarve tulude ja kulude taotlus
Lisa 2 Personalikulude arvestus
Lisa 3 Üldhariduskoolide personalikulude arvestus
Lisa 4 Eelarve taotluse seletuskiri


07.01.2015, vastavalt Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 6. jaanuari 2015 kohtuotsuse nr 3-4-1-34-14 (RT I, 06.01.2015, 21) punktile 53: "Riigikohus peatas praeguses põhiseaduslikkuse järelevalve asjas PSJKS § 12 alusel jäätmeseaduse muutmise seaduse (RT I, 08.07.2014, 2) jõustumise kuni Riigikohtu otsuse jõustumiseni (Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 25. septembri 2014. a määrus asjas nr 3-4-1-34-14). Käesolev Riigikohtu otsus jõustub PSJKS § 58 lg 2 alusel kuulutamisest 6. jaanuaril 2015. Jäätmeseaduse muutmise seadus (RT I, 08.07.2014, 2) jõustub seega 7. jaanuaril 2015."
RT I, 08.07.2014, 2
26.06.2014 otsus nr 469
§ 1. Jäätmeseaduses tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 66 lõige 11 tunnistatakse kehtetuks;
2) paragrahvi 67 lõiget 1 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
„Viimasel juhul võivad koostööd tegevate kohalike omavalitsuste üksuste haldusterritooriumid moodustada ühe veopiirkonna, arvestades käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatud piirkonna elanike arvu.”;
3) paragrahvi 71 lõike 2 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„2) jäätmetest inimeste tervisele ja keskkonnale tuleneda võiva ohu vältimise, või kui see ei ole võimalik, siis vähendamise meetmed, sealhulgas olmejäätmete regulaarne äravedu tiheasustusalalt vähemalt üks kord nelja nädala jooksul ja hajaasustusalalt vähemalt üks kord 12 nädala jooksul. Tiheasustusalalt, kus biojäätmete kompostimine on jäätmetekke kohas tagatud, võib olmejäätmeid regulaarselt ära vedada üks kord 12 nädala jooksul.”;
4) paragrahvi 71 lõiget 2 täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
„21) biojäätmete kompostimise nõuded kompostimise tagamiseks käesoleva paragrahvi lõike 2 punkti 2 kohaselt;”;
5) seadust täiendatakse §-ga 1366 järgmises sõnastuses:
„§ 1366. Korraldatud jäätmeveo lepingute kehtivus
Käesoleva seaduse kuni 2014. aasta 1. oktoobrini kehtinud § 66 lõike 11 rakendamiseks sõlmitud lepingud kehtivad nende kehtivusaja lõpuni.”;
6) seadust täiendatakse §-ga 1367 järgmises sõnastuses:
„§ 1367. Jäätmete äraveosagedus
Enne 2014. aasta 1. oktoobrit sõlmitud korraldatud jäätmeveo kontsessioonilepingud kehtivad nende kehtivusaja lõpuni lepingutes ettenähtud jäätmete äraveosagedusega.”;
7) seadust täiendatakse §-ga 1368 järgmises sõnastuses:
„§ 1368. Jäätmeseaduse § 66 lõike 11 rakendamine
Pooleliolevad riigihankemenetlused ning lepingute menetlused käesoleva seaduse kuni 2014. aasta 1. oktoobrini kehtinud § 66 lõike 11 rakendamiseks viiakse lõpuni ja nendes menetlustes sõlmitud lepingud kehtivad nende kehtivusaja lõpuni.”.
§ 2. Käesolev seadus jõustub 2014. aasta 1. oktoobril.


Tööandja kohustusest maksta töötajale keskmist töötasu töötamise takistuse korral - Raamatupidaja
Tööandja kohustusest maksta töötajale keskmist töötasu töötamise takistuse korral
02. detsember 2009 08:59
Viimasel ajal on tekitanud palju poleemikat asjaolu, et uue töölepingu seaduse § 38 kohaselt kohustub tööandja maksma töötajale keskmist töötasu juhul, kui töötaja ei saa teha tööd teatud takistuste tõttu.
Arusaamatusi on tekitanud see, mida võiks selliseks töötamise takistuseks pidada, mille puhul on töötaja õigustatud keskmist töötasu saama.
Käesoleva artikli eesmärk on selgitada, kuidas määratleda juhtumeid, millal tööandja kohustub töötajale keskmist töötasu töö mittetegemise korral maksma, ning viidata mõningatele ebaselgustele sätte rakendamisel.
Töölepingu seaduse § 38 kohaselt peab tööandja maksma töötajale keskmist töötasu aja eest, mil töötaja ei saa teha tööd tema isikust tuleneval, kuid mitte tahtlikult või raske hooletuse tõttu tekkinud, põhjusel või ei saa töötajalt töö tegemist oodata muul töötaja isikust mittetuleneval põhjusel. TLS §-s 38 sätestatut tuleb vaadata koos TLS §-ga 42, mis sätestab töötaja õiguse nõuda vaba aega TLS §-s 38 ettenähtud tingimustel. Seega tuleneb tööandjale TLS §-st 42 kohustus võimaldada töötajale vaba aega ning TLS §-st 38 kohustus maksta keskmist töötasu aja eest, mil töötaja ei saa teha tööd tema isikust tuleneval, kuid mitte tahtlikult või raske hooletuse tõttu tekkinud, põhjusel või töötaja isikust mittetuleneval põhjusel.
Paraku tekitab TLS § 38 rakendamine praktikas tööandjate jaoks mitmeid ebaselgusi. Nii võib erinevate juhtumite puhul tekkida küsimus, kas tööandjal ikka on kohustus töötajale vaba aega anda ja keskmist töötasu maksta.
TLS § 38 mõtteks on kindlustada töötajale keskmine töötasu ka juhul, kui töötajal ei ole objektiivsetest asjaoludest tulenevalt võimalik teha teatud toiminguid töövälisel ajal. Kas sellisteks olukordadeks võiks olla näiteks juhtumid, kus töötaja peab käima tööajast arsti vastuvõtul, notariaalset tehingut sõlmimas, lähedase isiku matusel, ülikooli lõpuaktusel või lapse esimese koolipäeva aktusel?
Ehkki TLS §-s 38 ei ole otseselt sätestatud, et selle rakendamisel tuleb iga konkreetse juhtumi puhul hinnata, kas töötajal oleks võimalik vastavat toimingut teha ka töövälisel ajal, tuleks käesoleva artikli autorite hinnangul mõlema poole huve ning mõistlikkuse põhimõtet silmas pidades seda teha.
Seega võiks olenevalt asjaoludest väita seda, et töötaja on saanud taolisi sündmusi pikemat aega ette planeerida, mistõttu oleks ta saanud juba varasemalt kokkuleppel tööandjaga vormistada vastav päev puhkuse päevana või muuta vastavalt oma tööajakava. Eriti võiks eeltoodut arvestada töötajate puhul, kelle töölt puudumine võib põhjustada näiteks teatud töö või protsessi seiskumise ettevõttes või toob tööandjale kaasa muid raskeid tagajärgi.
Mis puudutab töötaja minekut arsti vastuvõtule või notari juurde tööajast, siis võiks ka sellistel juhtudel hinnata, kas vastavat toimingut oleks olnud töötajal mõistlikult võimalik teha ka töövälisel ajal või lõunapausi ajal. Kui töötaja tööaeg on näiteks kell 8.00 kuni kell 17.00 ning arsti või notari vastuvõtud toimuvad üksnes tööpäeviti vahemikus kell 13.00 kuni kell 15.00, siis võib pidada töötaja puudumist tööajal TLS § 38 tähenduses õigustatuks ning tööandja kohustub talle töölt puudutud aja eest maksma keskmist töötasu. Isegi siis, kui arsti või notari vastuvõtuajad kestaksid kuni kell 18.00, kuid töötaja läheb vastuvõtule kell 15.00, kuna see on ainuke vaba aeg, võib pidada õigustatuks töötajale keskmise töötasu maksmist.
Samas on näiteks notariaalsed tehingud üldjuhul ette planeeritavad ja töötajal on võimalik vastav notari aeg broneerida reeglina mitmeid nädalaid varem, mistõttu võiks üldjuhul eeldada ka tööandjaga vastavaks ajaks vaba aja kokkuleppe saavutamist muul viisil. Sellega seoses tekib küsimus, kas TLS § 38 rakendub ka juhul, kui töölt ärakäimise vajadus on töötajale pikalt ette teada ning selles osas saaks tööandjaga kokku leppida vaba aja andmise muul viisil (tasustamata puhkus, puudutud töötundide ette- või järgitegemine, vms).
Ehkki käesoleva artikli autorite arvates võiks TLS § 38 rakendamisel sündmuste ettenähtavuse ja etteplaneeritavuse arvesse võtmine olla mõistlik ning asjakohane, ei ole need kriteeriumid seaduses otseselt sätestatud. Seega ei saa välistada, et TLS § 38 kuulub rakendamisele ja tööandja on kohustatud andma töötajale vaba aega ning maksma keskmist töötasu ka siis, kui töötaja peab töölt puuduma põhjusel, mis on pikalt ette teada või etteplaneeritud (nt lapse esimese koolipäeva aktus või mitu nädalat ette teada notari vastuvõtt). Selles osas peaks andma selgust aja jooksul kujunev kohtupraktika.
Seaduse kohaselt võib tööandja keelduda keskmise töötasu maksmisest siis, kui töötaja on väidetava enda isikust tuleneva töötamise takistuse põhjustanud tahtlikult või raske hooletuse tõttu. Teisisõnu, töötaja ei tohi TLS §-s 38 sätestatut enda huvides kuritarvitada. Näiteks, kui töötaja on ülaltoodud näite puhul meelega valinud endale arsti või notari juurde mineku ajaks kellaaja 18.00 asemel kellaajaks 15.00, eesmärgiga olla töölt eemal ja saada selle aja eest keskmist töötasu, on tööandja õigustatud keelduma keskmise töötasu maksmisest. Seega tuleb ühe olulise kriteeriumina TLS § 38 puhul arvestada, kas töötaja on käitunud heauskselt ja kasutanud mõistlikult võimalusi tegeleda töötamise takistuse tinginud asjaoluga töövälisel ajal, ning kas ta oleks saanud takistuse tekkimist ära hoida.
Mida pidada juhtumiks, mil töötaja ei saa tööd teha põhjusel, mis ei tulene tema isikust, seadus ei täpsusta. Eelkõige võiks selle all mõelda n-ö vääramatu jõu sündmusi, mille esinemine või vältimine ei kuulu töötaja mõjusfääri. Näiteks võiks selleks olla olukord, kui töötaja satub autoga tööle sõites omapoolse süüta avariisse, mistõttu ei jõua ta õigeks ajaks tööle. Sellistel juhtudel ei saa töötaja ise töötamise takistust mõjutada, kuid tööandja on kohustatud talle säilitama keskmise töötasu.
Siin on oluline silmas pidada, et vastavat TLS §-st 38 tulenevat kohustust tasuda keskmist töötasu töötajast mitteoleneva töötamise takistuse korral ei tohi segi ajada olukorraga, kus tööandja on seadusest tulenevalt kohustatud keskmist töötasu maksma siis, kui tööandja ei ole kindlustanud töötajat tööga. Sellisel juhul peab tööandja keskmist töötasu maksma TLS § 35 alusel.
Töötajale töötamise takistuse korral töötasu maksmisele seab piirangu ka töötamise takistuse ajaline kestus. Tööandjal on keskmise töötasu maksmise kohustus üksnes mõistliku aja eest, mil töötaja töö tegemine oli takistatud. See, mida pidada mõistlikuks ajaks, sõltub paljudest asjaoludest ega ole üheselt määratletav. Eelkõige sõltub töötamise takistuse mõistliku aja hindamine selle konkreetse põhjuse olemusest, miks töötaja on sunnitud töölt ära käima.
Näiteks, teises linnas matusel käimise tõttu võib olla mõistlik ja vajalik puududa töölt terve tööpäev, samas üldjuhul notari juures tehingu sõlmimine terve tööpäev kindlasti ei kesta.
Eelnimetatu on siiski vaid näitlikustav hinnang, mistõttu tuleb mõistliku aja terminit sisustada igakordselt vastavalt konkreetse juhtumi mõistlikele reaalsetele vajadustele. Töölepingu seaduse eelnõu seletuskirjas on selgitatud, et keskmise töötasu maksmist ei saa eeldada juhul, kui töötaja peab pikema aja jooksul igapäevaselt tööajast ühe tunni täitma perekondlikke kohustusi (näiteks hoolitsema vanema eest, käima lastel lasteaias järel) või käima meditsiinilistel protseduuridel. Sellisel juhul eeldatakse, et pooled saavutavad eraldi kokkuleppe tööaja ja sellest tulenevalt ka töötasu muutmise osas.
Hoolimata sellest, et TLS § 38 sõnastus ei konkretiseeri täpsemalt olukordi, millal tuleks töötajale vaba aega võimaldada ning selle eest keskmist töötasu maksta, leiavad käesoleva artikli autorid, et TLS § 38 alusel töötajale keskmise töötasu maksmist tuleks rakendada siiski üksnes erandjuhtudel töötaja tõelise vajaduse korral töölt ära käia. Ka TLS §-st 42 tulenevalt tuleb töötajale kõnealuste töötamise takistuste puhul vaba aja andmisel arvestada tööandja ja töötaja huve.
Seega tuleb ühelt poolt arvestada sellega, milles seisneb ja kui tõsine on töötaja vajadus töölt ära käia (nt arsti juurde mineku vajadusel arvestada töötaja tervisliku seisundiga), ning teiselt poolt sellega, millised tagajärjed võiksid tööandjale töötaja töölt ärakäimisel kaasneda. Seega on TLS § 38 rakendamisel oluline eelkõige hea usu ja mõistlikkuse põhimõtte järgimine ning mõlema töösuhte poole huvidega arvestamine. Järelikult ei tohi töötaja põhjendamatult ja ilma reaalse vajaduseta kasutada võimalust töölt ära käia ning tööandja ei tohi põhjendamatult keelduda keskmise töötasu maksmisest.
Eeltoodu väljendab artikli autorite seisukohti, kuid kindlasti kujuneb TLS § 38 rakendamise osas ka vastav kohtupraktika, mis saab nii tööandjale kui töötajale edaspidi abiks nimetatud sätte rakendamisel. Vaielda võib selle üle, miks peab tööandja maksma töötajale TLS §-s 38 ettenähtud juhtudel keskmist töötasu ning kas sellistel juhtudel ei oleks tööandja suhtes pigem õiglasem maksta hoopis töötasu alammäära. Tegemist on ju takistusega, mis ei ole ka tööandjast kuidagi tingitud, mistõttu võib keskmise töötasu maksmine tunduda tööandja suhtes ebaõiglane.
Paraku on selles küsimuses tegemist õiguspoliitilise otsusega ning seadusandja eesmärgiga kaitsta töötajat olukordades, kus töötaja ise ei saa kuidagi saabuvaid sündmusi mõjutada ning on sunnitud töölt puuduma.
Seetõttu tuleb tööandjal alati arvestada isiku töölevõtmisel sellega, et töötaja elus võib ette tulla erinevaid olukordi, mis võivad nõuda teatud aja jooksul töölt eemalviibimist, kuid mille puhul on tööandja siiski kohustatud töötajale keskmist töötasu maksma.
Lemmi Kann, Kaia Läänemets, Toomas Taube
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2009/12/02/tooandja-kohustusest-maksta-tootajale-keskmist-tootasu-tootamise-takistuse-korral


text:
Politseiteenistuse spetsiifikat arvestades saab olenevalt teo toimepanemise asjaoludest politseiametniku väärituks teoks ATS § 84 p 3 mõttes lugeda leitud vara politseile üle andmata jätmist, s.o AÕS § 98 lg 1 või lg 2 rikkumist. Nimetatud rikkumise eest saab kohaldada ka rangeimat distsiplinaarkaristust, arvestades PolTS § 1 lg-t 2 ja lg-t 3, ATS § 87, TDVS § 8 ja HMS § 54.
Distsiplinaarkaristuse määramist leiust teatamata jätmise eest ei saa põhjendada andmetega politseiametnikule sobimatu käitumise kohta olukorras, kus politseiprefektuuris toimub kriminaalmenetlus, milles sama prefektuur on seisukohal, et politseiametnik võttis samad rahatähed vastu altkäemaksuna. Üks ja sama tegelikkuses aset leidnud tegu võib, sõltuvalt erinevate õigusharude normidega ette nähtud erinevatest süüteo koosseisudest, olla samaaegselt kvalifitseeritav erinevate õiguserikkumistena, kuid ühe ja sama teona ei saa käsitada sisult täiesti erinevaid tegusid.
3-3-1-62-03 Riigikohus 10.10.2003
kasutusloa väljastamisest keeldumine
Käesoleval juhul asus linnavalitsus seisukohale, et tal puudus alus kasutusloa väljaandmisest keeldumiseks, kuna täidetud olid PES § 58 lg-tes 1 ja 2 sätestatud eeldused, s.t ümberehitustööd olid teostatud ehitusloa alusel, ümberehitus vastas projektile ja ehitise dokumentatsioon oli korras.Kuigi PES § 58 puudulik sõnastus näib linnavalitsuse seisukohta kinnitavat, viib vastupidisele tõlgendusele PS §-st 14 tulenev kohaliku omavalitsuse kohustus tagada oma otsuste tegemisel isikute õiguste ja vabaduste kaitse. See seisukoht on kooskõlas ka käesoleval ajal kehtiva Ehitusseaduse § 34 lg 1 p-dega 5 ja 8, mis sätestavad, et kasutusluba ei anta, kui kasutusloa taotlemisel esitatav ehitusprojekt ei vasta nõuetele või kui ehitis ei vasta õigusaktis sätestatud nõuetele. Projekt ja ehitis ei vasta nõuetele ka siis, kui ehitis või selle projektikohane kasutamine kahjustaks ebamõistlikult kolmandate isikute õigusi.
Kasutusloa andmine on kaalutlusõiguslik otsus, mille langetamisel ei või kohalik omavalitsus piirduda vaid ehitise projektikohasuse formaalse kontrolliga. Kui kasutusloa andmisel ilmneb, et ehitusluba ei olekski tohtinud välja anda, sest ehitusprojekt ei olnud nõuetekohane, ei või kohalik omavalitsus kasutusluba väljastades seda viga tähelepanuta jätta.Kasutusloa andmise välistab ka see, kui ehitise kasutamine kavandatud otstarbel oleks õigusvastane, näiteks rikuks ümberkaudsete elanike õigusi. Kasutusloa andmisel omavad tähtsust ka tsiviilõiguslikud normid. Kui nendega on keelatud kasutusloas ettenähtud tegevus üldse või on see lubatud ainult teise korteriomaniku nõusolekul ja nõusolek puudub, siis ei või kohalik omavalitsus kasutusluba väljastada.
Kasutusluba ei ole õige kolmanda isiku vastuväidetele tuginedes jätta välja andmata juhul, kui kolmas isik oli nõuetekohaselt kaasatud ehitusloa andmise menetlusse ja talle pidi olema arusaadav, et ehitusloa alusel ehitatava hoone või ümberehituse projektijärgne kasutamine toob kaasa tagajärjed, millele vastuväide tugineb.

matches:
§ 84
§ 98
§ 1
§ 87
§ 8
§ 54
Riigikohus
§ 58
§ 58
§ 34


Ants ei vabane Kati ja Madise ülalpidamiskohustusest. Katile makstava elatise suurus on 168 eurot kuus. Madisele makstav elatise suurus on 192 eurot.
Maria esindaja seisukoht
Lapsed elavad Maria juures ja on tema ülalpidamisel.
Perekonnaseaduse § 116 kohaselt on Marial ja Antsul mõlemal võrdsed õigused ja kohustused nende laste Madise ja Kati üle. Maria kasvatab lapsi üksinda ning tal on õigus nõuda Antsu toetust lastekasvatamises.
Perekonnaseaduse § 96 alusel on Ants kohustatud andma ülalpidamist. Ants on täisealine esimese astme üleneja sugulane Madise ja Kati jaoks ehk Ants on Kati ja Madise isa.
Perekonnaseaduse § 100 lg 2 kohaselt alaealise lapse vanem täidab lapse ülalpidamise kohustust elatise maksmise teel, kui ta ei ela lapsega koos või kui ta ei osale lapse kasvatamises. Ants elab Madisest ja Katist eraldi. Ants ei osale lastekasvatamises piisavalt, et tagada laste vajadused ja kasvatamisel tekkivad kulutused. Kuna vanematel on oma laste suhtes võrdsed õigused ja kohustused, ning võrdväärse sissetuleku ja varalise seisundi korral peaks Maria katma pooled lastele tehtud kulutused ja Ants katma teise poole elatise kujul.
Perekonnaseaduse § 101 lg 1 kohaselt igakuine elatis ühele lapsele ei või olla väiksem kui pool Vabariigi Valitsuse kehtestatud kuupalga alammäära. Maria nõuab Kati kasuks 250 eurot, lähtudes perekonnaseaduse § 99 järgi Kati vajadustest.
Perekonnaseaduse § 101 lg 1 alusel nõuab Maria Madise kasuks 450 eurot, lähtudes perekonnaseaduse § 99 järgi Madise vajadustest. Madisel on kõnehäire, mis vajab professionaalset ja kulukat teenust sellega tegelemiseks. Seetõttu on Madise puhul ka kasvatamise kulutused suuremad.
Ants on kohustatud lapse ülalpidamiseks vajalike vahendite saamiseks tegema kõik endast oleneva ning vajadusel müüma ka endale kuuluvaid esemeid ülalpidamiskohustuse täitmiseks vajalike vahendite saamiseks, kuid säilitada tuleb Antsu minimaalne toimetulek ja minimaalselt vajalik elustandard.
Ülaltoodud kaalutluste tõttu oleks õiglane nõuda Antsult Kati elatis summaks 250 eurot ja Madise elatis summaks 450 eurot.
Antsu esindaja seisukoht
Perekonnaseaduse § 102 lg 1 kohaselt vabaneb isik ülalpidamiskohustusest selles ulatuses, milles ta ei ole tema muid kohustusi ja varalist seisundit arvestades võimeline andma teisele isikule ülalpidamist, kahjustamata enese tavalist ülalpidamist. Ants teenib miinimumpalka, ning sellest tulenevalt pole tal võimalik maksta lastele kokku 700 eurot. Ants kahjustaks ka enese tavalist ülalpidamist.
Elatise suurust tuleb vähendada, laste vajaduste rahuldamiseks tehtavate kulutuste arvelt, mis Ants ise katab sel ajal, mil lapsed tema juures 48 tundi nädalas viibivad. Seljuhul tuleb elatise suuruse määramisel kindlaks teha, kui suured on Antsu igakuised kulutused laste vajaduste rahuldamiseks.
Perekonnaseaduse § 116 alusel kui last kasvatav lapsevanem taotleb teiselt, last mittekasvatavalt lapsevanemalt, elatist 450 eurot kuus, siis peab ta ise ka panustama 450 euro ulatuses lapse ülalpidamisse. Maria peab tõendama Madisele kulutatud summasid 900 euro ulatuses, et kindel olla, millised ja kui suured on Madisele tehtud kulutused ja kas 900 eurot on vajalik summa.
Kati elatise suurust võiks vähendada, kui miinimumelatisest väiksema elatise maksmisel saaksid Kati igapäevased vajadused rahuldatud ja tema arenguks piisavad vahendid tagatud.
Miinimumelatisest väiksema elatise maksmiseks on põhjus see, et Maria saab riiklikult laste pealt ka peretoetust, millega on lapse ülalpidamiskulud osaliselt riiklikult kaetud.
Palun kohtul vähendada Antsu makstavat elatist Katile ja Madisele arvestades sellega, et makstav elatise summa ei kahjustaks enese tavalist ülalpidamist.
Perekonnaseaduse § 102 lg 2 kohaselt ei vabane Ants oma alaealiste laste ülalpidamise kohustusest. Ants peab kasutama oma käsutuses olevaid vahendeid enda ja laste ülalpidamiseks ühetaoliselt.
Ants teenib miinimumpalka, ning sellest tulenevalt pole tal võimalik maksta lastele kokku 700 eurot kuus. Ants kahjustaks ka sellega enese tavalist ülalpidamist.
Elatise suurust tuleb vähendada, laste vajaduste rahuldamiseks tehtavate kulutuste arvelt, mille Ants katab sel ajal, mil lapsed tema juures iga nädal 48 tundi viibivad.
Antsu minimaalne toimetulek tuleb säilitada. Toimetulekupiir on 2018. aastal üksi elavale inimesele 140 eurot kuus. Antsule peab jääma oma sissetulekust 140 eurot.
Madisele ja Katile makstavat elatise suurust tuleb miinimumelatise summast vähendada nõnda, et laste igapäevased vajadused oleksid rahuldatud ja nende arenguks piisavad vahendid tagatud.
Madisele ja Katile makstav elatis saab olema mõlemale lapsele kokku 360 eurot kuus, mis on Antsu sissetulekust ülejääv summa. Iga alaealise liikme toimetulekupiir on 2018. aastal 168 eurot kuus. Katile makstava elatise suurus on 168 eurot kuus. Madisele makstav elatise suurus on 192 eurot.


RT I, 28.10.2014, 1
Määrus kehtestatakse kalandusturu korraldamise seaduse § 194 lõike 1 alusel ning kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1198/2006 Euroopa Kalandusfondi kohta (ELT L 223, 15.08.2006, lk 1–44) artikli 17 lõike 6 alusel heaks kiidetud „Euroopa Kalandusfondi 2007–2013 rakenduskavaga” (edaspidi rakenduskava).
§ 1. Põllumajandusministri 12. mai 2008. a määrust nr 46 „„Euroopa Kalandusfondi 2007–2013 rakenduskava” meetme 2.1 „Vesiviljeluse investeeringutoetus” raames toetuse andmise ja kasutamise tingimused ja kord” muudetakse järgmiselt:
„(21) Tuuraliste, lõheliste ja ahvenaliste seltsi kuuluva kala puhul toetatakse 2014. aastal sellise olemasoleva vesiviljeluskasvanduse rekonstrueerimist, laiendamist või tegutseva vesiviljelusettevõtte uue vesiviljeluskasvanduse püstitamist, mille Eesti Standardile EVS 811:2006 „Hoone põhiprojekt” vastava hoone põhiprojekti või rajatise ehitusprojekti järgne keskmine aastane tootmismaht on täisvõimsusel enne või pärast projekti elluviimist vähemalt 50 tonni.”;
2) paragrahvi 2 lõikes 5 asendatakse tekstiosa „30. juunil 2015. aastal” tekstiosaga „31. detsembril 2015. aastal”;
3) paragrahvi 2 täiendatakse lõikega 53 järgmises sõnastuses:
„(53) 2014. aasta taotlusvooru raames rahuldatud taotluste puhul peab toetatav tegevus olema vähemalt 30 protsendi ulatuses ellu viidud 1. augustiks 2015. aastal. Toetatav tegevus loetakse vähemalt 30 protsendi ulatuses ellu viiduks, kui Ametile esitatud kuludeklaratsioon hõlmab vähemalt 30 protsenti toetatava tegevuse abikõlblikest kuludest.”;
4) paragrahvi 6 senine tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
„(2) 2014. a taotlusvoorus võib toetust taotleda vesiviljelusega tegelev ettevõtja, kes 2013. aasta taotlusvoorus esitas meetme 2.1 tingimustes sätestatud korras taotluse toetuse saamiseks ja tema taotluse kohta tehti taotluse rahuldamata jätmise otsus § 15 lõike 1 alusel.”
§ 2. Põllumajandusministri 17. juuni 2008. a määrust nr 61 „„Euroopa Kalandusfondi 2007–2013 rakenduskava” meetme 2.3 „Investeeringud töötlemisse ja turustamisse” raames toetuse andmise ja kasutamise tingimused ja kord” muudetakse järgmiselt:
1) paragrahvi 2 lõike 4 esimeses lauses asendatakse tekstiosa „30. juunil 2015. aastal” tekstiosaga „31. detsembril 2015. aastal” ja paragrahvi täiendatakse neljanda lausega järgmises sõnastuses:
„2015. aasta taotlusvooru toetatav tegevus peab olema ellu viidud mitte hiljem kui 31. detsembril 2015. aastal. Toetatav tegevus loetakse ellu viiduks, kui Ametile esitatud kuludeklaratsioon hõlmab toetatava tegevuse kõiki abikõlblike kulusid.”;
„(3) Toetuse maksimaalne suurus taotleja kohta 2015. aastal on 200 000 eurot ühe taotlusvooru kohta.”.
§ 3. Põllumajandusministri 22. veebruari 2008. a määruse nr 14 „„Euroopa Kalandusfondi 2007–2013 rakenduskava” meetme 3.4 „Uute turgude arendamine ja reklaamikampaaniad” raames toetuse andmise ja kasutamise tingimused ja kord” § 2 lõikes 4 asendatakse tekstiosa „30. juuniks 2015. a” tekstiosaga „31. detsembriks 2015. a”.
§ 4. Põllumajandusministri 27. augusti 2009. a määruse nr 92 „„Euroopa Kalandusfondi 2007–2013 rakenduskava” meetme 3.1 „Ühistegevused” tegevuse „Muud ühistegevused” raames toetuse andmise ja kasutamise tingimused ja kord” § 2 lõikes 3 asendatakse tekstiosa „30. juuniks 2015. a” tekstiosaga „31. detsembriks 2015. a”.
§ 5. Põllumajandusministri 24. juuli 2008. a määruse nr 74 „„Euroopa Kalandusfondi 2007–2013 rakenduskava” meetme 3.1 „Ühistegevused” tegevuse „Ühisinvesteeringud” raames toetuse andmise ja kasutamise tingimused ja kord” § 2 lõikes 4 asendatakse tekstiosa „30. juuniks 2015. a” tekstiosaga „31. detsembriks 2015. a”.
§ 6. Põllumajandusministri 24. septembri 2008. a määruse nr 93 „„Euroopa Kalandusfondi 2007–2013 rakenduskava” meetme 5.1 „Tehnilise abi toetus” raames toetuse andmise ning kasutamise tingimused ja kord” §-s 4 asendatakse tekstiosa „2015. aasta 31. augustil” tekstiosaga „2015. aasta 31. detsembril”.