Türi linna uue veehaarde (sh toorveetorustik) rajamise ning ... 114239 | competitionline - Wettbewerbe und Architektur	EnglishFrançaisEspañol	Bitte geben Sie die gewünschte ID in diesem Format ein: „1-54321“. Sie finden die IDs im Magazin sowie auf den jeweiligen Wettbewerbs-, Projekt- und Büroseiten.
22218 von 101893	Vorwärts
EE-72210 Türi	04.09.2012	Ausschreibung
Türi linna uue veehaarde (sh toorveetorustik) rajamise ning Põhja pst II astme puurkaevpumpla ja veetöötlusjaama rekonstrueerimise projekteerimis-ehitustööd
Bauunternehmer, Bauingenieure, TGA-Fachplaner	Gebäudetyp
Bauleistung / Objektplanung Ver- und Entsorgungsanlagen / Technische Ausrüstung
Estnisch	Aufgabe
Hankelepingu objektiks on Türi linna uue veehaarde (sh toorveetorustik) rajamise ning Põhja pst II astme puurkaevpumpla ja veetöötlusjaama rekonstrueerimise projekteerimis-ehitustööd.
Lepingu Üldtingimused on Töövõtulepingu tingimused seadmestamiseks ja projekteerimiseks elektri- ja seadmete paigaldamiseks ning ehitus- ja inseneritöödeks, kui projekteerib Töövõtja, esimene väljaanne 1999, mis on koostatud Insenerikonsultantide Rahvusvahelise Föderatsiooni (FIDIC) poolt (nn „Kollane FIDIC“). Projekteerimis-ehitustööde ulatus on täpsemalt kirjeldatud Hankedokumentide Osas III: Tellija Tingimused.	Leistungsumfang
Hankelepingu objektiks on Türi linna uue veehaarde (sh toorveetorustik) rajamise ning Põhja pst II astme puurkaevpumpla ja veetöötlusjaama rekonstrueerimise projekteerimis-ehitustööd, mis hõlmab endast: — Türi-Alliku veehaarde puurkaevude ja puurkaevpumplate projekteerimine ning rajamine Türi metskond 19 maaüksusel. Tuleb rajada 2 uut puurkaevu ning 3 puurkaevpumplat, — 4 vaatluspuuraugu rajamine ja 4 vaatluspuuraugu likvideerimine, — Toorveetorustiku De200 projekteerimine ja rajamine Türi-Alliku veehaardest Türi linna Põhja pst rajatavasse veetöötlusjaama (torustiku orienteeruv pikkus ca 3,0 km), — Türi linna olemasoleva Põhja pst puurkaevu uuringud, rekonstrueerimine ja uue pumplahoone rajamine, — Türi linna uue veetöötlusjaama projekteerimine rajamine, sh uue raudbetoonist töödeldud vee reservuaari rajamine mahuga 200 m3.
Veetöötlusjaama tehnoloogiline ruum, muud ruumid ja reservuaarid rajatakse ühe katuse alla, — Türi linna veetöötlusjaama vee- ja kanalisatsioonivõrgu ühendustorustike rajamine ja kanalisatsiooni ühtlustusmahuti-pumpla (maht 25 m3) rajamine, — Veetöötlusjaama kahepoolse elektritoite väljaehitamine, — Põhja pst reoveepumpla rekonstrueerimine.
EE-72210 Türi
230284-2012
AuftragsbekanntmachungBauauftragRichtlinie 2004/18/EGAbschnitt I: Öffentlicher AuftraggeberI.1) Name, Adressen und Kontaktstelle(n)Türi KommunaalasutusWiedemanni 1Zu Händen von: Jan Raudsepp72210 TüriESTLANDTelefon: +372 5655098E-Mail: jan.raudsepp@tyri.eeWeitere Auskünfte erteilen: die oben genannten KontaktstellenAusschreibungs- und ergänzende Unterlagen (einschließlich Unterlagen fürden wettbewerblichen Dialog und ein dynamisches Beschaffungssystem)verschicken: die oben genannten KontaktstellenAngebote oder Teilnahmeanträge sind zu richten an: die oben genanntenKontaktstellenAbschnitt II: AuftragsgegenstandII.1) BeschreibungII.1.6) Gemeinsames Vokabular für öffentliche Aufträge (CPV)45230000, 71320000, 45252120 BeschreibungBauarbeiten für Rohrleitungen, Fernmelde- und Stromleitungen, fürAutobahnen, Straßen, Flugplätze und Eisenbahnen; Nivellierungsarbeiten.Planungsleistungen im Bauwesen.Bau von Wasseraufbereitungsanlagen.Abschnitt IV: VerfahrenIV.3) VerwaltungsangabenIV.3.3) Bedingungen für den Erhalt von Ausschreibungs- und ergänzendenUnterlagen bzw. der BeschreibungSchlusstermin für die Anforderung von Unterlagen oder die Einsichtnahme:4.9.2012 - 17:00IV.3.4) Schlusstermin für den Eingang der Angebote oder Teilnahmeanträge5.9.2012 - 12:00IV.3.6) Sprache(n), in der (denen) Angebote oder Teilnahmeanträgeverfasst werden könnenEstnisch.HanketeadeEhitustöödDirektiiv 2004/18/EÜI osa: HankijaI.1) Nimi, aadressid ja kontaktandmedTüri KommunaalasutusWiedemanni 1Kontaktisik: Jan Raudsepp72210 TüriEESTITelefon: +372 5655098E-post: jan.raudsepp@tyri.eeLisateavet saab: Vt eelmainitud kontaktandmedTehnilisi kirjeldusi ja täiendavaid dokumente (k.a võistlevat dialoogi jadünaamilist hankesüsteemi käsitlevaid dokumente) saab: Vt eelmainitudkontaktandmedPakkumused või osalemistaotlused saata järgmisel aadressil: Vt eelmainitudkontaktandmedI.2) Hankija liikLinna- või valla ametiasutuse hallatav asutusI.3) Hankija põhitegevusElamu- ja kommunaalmajandusI.4) Hankeleping sõlmitakse teiste hankijate nimelHankija teostab hanget teiste hankijate nimel: eiII osa: Hankelepingu objektII.1) KirjeldusII.1.1) Hankija poolt hankelepingule antud nimetus:Türi linna uue veehaarde (sh toorveetorustik) rajamise ning Põhja pst IIastme puurkaevpumpla ja veetöötlusjaama rekonstrueerimiseprojekteerimis-ehitustööd.II.1.2) Hankelepingu liik ja ehitustööde teostamise, asjade tarnimise võiteenuste osutamise kohtEhitustöödProjekteerimine ja ehitustööde teostaminePõhiline ehitustööde teostamise, asjade tarnimise või teenuste osutamisekoht: Türi vald.NUTS kood EEII.1.3) Teave riigihankelepingu, raamlepingu või dünaamilisehankesüsteemi (DPS) kohtaTeatega kaasneb hankelepingu sõlmimineII.1.5) Hankelepingu või hanke/hangete lühikirjeldusHankelepingu objektiks on Türi linna uue veehaarde (sh toorveetorustik)rajamise ning Põhja pst II astme puurkaevpumpla ja veetöötlusjaamarekonstrueerimise projekteerimis-ehitustööd.Lepingu Üldtingimused on Töövõtulepingu tingimused seadmestamiseks japrojekteerimiseks elektri- ja seadmete paigaldamiseks ning ehitus- jainseneritöödeks, kui projekteerib Töövõtja, esimene väljaanne 1999, mis onkoostatud Insenerikonsultantide Rahvusvahelise Föderatsiooni (FIDIC) poolt(nn „Kollane FIDIC“). Projekteerimis-ehitustööde ulatus on täpsemaltkirjeldatud Hankedokumentide Osas III: Tellija Tingimused.II.1.6) Ühtne riigihangete klassifikaator (CPV)45230000, 71320000, 45252120II.1.7) Teave Maailma Kaubandusorganisatsiooni riigihankelepingu (GPA)kohtaHankeleping on hõlmatud Maailma Kaubandusorganisatsiooniriigihankelepinguga (GPA): jahII.1.8) OsadHankeleping on jaotatud osadeks: eiII.1.9) Teave alternatiivsete pakkumuste kohtaAlternatiivsete pakkumuste lubatavus: eiII.2) Lepingu kogus või ulatusII.2.1) Üldkogus või ulatus:Hankelepingu objektiks on Türi linna uue veehaarde (sh toorveetorustik)rajamise ning Põhja pst II astme puurkaevpumpla ja veetöötlusjaamarekonstrueerimise projekteerimis-ehitustööd, mis hõlmab endast:— Türi-Alliku veehaarde puurkaevude ja puurkaevpumplate projekteeriminening rajamine Türi metskond 19 maaüksusel. Tuleb rajada 2 uut puurkaevuning 3 puurkaevpumplat,— 4 vaatluspuuraugu rajamine ja 4 vaatluspuuraugu likvideerimine,— Toorveetorustiku De200 projekteerimine ja rajamine Türi-Allikuveehaardest Türi linna Põhja pst rajatavasse veetöötlusjaama (torustikuorienteeruv pikkus ca 3,0 km),— Türi linna olemasoleva Põhja pst puurkaevu uuringud, rekonstrueerimineja uue pumplahoone rajamine,— Türi linna uue veetöötlusjaama projekteerimine rajamine, sh uueraudbetoonist töödeldud vee reservuaari rajamine mahuga 200 m3.Veetöötlusjaama tehnoloogiline ruum, muud ruumid ja reservuaarid rajatakseühe katuse alla,— Türi linna veetöötlusjaama vee- ja kanalisatsioonivõrgu ühendustorustikerajamine ja kanalisatsiooni ühtlustusmahuti-pumpla (maht 25 m3) rajamine,— Veetöötlusjaama kahepoolse elektritoite väljaehitamine,— Põhja pst reoveepumpla rekonstrueerimine.Projekteerimis-ehitustööde ulatus on täpsemalt kirjeldatudhankedokumentide osas III: tellija Tingimused.II.2.2) Teave täiendavate hankevõimaluste kohtaTäiendavate hangete võimalused: jahNende täiendavate hankevõimaluste kirjeldus: Hankevõimaluste kirjeldus:Riigihangete seaduse §28 lg 5 p1 ja 2-s ja §94 lg 3 p1-s sätestatukohaselt.II.3) Hankelepingu kestus või lõpptähtaegpäevades: 300 (alates hankelepingu sõlmimisest)III osa: Juriidiline, majanduslik, finants- ja tehniline teaveIII.1) Hankelepingu tingimusedIII.1.1) Nõutavad tagatised ja garantiid:— Pakkuja peab koos pakkumusega esitama pakkumuse tagatise 15 000 EUR.Tagatisele esitatud tingimused on toodud hankedokumentide osa I (juhendpakkujale) punktis 5.4,— Täitmistagatis 10 % Heakskiidetud lepingusummast; 2 % heakskiidetudlepingusummast puudustest teatamise ajavahemikul,— Tööde ja töövõtja seadmete kindlustus,— Kolmanda osapoole kindlustus minimaalselt ühe kindlustusjuhtumi kohta 64000 EUR.III.1.2) Peamised rahastamis- ja maksetingimused ja/või viide neidreguleerivatele asjaomastele sätetele:— Projekti rahastab Türi vald ja kaasrahastajana Euroopa LiiduÜhtekuuluvusfond (EL ÜF) läbi SA Keskkonnainvesteeringute Keskus (SA KIK),projekti SFOS kood 2.1.0101.09-0017,— Väljamaksetaotluste (VMT) menetlemine ja väljamaksete teostamine toimubvastavalt Rahandusministri 1.3.2007. a. määrusele nr 15 „Perioodi2007–2013 struktuuritoetuse väljamaksmise tingimused ja kord ja vastavaltVV 31.1.2007 a määrusele nr 26 „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetusekulude abikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused jakord.“,— Ettemaks kuni 10 % heakskiidetud lepingusummast,— Täitmistagatise suurus 10 % heakskiidetud lepingusummast; 2 %heakskiidetud lepingusummast puudustest teatamise ajavahemikul,— Maksete teostamise tähtaeg on kuni 56 päeva alates maksukõlbuliku arveesitamise päevast.III.1.3) Edukaks tunnistatud ühispakkumuse esitanud pakkujate rühmaltnõutav õiguslik vorm:Ühispakkumisele peab olema lisatud Ühispakkujate poolt allkirjastatudeelleping või kavatsuste protokoll mis fikseerib, et kõik Ühispakkujadvastutavad lepingu täitmise eest solidaarselt, et Ühispakkujate volitatudesindajal on õigus saada ja anda instruktsioone kõigi liikmete jaoks janimel ja et lepingu täitmise, sealhulgas maksete tegemise kohustus, lasubÜhispakkujate volitatud esindajal. Lisaks esitavad Ühispakkujad volikirjaoma esindaja määramiseks pakkumise esitamisega, hankelepingu sõlmimiseganing täitmisega seotud toimingute tegemiseks; järgida vormi, osa I lisa 1vorm 3. Volikiri peab olema jõus pakkumuse jõusoleku tähtaja jooksul. Ühenädala jooksul peale hankelepingu sõlmimist esitatakse tellijalekonsortsiumi leping, milles on määratud kõikide ühispakkumuses osalevateisikute kohustused, õigused ja vastutus.III.1.4) Muud eritingimusedLepingu täitmise suhtes kohaldatakse eritingimusi: eiIII.2) OsalemistingimusedIII.2.1) Ettevõtjate individuaalne seisund, sealhulgas kutse- võiettevõtlusregistrisse kuulumisega seotud nõudedTeave ja vorminõuded, mis on vajalikud nõuete täitmise hindamiseks: 1. 1.Hankija ei sõlmi hankelepingut isikuga ja kõrvaldab hankemenetlusestpakkuja, kellel esinevad riigihangete seaduse § 38 lg 1 punktides 1 kuni 6ja 38 lg 2 punktides 1 - 3 loetletud pakkuja hankemenetluselt kõrvaldamisealused ja asjaolud.Pakkuja (iga ühises pakkumuses osaleja) peab koos pakkumusega esitama:1.1 kirjaliku kinnituse riigihangete seaduse § 38 lg 1 alapunktides 1 - 6ja § 38 lg 2 alapunktides 1 - 3 nimetatud asjaolude puudumise kohta;järgida vormi, osa I lisa 2, vorm 6.1.2 Maksu- ja Tolliameti ning pakkuja elu- või asukohajärgse kohalikemaksude maksuhalduri või pakkuja asukohariigi vastava pädevusegaametiasutuse tõendid RHS § 38 lõike 1 punktis 4 nimetatud asjaoludepuudumise kohta, kui neid andmeid ei ole hankijal võimalik kontrollidaandmekogus olevate avalike andmete põhjal. Kui pakkuja asukohariigivastava pädevusega ametiasutus ei väljasta tõendit lõike 1 punktis 4nimetatud asjaolude puudumise kohta, esitab pakkuja või taotleja selleametiasutuse tõendi maksuvõlgade puudumise kohta.Eestis registreeritud pakkuja (ühises pakkumuses osaleja) esitab pakkujaasukohajärgse kohalike maksude maksuhalduri tõendi RHS § 38 lg 1 p 4nimetatud asjaolu puudumise kohta. Tõend peab olema välja antudhankemenetluse algamise kuupäeva seisuga. Riiklike maksude nõuetekohasttäitmist kontrollib hankija iseseisvalt e-maksuameti kaudu.Välisriigis registreeritud pakkuja esitab pakkuja elu- või asukohajärgsekohalike maksude maksuhalduri või pakkuja asukohariigi vastava pädevusegaametiasutuse tõendi RHS § 38 lg 1 p 4 nimetatud asjaolu puudumise kohta.Tõend peab olema välja antud hankemenetluse algamise kuupäeva seisuga.2.2. Alltöövõtjate kasutamise korral kinnituse pakkumuse siduvuse kohta;järgida vormi, osa I lisa 2, vorm 123. Pakkujale esitatavad nõuded äri- või erialases registrisregistreerituse kohta ja nõutavad dokumendid:3.1 pakkuja (iga ühises pakkumuses osaleja) peab asukohamaa seadusekohaselt olema registreeritud Äriregistris. Pakkuja (iga ühises pakkumusesosaleja) esitab asukohamaa seaduse kohase registreerituse kohta koopiavastavast registritunnustusest seisuga mitte enam kui 30 päeva ennepakkumise esitamise tähtpäeva. Eestis registreeritud pakkuja (iga ühisespakkumuses osaleja) registreeritust kontrollib hankija iseseisvaltäriregistrist.3.2 äriregistris registreeritud pakkuja (iga ühises pakkumuses osalevehitustööde teostaja, samuti iga ehitustöid teostav alltöövõtja, kedapakkumuses on näidatud) peab olema registreeritud MajandustegevuseRegistri valdkonnas „Ehitus“, tegevusalal „Ehitamine“, tegevusala täpneliigitus:— üldehituslik,— välisveevarustus- ja kanalisatsioonivõrgud,— pumplad, puhastid ja muud seotud rajatised,— hoone- ja kinnistusisesed veevarustus- ja kanalisatsioonisüsteemid.3.3 pakkuja või vähemalt üks ühispakkujatest peab olema MajandustegevuseRegistris registreeritud valdkonnas „Ehitus“, tegevusalal„Ehitusjuhtimine.“3.4 pakkuja või vähemalt üks ühispakkujatest või alltöövõtjatest peabolema Majandustegevuse Registris registreeritud valdkonnas „Ehitus“,tegevusalal „Projekteerimine,“ tegevusala täpne liigitus:— välisveevarustus- ja kanalisatsioonivõrgud,— pumplad,— pumplad, puhastid ja muud seotud rajatised,— hoone- ja kinnistusisesed veevarustus- ja kanalisatsioonisüsteemid.3.3.5 Pakkuja või vähemalt 1 ühispakkujatest või üks alltöövõtjatest peabolema Majandustegevuse Registris registreeritud valdkonnas „Ehitus“,tegevusalal „Ehitusgeodeetilised ja –geoloogilised uuringud“.3.6 pakkuja, vähemalt üks ühispakkujatest või 1 alltöövõtjatest peab olemaregistreeritud Majandustegevuse Registri valdkonnas „Tööstus“, tegevusalal„Elektritööd“.3.7 pakkuja või vähemalt 1 ühispakkujatest või üks alltöövõtjatest peabomama Keskkonnaministeeriumi poolt väljastatud hüdrogeoloogiliste töödelitsentsi. Pakkuja esitab Keskkonnaministeeriumi poolt väljastatudpakkumuse esitamise päeval kehtiva hüdrogeoloogiliste tööde litsentsikoopia. Pakkuja ja/või pakkuja alltöövõtja, kelle asukohamaa ei ole EestiVabariik, peab esitama tõendi või litsentsi, mis tõendab pakkuja ja/võiPakkuja alltöövõtja õigust tegutseda oma asukohamaal valdkondades, millekohta on käesolevas punktis nõutud litsentsi olemasolu.3.8 pakkujal või vähemalt ühel ühispakkujatest või ühel alltöövõtjatestpeab olema Maanteeameti poolt väljastatud Teehoiutööde tegevusluba teedeehitamiseks, remontimiseks ja hooldamiseks, liikluskorraldusvahenditepaigaldamiseks ja liikluskorraldus projektide koostamiseks. Pakkuja esitabMaanteeameti poolt väljastatud pakkumuse esitamise päeval kehtivaTeehoiutööde tegevusloa koopia. Pakkuja ja/või pakkuja alltöövõtja, kelleasukohamaa ei ole Eesti Vabariik, peab esitama tõendi või litsentsi, mistõendab pakkuja ja/või pakkuja alltöövõtja õigust tegutseda omaasukohamaal valdkondades, mille kohta on käesolevas punktis nõutudlitsentsi olemasolu.3.9 pakkuja või vähemalt üks ühispakkujatest või üks alltöövõtjatest peabomama Politsei- ja Piirivalveameti peadirektori või peadirektori asetäitjapoolt välja antud turvateenuse osutamise tegevusluba valveseadmestikuprojekteerimiseks, paigaldamiseks ja hooldamiseks. Pakkuja ja/või pakkujaalltöövõtja, kelle asukohamaa ei ole Eesti Vabariik, peab esitama tõendivõi litsentsi, mis tõendab pakkuja ja/või pakkuja alltöövõtja õigusttegutseda oma asukohamaal valdkondades, mille kohta on käesolevas punktisnõutud litsentsi olemasolu.3.10 pakkuja või vähemalt üks ühispakkujatest või üks alltöövõtjatest peabolema Majandustegevuse Registris registreeritud valdkonnas„Tuleohutuspaigaldis“, tegevusalal „Projekteerimine jaEhitamine/hooldamine.“3.11 MTR Registreeringuid kontrollib hankija iseseisvalt. Pakkuja ja/võipakkuja alltöövõtja, kelle asukohamaa ei ole Eesti Vabariik, peab MTRregistreeringu asemel esitama tõendi registreerituse kohta oma asukohamaaerialases registris, mis tõendab pakkuja ja/või Pakkuja alltöövõtja õigusttegutseda oma asukohamaal valdkondades, mille kohta on käesolevas punktisnõutud registreeringu olemasolu.4.3.12 Mõnes teises Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriigisehitusalal õiguspäraselt tegutsev pakkuja ja/või pakkuja alltöövõtja peabjärgima Ehitusseaduse § 41 lg 1². Pakkuja (kes on tegutsev ehitusalalmõnes teises Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osariigis) peab lisamapakkumusse lihtkirjaliku kinnituse, et ta teavitab Tehnilise JärelevalveAmetit ja järgib ehitusseaduse § 41 lg 1². kehtestatud nõudeid enneprojekteerimis- ja ehitustegevuse alustamist töövõtja poolt.3.13 Välisriigis registreeritud pakkuja ja/või pakkuja alltöövõtja, kestegutseb väljaspool Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriiki, onkohustatud registreerima end Majandustegevuse Registris vastavatesvaldkondades. Pakkuja peab esitama oma pakkumuses lihtkirjalikukinnituskirja iga pakkuja kohta, et täidab vastavat kohustust HT p.3.13kohaselt enne projekteerimis- ja ehitustegevuse alustamist Töövõtja poolt.5. Hankija ei sõlmi hankelepingut isikuga ja kõrvaldab hankemenetlusestpakkuja või taotleja:1) keda on või kelle seaduslikku esindajat on kriminaal- võiväärteomenetluses karistatud kuritegeliku ühenduse organiseerimise võisinna kuulumise eest või riigihangete nõuete rikkumise või kelmuse võiametialaste või rahapesualaste või maksualaste süütegude toimepanemiseeest ja kelle karistusandmed ei ole karistusregistrist karistusregistriseaduse kohaselt kustutatud või karistus on tema elu- või asukohariigiõigusaktide alusel kehtiv;2) kes on pankrotis või likvideerimisel, kelle äritegevus on peatatud võikes on muus sellesarnases seisukorras tema asukohamaa seaduse kohaselt;3) kelle suhtes on algatatud sundlikvideerimine või muu sellesarnanemenetlus tema asukohamaa seaduse kohaselt.Pakkuja või taotleja esitab kirjaliku kinnituse vastavate asjaoludepuudumise kohta.6. Hankija ei sõlmi hankelepingut isikuga ja kõrvaldab hankemenetlusestpakkuja või taotleja, kellel on õigusaktidest tulenevate riiklike või temaelu- või asukoha kohalike maksude või sotsiaalkindlustuse maksete võlg võitähtpäevaks tasumata jäetud maksusummalt arvestatud intress (edaspidimaksuvõlg) hankemenetluse algamise päeva seisuga või maksuvõla tasumine onajatatud pikemaks perioodiks kui 6 kuud arvates hankemenetluse algamisepäevast, välja arvatud juhul, kui maksuvõla tasumise ajatamine on täiesulatuses tagatud.Riiklike või elu- või asukoha kohalike maksude võlaks loetakse pakkuja võitaotleja poolt tähtpäevaks tasumata riiklike või elu- või asukoha kohalikemaksude ja tähtpäevaks tasumata jäetud maksusummalt arvestatud intressivõlga, mis ületab 100 EUR.Pakkuja või taotleja esitab oma asukohariigi vastava pädevusegaametiasutuse tõendi riigihangete seaduse § 38 lõike 1 punktis 4 nimetatudasjaolude puudumise kohta, kui neid andmeid ei ole hankijal võimalikkontrollida andmekogus olevate avalike andmete põhjal. Kui pakkuja võitaotleja asukohariigi vastava pädevusega ametiasutus ei väljasta tõenditriigihangete seaduse § 38 lõike 1 punktis 4 nimetatud asjaolude puudumisekohta, esitab pakkuja või taotleja selle ametiasutuse tõendi maksuvõlgadepuudumise kohta.7. Ühispakkujad või ühistaotlejad nimetavad hankemenetlusega ninghankelepingu sõlmimise ja täitmisega seotud toimingute tegemiseksvolitatud esindaja.Ühispakkujad või taotlejad esitavad nende esindajale antud volikirjaoriginaali.III.2.2) Majandus- ja finantssuutlikkusTeave ja vorminõuded, mis on vajalikud nõuete täitmise hindamiseks: 1.Kvalifitseerimise tingimustele vastavuse hindamiseks vajalikud andmed janende vorminõuded:1. Pakkuja (ühispakkuja) kahe majandusaasta (2009-2011) summaarnenetokäive peab olema vähemalt 6 000 000 EUR.Pakkuja (iga ühises pakkumuses osaleja) esitab:a) 2 majandusaasta (2009-2011) aruande väljavõtted, mis peavad sisaldamakasumiaruannet, bilanssi ja audiitori otsust; Pakkuja ei pea neid esitama,kui aruanded on kättesaadavad avalikust elektroonilisest andmekogust.b) andmed 2 (2009-2011) majandusaasta netokäibe kohta; järgida vormi, osaI lisa 2 vorm 11.2. Projekteerimisega tegelev pakkuja, üks ühispakkujast või alltöövõtjapeab esitama vastutuskindlustuse koopia summale 64 000 EUR.III.2.3) Tehniline pädevusTeave ja vorminõuded, mis on vajalikud nõuete täitmise hindamiseks:1. Kvalifitseerimise tingimustele vastavuse hindamiseks vajalikud andmedja nende vorminõuded:1. Pakkuja (ühispakkuja) peab tõestama, et ta on viimase 5 aasta jooksulteostanud (60 kuu jooksul ennem pakkumise esitamist; ehitustööd võivadolla alustatud varem, kuid peavad olema lõpetatud nimetatud aastatejooksul, ei pea olema riigihanked) hankelepingu esemega sarnaseidehitustöid. Sarnasteks töödeks loetakse ühisveevärgi ja–kanalisatsioonitorustike ja/või –rajatiste ehitus- ja/võirekonstrueerimistöid. Pakkuja esitab vähemalt 3 teostatud hankelepingut,kusjuures:1.1 vähemalt 1 hankelepingu raames on ehitatud ja/või rekonstrueerinudvähemalt 3 km ühisveevärgi ja/või -kanalisatsioonitorustikke;1.2 vähemalt 2 (hanke)lepingu raames on ehitatud ja/või rekonstrueerinudveetöötlusjaam koos II astme pumpla ning reservuaaridega, kusjuures— vähemalt 1 (hanke)lepingu raames on ehitatud ja/või rekonstrueerinudveetöötlusjaam tootlikkusega vähemalt 30 m3/h ning rajatud ja/võirekonstrueerinud II astme pumpla ning reservuaarid.Pakkuja esitab:— sarnaste tööde loetelu koos tellija andmete ning ehitustööde(hanke)lepingu maksumuse ja tehniliste näitajate äranäitamisega; järgidavormi, osa I lisa 2 vorm 10.2. 2. Projekteerimisega tegelev pakkuja või üks ühispakkujatest võialltöövõtja peab tõestama, et ta on viimase 3 aasta jooksul teostanud(projekteerimistööd võivad olla alustatud varem, kuid peavad olemalõpetatud nimetatud aastate jooksul) hankelepingu esemega sarnaseidprojekteerimistöid. Sarnasteks töödeks loetakse ühisveevärgi ja–kanalisatsioonitorustike ning –rajatiste ehitus- ja/võirekonstrueerimistööde projekteerimist. Projekteerimisega tegelev pakkujavõi üks ühispakkujatest või alltöövõtja peab:2.1 esitama vähemalt 1 hankelepingu, mille raames on teostatudühisveevärgi ja/või –kanalisatsioonitorustike ja/või –rajatiste ehitus-ja/või rekonstrueerimistööde projekteerimist tööprojekti tasemelühisveevärgi ja/või kanalisatsioonitorustikke pikkusega vähemalt 3 km;2.2 esitama vähemalt 3 hankelepingut, mille raames on teostatudveetöötlusjaama koos II astme pumpla ja reservuaaridega ehitus- ja/võirekonstrueerimistööde projekteerimist tööprojekti tasemel, kusjuures:— vähemalt 1 (hanke)leping on sisaldanud veetöötlusjaama koos II astmepumpla ja reservuaaridega (tootlikkusega vähemalt 30 m3/h) ehitus- ja/võirekonstrueerimistööde projekteerimist tööprojekti tasemel.Pakkuja esitab:— sarnaste tööde loetelu koos tellija andmete ning (hanke)lepingumaksumuse ja tehniliste näitajate äranäitamisega; järgida vormi, osa Ilisa 2 vorm 10A.3. 2. Projekteerimisega tegelev pakkuja või üks ühispakkujatest võialltöövõtja peab tõestama, et ta on viimase 3 aasta jooksul teostanud(projekteerimistööd võivad olla alustatud varem, kuid peavad olemalõpetatud nimetatud aastate jooksul) hankelepingu esemega sarnaseidprojekteerimistöid. Sarnasteks töödeks loetakse ühisveevärgi ja–kanalisatsioonitorustike ning –rajatiste ehitus- ja/võirekonstrueerimistööde projekteerimist. Projekteerimisega tegelev pakkujavõi üks ühispakkujatest või alltöövõtja peab:2.1 esitama vähemalt 1 hankelepingu, mille raames on teostatudühisveevärgi ja/või –kanalisatsioonitorustike ja/või –rajatiste ehitus-ja/või rekonstrueerimistööde projekteerimist tööprojekti tasemelühisveevärgi ja/või kanalisatsioonitorustikke pikkusega vähemalt 3 km;2.2 esitama vähemalt 3 hankelepingut, mille raames on teostatudveetöötlusjaama koos II astme pumpla ja reservuaaridega ehitus- ja/võirekonstrueerimistööde projekteerimist tööprojekti tasemel, kusjuures:— vähemalt 1 (hanke)leping on sisaldanud veetöötlusjaama koos II astmepumpla ja reservuaaridega (tootlikkusega vähemalt 30 m3/h) ehitus- ja/võirekonstrueerimistööde projekteerimist tööprojekti tasemel.Pakkuja esitab:— sarnaste tööde loetelu koos tellija andmete ning (hanke)lepingumaksumuse ja tehniliste näitajate äranäitamisega; järgida vormi, osa Ilisa 2 vorm 10A.4.4.3 Vee- ja kanalisatsiooni spetsialist (projekteerija).4.3.1. Haridus: erialane kõrgharidus (veevarustuse ja kanalisatsioonieriala või analoogne);4.3.2. Erialane kvalifikatsioon:4.3.2.1. viimase 5 aasta jooksul omandatud vähemalt 3-aastane töökogemusühisveevärgi ja –kanalisatsioonitorustike ning –rajatisteprojekteerimisel;4.3.2.2. osalenud projekteerijana vähemalt kolme hankelepingu täitmisel,kusjuures vähemalt ühe hankelepingu raames projekteeriti põhi- võitööprojekti staadiumis vähemalt 3 km vee- ja -kanalisatsioonitorustikke.4.4 Veetöötluse spetsialist4.4.1. Haridus: erialane kõrgharidus (veevarustuse ja kanalisatsioonieriala või analoogne);4.4.2. Erialane kvalifikatsioon:4.4.2.1. viimase 5 aasta jooksul omandatud vähemalt 3-aastane töökogemusühisveevärgi rajatiste (sh puurkaevpumplad, veetöötlusjaamad)projekteerimisel;4.4.2.2. osalenud projekteerijana vähemalt 3 (hanke)lepingu täitmisel,mille raames on teostatud veetöötlusjaama koos II astme pumpla jareservuaaridega ehitus- ja/või rekonstrueerimistööde projekteerimisttööprojekti tasemel, kusjuures.— vähemalt ühe projekti raames projekteeriti veetöötlusjaam (tootlikkusegavähemalt 30 m3/h) koos II astme pumpla ja reservuaaridega.4.5 Elektri- ja automaatika spetsialist.4.5.1. Haridus: elektri- või automaatikaalane kõrgharidus;4.5.2. Erialane kvalifikatsioon:4.5.2.1. vähemalt elektritööde B pädevusklass;4.5.2.2. vähemalt 3-aastane töökogemus elektri- ja automaatikasüsteemideprojekteerimisel, ehitamisel, ekspluateerimisel või omanikujärelevalvetegemisel.5. Kõik võtmeisikud peavad omama järgmiseid oskusi:5.1 heal tasemel personaalarvuti kasutamise oskus (vähemalt MS Word, MSExcel, MS Project, MS Outlook, AutoCad);5.2 eesti keel heal tasemel nii kõnes kui kirjas.6. Pakkuja (ühispakkuja) esitab isikkoosseisu iga liikme kohta koopiadharidust tõendavatest dokumentidest ja CV-d, millest nähtub muuhulgasspetsialistide erialane kvalifikatsioon ning käesolevas hankes osalemiseksvajalikud oskused, nimetades ära töökohad ja ametid aastate lõikes; samutiosalemine sarnastes projektides, näidates ära projektide maksumused ningtoimumise aja ja muud hankes osalemiseks vajalikud andmed. Kõikülalnimetatud võtmeisikutele esitatud tingimuste täitmist kinnitavadfaktid peavad olema välja toodud võtmeisikute CV-des, sh võtmeisikutenõutav töökogemuse pikkus peab ilmnema esitatud CV-st isiku osalemisestlepingute täitmisel (referentsprojektide loetelust, vorm 8 punkt 12),mitte üldisest töökogemusest (Vorm 8 punkt 11), (st vorm 8 punktis 12välja toodud projektide kestused lahtris „Projekti teostamise aeg(kuu/aasta) kuni (kuu/aasta)“ peavad kokku andma nõutud töökogemusepikkuse aastates); järgida vormi, osa I lisa 2 vorm 8. Hankija võtabaluseks, et ühe kalendriaasta kestel samal perioodil erinevate lepingutetäitmisega saadav töökogemus ei saa olla suurem kui 12 kuud.5. 7. Pakkujal (ühise pakkumuse korral vähemalt ühel ühispakkujal) peabolema ISO 9001:2008 kvaliteedijuhtimise sertifikaat või sellegasamaväärne. Pakkuja (ühise pakkumuse korral üks ühispakkujaist) esitabkoopia sertifikaadist.8. Pakkujal (ühise pakkumuse korral vähemalt ühel ühispakkujal) peab olemaISO 14001:2004 keskkonnajuhtimise sertifikaat või sellega samaväärne.Pakkuja (ühise pakkumuse korral üks ühispakkujatest) esitab koopiasertifikaadist.9. Juhul, kui mõni võtmeisik ei valda eesti keelt, peab pakkuja lisamavastava võtmeisiku CV-le vabas vormis pakkuja kinnituse, et on teadlikkohustusest tagada hankelepingu kestuse perioodil normaalsel tööajal jaPuudustest Teatamise Ajavahemikul, töös ilmnenud puudustest teatamisel,eesti keele tõlke olemasolu suuliseks ja kirjalikuks suhtlemiseks vastavavõtmeisiku ja tellija ning tellija personali vahel. Tõlketeenuste kuludtuleb katta pakkujal.IV osa: HankemenetlusIV.1) Hankemenetluse liikIV.1.1) Hankemenetluse liikAvatudIV.2) HindamiskriteeriumidIV.2.1) HindamiskriteeriumidMadalaim hindIV.2.2) Teave elektroonilise oksjoni kohtaKasutatakse elektroonilist oksjonit: eiIV.3) Haldusalane teaveIV.3.2) Sama hankelepingu kohta on varem avaldatud teade/teatedeiIV.3.3) Tehniliste kirjelduste ja täiendavate dokumentide või kirjeldavadokumendi saamise tingimusedDokumentide taotluste laekumise või dokumentidega tutvumise tähtaeg:4.9.2012 - 17:00Dokumendid on tasulised: eiIV.3.4) Pakkumuste või osalemistaotluste esitamise tähtaeg5.9.2012 - 12:00IV.3.6) Keel(ed), milles võib koostada pakkumised või osalemistaotlusedEesti.IV.3.7) Minimaalne aeg, mille jooksul pakkuja peab pakkumuse jõus hoidmapäevades: 120 (alates pakkumuse esitamistähtajast)IV.3.8) Pakkumuste avamise tingimusedKuupäev: 5.9.2012 - 12:15Volitatud isikud, kes võivad viibida pakkumuste avamise juures: jahTäiendav teave volitatud isikute ja avamismenetluse kohta: Pakkujal võitema esindajal on õigus osaleda pakkumuste avamisel. Pakkuja esindaja peabolema võimeline tõendama esindusõigust.VI osa: LisateaveVI.1) Teave hanke kordumise kohtaSee on korduv hange: eiVI.2) Teave Euroopa Liidu vahendite kohtaHankeleping on seotud Euroopa Liidu vahenditest rahastatava projektija/või programmiga: jahViide projekti(de)le ja/või programmi(de)le: Veemajanduse infrastruktuuriarendamine.VI.4) VaidlustusmenetlusVI.4.1) Vaidlustusmenetluse eest vastutav organRiigihangete VaidlustuskomisjonKiriku 210130 TallinnEESTIE-post: vako@fin.eeTelefon: +372 6113711Internetiaadress: http://www.fin.ee/vaidlustuskomisjon/Faks: +372 6113760VI.4.3) Vaidlustuse esitamise kohta teavet pakkuv asutusRiigihangete VaidlustuskomisjonKiriku 210130 TallinnEESTIE-post: vako@fin.eeTelefon: +372 6113711Internetiaadress: http://www.fin.ee/vaidlustuskomisjon/Faks: +372 6113760VI.5) Teate lähetamise kuupäev:18.7.2012	Karte
20.07.2012	Wettbewerbs-ID
2-114239


text:
6. märts 2003(*)
Töötajate vaba liikumine – Määrus (EMÜ) nr 1612/68 – Sotsiaalne soodustus – Võõrtöötaja abikaasa õigus saada alaline elamisluba liikmesriigi territooriumil
Kohtuasjas C‑466/06,
mille ese on Euroopa Kohtule EÜ artikli 234 alusel Immigration Adjudicator’i (Ühendkuningriik) esitatud taotlus nimetatud kohtus pooleliolevas vaidluses
eelotsuse tegemiseks Euroopa Kohtu menetlust reguleerivate õiguse üldpõhimõtete ning nõukogu 15. oktoobri 1968. aasta määruse (EMÜ) nr 1612/68 töötajate liikumisvabaduse kohta ühenduse piires (EÜT L 57, lk 2; ELT eriväljaanne 05/01, lk 15) artikli 7 lõike 2 tõlgendamise küsimuses,
koosseisus: president G. C. Rodríguez Iglesias, kodade esimehed J.-P. Puissochet, M. Wathelet, R. Schintgen ja C. W. A. Timmermans, kohtunikud D. A. O. Edward, P. Jann (ettekandja), F. Macken, N. Colneric, S. von Bahr ja J. N. Cunha Rodrigues,
– A. Kaba, esindajad: R. Allen, QC, ja barrister T. Eicke, keda volitas solicitor N. Rollason,
– Ühendkuningriigi valitsus, esindaja: G. Amodeo, keda abistas R. Plender, QC,
– Euroopa Ühenduste Komisjon, esindajad: N. Yerrell ja C. Ladenburger,
olles 16. aprilli 2002. aasta kohtuistungil ära kuulanud suulised märkused, mille esitasid A. Kaba (esindajad: R. Allen ja T. Eicke), Ühendkuningriigi valitsus (esindajad: G. Amodeo ja R. Plender), Madalmaade valitsus (esindaja: H. G. Sevenster) ja komisjon (esindaja: M. Shotter),
1 19. detsembri 2000. aasta määrusega, mis jõudis Euroopa Kohtusse 27. detsembril 2000, esitas Immigration Adjudicator EÜ artikli 234 alusel kaks eelotsuse küsimust, mis käsitlesid Euroopa Kohtu menetlust reguleerivate õiguse üldpõhimõtete ning nõukogu 15. oktoobri 1968. aasta määruse (EMÜ) nr 1612/68 töötajate liikumisvabaduse kohta ühenduse piires (EÜT L 57, lk 2; ELT eriväljaanne 05/01, lk 15) artikli 7 lõike 2 tõlgendamist.
2 Need küsimused kerkisid üles A. Kaba ja Secretary of State for the Home Department’i vahelises vaidluses, mille ese oli viimase keeldumine anda A. Kabale alaline elamisluba Ühendkuningriigi territooriumil.
3 Määruse nr 1612/68 artikli 7 lõiked 1 ja 2 sätestavad:
2. Tal on samad sotsiaalsed ja maksusoodustused kui selle riigi kodanikest töötajatel.”
4 Määruse nr 1612/68 artikli 10 lõige 1 on sõnastatud järgmiselt:
„Sõltumata kodakondsusest on õigus asuda elama töötaja juurde, kes on ühe liikmesriigi kodanik ja kes töötab teise liikmesriigi territooriumil:
b) töötaja ja tema abikaasa ülalpeetavatel sugulastel ülenevas liinis.”
5 Nõukogu 15. oktoobri 1968. aasta direktiivi 68/360/EMÜ liikmesriikide töötajate ja nende perekondade liikumis- ja elamispiirangute kaotamise kohta ühenduse piires (EÜT L 257, lk 13; ELT eriväljaanne 05/01, lk 27) artikli 4 lõige 4 sätestab:
„Pereliikmele, kes ei ole ühegi liikmesriigi kodanik, väljastatakse elamisõigust tõendav dokument, mis kehtib võrdselt töötajale, kelle ülalpeetav ta on, väljastatud dokumendiga.”
6 Asjassepuutuvad siseriiklikud õigusaktid on Immigration Act 1971 (1971. aasta sisserändeseadus), Immigration (European Economic Area) Order 1994 (1994. aasta määrus sisserände kohta Euroopa majanduspiirkonnast, edaspidi „EEA Order”) ja United Kingdom Immigration Rules (House of Commons Paper 395) (Ühendkuningriigi parlamendi poolt 1994. aastal vastu võetud sisserände kord, edaspidi „Immigration Rules”) põhikohtuasja asjaolude asetleidmise ajal kehtinud redaktsioonis. Need õigusaktid reguleerivad Ühendkuningriiki sisenemist ja seal elamist.
7 EEA Order tühistati aktiga Immigration (European Economic Area) Regulations 2000 (2000. aasta määrus sisserände kohta Euroopa majanduspiirkonnast). Selle määruse sätted ei ole aga põhikohtuasjas kohaldatavad.
8 Immigration Rules’i punkt 255 sätestas:
„EMP [Euroopa majanduspiirkonna] kodanik (v.a üliõpilane) ja sellise isiku pereliige, kellele on antud viieaastase kehtivusajaga elamisluba või elamisõigust tõendav dokument ja kes on elanud Ühendkuningriigis 1994. aasta EEA Order’i sätete kohaselt neli aastat ja elab seal jätkuvalt, võib vastava taotluse esitamisel saada elamisloale või vajaduse korral elamisõigust tõendavale dokumendile märke, mille kohaselt tal on õigus viibida Ühendkuningriigi territooriumil alaliselt.”
9 Immigration Rules’i punkt 287 oli sõnastatud järgmiselt:
„Ühendkuningriigis viibiva ja sinna elama asunud isiku abikaasal tuleb Ühendkuningriigis alalise elamisloa saamiseks täita järgmised tingimused:
i) taotleja on saanud loa siseneda Ühendkuningriiki või saanud elamisõiguse pikendust 12 kuu võrra ja olnud 12 kuud Ühendkuningriigis viibiva ja sinna elama asunud isiku abikaasa;
ii) taotleja on endiselt selle isiku abikaasa, kelle juurde elama asumiseks talle Ühendkuningriiki sisenemise luba anti või elamisõigust pikendati ja abielu kestab;
iii) mõlemad isikud kavatsevad elada püsivalt abikaasadena koos.”
10 Immigration Act 1971 artikli 33 lõige 2 A sätestab, et „viidates Ühendkuningriiki elama asunud isikule, peetakse silmas riigis tavapäraselt elavat isikut, kelle suhtes ei kuulu sisserändealaste õigusaktide alusel kohaldamisele ajalised elamispiirangud”.
11 Liikmesriigi asjassepuutuva väljakujunenud kohtupraktika järgi ei ole Euroopa Liidu liikmesriigi kodanikust võõrtöötaja, kes elab Ühendkuningriigis, pelgalt sellest johtuvalt eelnimetatud sätte mõttes sinna „elama asunud”.
12 EEA Order’i artikli 2 lõike 1 sõnastusest ilmneb, et EMP kodaniku all peetakse silmas Euroopa Majanduspiirkonna 2. mai 1992. aasta lepingu (EÜT 1994 L 1, lk 3; ELT eriväljaanne 11/52, lk 3) muu osalisriigi kui Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi kodanikku.
13 EEA Order’i artikli 4 lõike 1 alusel võis „õigustatud isik” elada Ühendkuningriigis nii kaua, kui tal säilis vastav staatus ning see õigus laienes EEA Order’i artikli 4 lõike 2 alusel ka pereliikmetele, sh abikaasale. EEA Order’i artikli 6 järgi oli „õigustatud isik” muu hulgas selline EMP osalisriigi kodanik, kes töötas Ühendkuningriigis.
14 Immigration Act 1988 artikli 7 lõige 1 sätestab:
„Isik ei pea taotlema riiki sisenemise või elamisluba [Immigration Act 1971] kohaselt, kui ta võib riiki siseneda või seal elada kohaldatavate ühenduse õigusnormide või European Communities Act 1972 [1972. aasta seadus Euroopa ühenduste kohta] artikli 2 lõike 2 põhjal vastu võetud sätete alusel.”
15 Vastavalt Immigration Act 1971 artikli 3 lõikele 4 kaotab riiki sisenemise luba või elamisluba kehtivuse, kui loa omanik lahkub common travel area’st (st Ühendkuningriik, Iirimaa, Kanalisaared ja Mani saar).
16 Immigration Rules’i punkt 18 sätestab siiski, et:
„Isikul, kes taotleb riiki tagasipöörduva alalise elanikuna Ühendkuningriiki sisenemise luba, võib lubada elama asumise eesmärgil riigi territooriumile siseneda juhul, kui piirivalveametnik tuvastab, et see isik:
i) omas viimati Ühendkuningriigi territooriumilt lahkudes riiki sisenemise luba või alalist elamisluba;
ii) ei ole olnud Ühendkuningriigist eemal üle kahe aasta;
iii) ei saanud Ühendkuningriigist lahkumise kulude katteks abi riiklikest vahenditest;
iv) soovib nüüd riiki siseneda, et sinna elama asuda.”
Asjaolud ja põhikohtuasi
17 Jugoslaavia kodanik A. Kaba saabus Ühendkuningriiki 5. augustil 1991. Tema taotlus saada luba siseneda selle liikmesriigi territooriumile üheks kuuks jäeti rahuldamata, ent ta ei lahkunud Ühendkuningriigist. 1992. aasta veebruaris esitati tema nimel varjupaigataotlus.
18 4. mail 1994 abiellus A. Kaba Prantsuse kodaniku V. Michonneau’ga, kellega ta oli tutvunud 1993. aastal, kui naine töötas Ühendkuningriigis. Abielupaar on elanud koos abielu sõlmimisest alates. V. Michonneau, kes oli ajutiselt naasnud Prantsusmaale, tuli 1994. aasta jaanuaris tööotsijana tagasi Ühendkuningriiki ja leidis seal töökoha 1994. aasta aprillis. 1994. aasta novembris sai ta viieaastase elamisloa, mis kehtis kuni 2. novembrini 1999. A. Kaba sai samaks ajavahemikuks loa elada Ühendkuningriigis kui ühenduse kodaniku abikaasa, kes teostab Ühendkuningriigis talle EÜ asutamislepingust tulenevaid õigusi.
19 23. jaanuaril 1996 esitas A. Kaba taotluse alalise elamisloa saamiseks Ühendkuningriigi territooriumil.
20 Secretary of State for the Home Department’i 9. septembri 1996. aasta otsusega jäeti see taotlus rahuldamata. Secretary of State for the Home Department selgitas 3. oktoobri 1996. aasta kirjas, et A. Kaba ei vastanud Immigration Rules’i punktis 255 sätestatud tingimustele, sest tema abikaasa oli elanud Ühendkuningriigis EEA Order’i sätete kohaselt vaid aasta ja kümme kuud.
21 A. Kaba esitas 15. septembril 1996 selle otsuse peale kaebuse Immigration Adjudicator’ile, väites, et Immigration Rules’i sätted Ühendkuningriigis „viibivate ja sinna elama asunud” isikute kohta on tema ja ta abikaasa suhtes kohaldatavate sätetega võrreldes soodsamad.
22 Neil asjaoludel otsustas Immigration Adjudicator 25. septembri 1998. aasta määrusega (edaspidi „esimene eelotsusetaotlus”) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1. Kas õigus taotleda alalist elamisluba Ühendkuningriigi territooriumil ja õigus selle taotluse läbivaatamisele on „sotsiaalsed soodustused” määruse (EMÜ) nr 1612/68 artikli 7 lõike 2 tähenduses?
2. Kas ühenduse kodaniku abikaasale kehtestatud kohustus, mille kohaselt ta peab olema viibinud Ühendkuningriigis neli aastat, enne kui ta saab taotleda alalist elamisluba Ühendkuningriigi territooriumil ja enne kui see taotlus läbi vaadatakse (vt Immigration Rules’i punkt 255, House of Commons Paper 395), kui seda võrrelda Ühendkuningriigi kodaniku abikaasale ja Ühendkuningriigis viibiva ja sinna elama asunud isiku abikaasale kehtiva nõudega elada Ühendkuningriigis 12 kuud (Immigration Rules’i punkt 287, House of Commons Paper 395), on õigusvastane diskrimineerimine, mis on vastuolus määruse (EMÜ) nr 1612/68 artikli 7 lõikega 2?”
23 Kohtuistung Euroopa Kohtus toimus 15. juunil 1999 ja kohtujurist esitas oma ettepaneku 30. septembril 1999 (edaspidi „esimene ettepanek”). Selle ettepaneku ingliskeelne versioon saadeti A. Kabale 27. jaanuaril 2000.
24 A. Kaba teatas 3. veebruari 2000. aasta faksiga Euroopa Kohtule, et tal on kahtlusi teatavate faktiliste asjaolude täpsuse osas, millele esimene ettepanek näis tuginevat. Väites, et need ebatäpsused kujutavad endast erakorralisi asjaolusid, mis õigustavad suulise menetluse uuendamist, teatas A. Kaba, et esitab peagi täiendavad märkused.
25 16. märtsi 2000. aasta faksiga saatis A. Kaba täiendavad kirjalikud märkused, milles esitas järgmise tõdemuse:
„Eespool nimetatud asjaolud on tõendatud juba varem Euroopa Kohtule esitatud dokumentidega. Kui Euroopa Kohus peab siiski vajalikuks suulise menetluse uuendada, et tagada otsustavate aspektide täielik mõistmine ja parandada kohtujuristi esitatud ekslikud järeldused, on A. Kaba esindajad valmis igakülgseks koostööks.”
26 Kohtusekretär kinnitas 31. märtsi 2000. aasta kirjas täiendavate märkuste kättesaamist ja täpsustas A. Kaba teavitamiseks, et Euroopa Kohtu kodukord ei näe ette märkuste esitamist pärast suulise menetluse lõppu. Seetõttu saadeti märkused tagasi ega arvatud neid Euroopa Kohtu toimiku materjalide hulka.
27 Euroopa Kohus otsustas 11. aprilli 2000. aasta otsuses kohtuasjas C‑356/98: Kaba (EKL 2000, lk I-2623), parandatud 4. mai 2001. aasta määrusega (kohtulahendite kogumikus ei avaldata), et:
„Liikmesriigi õigusaktid, mis asetavad teise liikmesriigi kodanikust võõrtöötaja abikaasale kohustuse, mille kohaselt ta peab olema elanud esimeses liikmesriigis neli aastat enne kui ta saab seal taotleda alalist elamisluba ja enne kui see taotlus läbi vaadatakse, ent mis nõuavad ainult 12‑kuulist elamist sellise isiku abikaasalt, kes on riigi territooriumile elama asunud ja kelle suhtes ei kuulu kohaldamisele ajalised elamispiirangud, ei kujuta endast määruse […] nr 1612/68 […] artikli 7 lõikega 2 vastuolus olevat diskrimineerimist”.
28 Selle kohtuotsuse järel väitis A. Kaba Immigration Adjudicator’ile, et esimene ettepanek rajanes esimeses eelotsusetaotluses esitatud asjaolude ja asjaomaste siseriiklike õigusaktide vääritimõistmisel.
29 A. Kaba väitis esiteks, et Euroopa Kohus oli ekslikult pidanud Ühendkuningriigi alalist elamisluba oluliselt kindlamaks või stabiilsemaks ühenduse kodanike seisundist selles liikmesriigis. Immigration Adjudicator’i arvates võis selline määratlus olla tingitud kohtujuristi ettepanekust, milles Ühendkuningriigi valitsuse märkusi tõlgendatakse A. Kaba väitel nii, et need õigustavad tuvastatud erinevat kohtlemist A. Kaba taolise isiku ja Ühendkuningriigis „viibiva ja sinna elama asunud” isiku abikaasa vahel. Tegelikkuses põhinesid need märkused olukordade sarnasusel. Õigustatuse küsimust Euroopa Kohtus toimunud menetluses üles ei kerkinud.
30 Teiseks väidab A. Kaba, et kohtujurist oli andnud põhikohtuasja aluseks olevatele asjaoludele uue hinnangu. Immigration Adjudicator toetab seda argumenti, sest tema arvates on esimese eelotsusetaotluse ainus problemaatiline aspekt kahelt kõnealuselt isikute rühmalt nõutava elamise aja erinev kestus.
31 Immigration Adjudicator toob esile, et kuivõrd Ühendkuningriigi alalisele elamisloale ei saa seada sõnaselget kehtivusaja piiri, kehtib sama ka liikmesriigi kodanikust töötaja elamisõiguse kohta. Lisaks leidis Immigration Adjudicator, et kui alalist elamisluba omav isik lahkub Ühendkuningriigist, kaotab see elamisluba Immigration Act 1971 artikli 3 lõike 4 alusel kehtivuse ja ta peab saama uue riiki sisenemise loa, millele kohaldatakse Immigration Rules’i punktis 18 sätestatud tingimusi. Immigration Adjudicator toob ühtlasi välja, et nii alalist elamisluba omava isiku kui ka ühenduse kodanikust töötaja võib sellest liikmesriigist välja saata avaliku korra, avaliku julgeoleku või rahvatervise huvides.
32 A. Kaba viitab ka Home Office’i (siseministeerium) kodakondsuse osakonna väljakujunenud praktikale, mille kohaselt liikmesriigi kodanikku peetakse Ühendkuningriiki elama asunud isikuks; see on A. Kaba sõnul täiendav asjaolu, mis tõendab, et ühenduse kodaniku abikaasa on sarnases olukorras Ühendkuningriigi kodaniku ja Ühendkuningriiki elama asunud isiku abikaasaga. Viimati nimetatud küsimuses ei teinud Immigration Adjudicator otsust, kuna tema käsutuses ei olnud kogu selleks vajalikku argumentatsiooni.
33 Kolmandaks tõdeb Immigration Adjudicator, et kohtujurist märkis esimese ettepaneku punktis 3, et EEA Order ei puudutanud Ühendkuningriigi kodanikke ega nende pereliikmeid. See kinnitus on tema hinnangul siiski ebatäpne, sest EEA Order’it kohaldatakse tulenevalt 7. juuli 1992. aasta otsusest kohtuasjas C-370/90: Singh (EKL 1992, lk I-4265) kõigile Ühendkuningriigi kodanikele ja nende pereliikmetele, kes pöörduvad tagasi Ühendkuningriiki, olles teostanud teises liikmesriigis oma asutamislepingust tulenevaid õigusi.
34 Seetõttu kahtleb Immigration Adjudicator Euroopa Kohtu menetluse kooskõlas 4. novembril 1950 Roomas allkirjastatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (edaspidi „EIÕK”) artikli 6 lõikega 1. Immigration Adjudicator märgib sellega seoses, et Euroopa Kohtus toimunud menetlus moodustas tema menetluse lahutamatu osa ja et seega on ta vastutav artikkel 6 mis tahes rikkumise eest. Selles osas viitab ta 4. veebruari 2000. aasta määrusele kohtuasjas C‑17/98: Emesa Sugar (EKL 2000, lk I‑665).
35 Immigration Adjudicator toob esile ka teatavad kahtlused seoses eespool viidatud kohtuotsuses Kaba eelotsuse küsimustele antud vastusega.
36 Neil asjaoludel otsustas Immigration Adjudicator menetluse teist korda peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1. a) Millised vahendid on eelotsusetaotluse esitanud kohtu ja menetluspoolte (nii eelotsusetaotluse esitanud kohtus kui ka Euroopa Kohtus) käsutuses, et tagada kogu menetluse kooskõla EIÕK artiklist 6 tulenevate kohustustega, ja seega tagada, et ühegi siseriikliku inimõiguste alase õigusakti alusel ega Euroopa Inimõiguste Kohtus ei tuvastataks EIÕK artikli 6 rikkumist?
b) Kas käesolevas asjas toimunud menetlus oli kooskõlas EIÕK artiklis 6 sätestatud nõuetega ja kui ei olnud, siis kuidas mõjutab see esimese kohtuotsuse kehtivust?
2. Kuna Immigration Adjudicator tuvastas, et taotlejat ja Ühendkuningriigis viibiva ja sinna elama asunud isiku abikaasat koheldi (või võidakse kohelda) erinevalt osas, milles:
a) vaba liikumise õigust teostava Euroopa Liidu kodaniku abikaasana Ühendkuningriiki sisenenud taotlejal tuli elada Ühendkuningriigis neli aastat, enne kui ta võis taotleda Ühendkuningriigi alalist elamisluba, samas kui
b) Ühendkuningriigis viibiva ja sinna elama asunud isiku (iga Ühendkuningriigi kodanik või isik, kellel on Ühendkuningriigi alaline elamisluba) abikaasa saab pärast üht aastat võimaluse saada Ühendkuningriigi alaline elamisluba;
ning arvestades, et ühtki tõendit (või argumentatsiooni) taotleja ning riigis viibiva ja sinna elama asunud isiku abikaasa erineva kohtlemise õigustamiseks ei esitatud eelotsusetaotluse esitanud kohtule ei kohtuistungil, mis päädis 25. septembri 1998. aasta eelotsusetaotlusega; kostja kirjalikes või suulistes märkustes Euroopa Kohtus toimunud menetluses ega ka menetluses, mis tipnes kõnesoleva eelotsusetaotlusega, ehkki Immigration Adjudicator oli palunud täielikku argumentatsiooni, esitab Immigration Adjudicator järgmised küsimused:
i) Sõltumata eespool esitatud esimesele küsimusele antavast vastusest – kas Euroopa Kohtu 11. aprilli 2000. aasta otsust käesolevas kohtuasjas (C‑356/98) tuleb tõlgendada nii, et selle järgi on kõnesolevatel asjaoludel aset leidnud EÜ artikliga 39 ja/või määruse nr 1612/68 artikli 7 lõikega 2 vastuolus olev diskrimineerimine?
ii) Kas faktiliste asjaolude uue hindamise järel on tegemist EÜ artikliga 39 ja/või määruse nr 1612/68 artikli 7 lõikega 2 vastuolus oleva diskrimineerimisega?”
37 Eelotsusetaotlusele tarviliku vastuse andmiseks tuleb kõigepealt käsitleda teist küsimust.
38 Teise küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas Euroopa Kohtu vastus eelotsuse küsimustele eespool viidatud kohtuasjas Kaba oleks olnud erinev, kui Euroopa Kohus oleks arvestanud esiteks, et siseriikliku õiguse alusel on muu liikmesriigi kui Ühendkuningriigi kodanikust võõrtöötaja abikaasa ning Ühendkuningriigis „viibiva ja sinna elama asunud” isiku abikaasa olukord sarnane igas aspektis, välja arvatud Ühendkuningriigi territooriumil alalise elamisloa saamiseks nõutud eelnev elamise aeg selle riigi territooriumil, ja teiseks, et Ühendkuningriigi pädevad ametiasutused ei esitanud ühtegi argumenti, et sellist erinevat kohtlemist põhjendada.
39 Kõigepealt tuleb meenutada, et eelotsusemenetluses langetatud otsuse siduvus ei välista, et siseriiklik kohus, kelle taotlusel see otsus langetati, võib pidada vajalikuks enne põhikohtuasja lahendamist uuesti Euroopa Kohtu poole pöörduda. Selline menetlus on põhjendatud siis, kui siseriiklikul kohtul on raskusi Euroopa Kohtu otsuse mõistmisel või kohaldamisel, nii et ta esitab Euroopa Kohtule uue õigusliku küsimuse või uued seisukohad, mis võivad viia selleni, et Euroopa Kohus vastab juba esitatud küsimusele teisiti (5. märtsi 1986. aasta määrus kohtuasjas 69/85: Wünsche, EKL 1986, lk 947, punkt 15).
40 Lisaks ilmneb väljakujunenud kohtupraktikast, et kuna esitatavate eelotsuse küsimuste kindlaksmääramine on vaid siseriikliku kohtu pädevuses, ei saa pooled nende sisu muuta (15. juuni 1972. aasta otsus kohtuasjas 5/72: Grassi, EKL 1972, lk 443, punkt 4, ja 21. märtsi 1996. aasta otsus kohtuasjas C‑297/94: Bruyère jt, EKL 1996, lk I‑1551, punkt 19).
41 Sellest tuleneb, et Euroopa Kohus peab põhimõtteliselt piirduma hinnangu andmisega neile asjaoludele, mida eelotsusetaotluse esitanud kohus otsustas talle esitada. Asjassepuutuvate siseriiklike õigusaktide kohaldamise osas tuleb Euroopa Kohtul seega lähtuda olukorrast, mis antud siseriikliku kohtu arvates on tuvastatud, kusjuures Euroopa Kohtule ei ole siduvad ühe menetluspoole oletused, mida siseriiklik kohus nende suhtes seisukohta võtmata kordab.
42 Küsimuse kohta, kas muu liikmesriigi kui Ühendkuningriigi kodanikust võõrtöötaja abikaasa olukord sarnaneb igas aspektis Ühendkuningriigis „viibiva ja sinna elama asunud” isiku abikaasa omaga alalise elamisloa saamiseks Ühendkuningriigi territooriumil, tõdeb eelotsusetaotluse esitanud kohus, et tema hinnangu kohaselt erinevad need kaks olukorda üksnes neilt kahelt isikute rühmalt nõutava selles riigis elamise aja kestuse osas.
43 Tuleb siiski täpsustada, et selle väljaselgitamine, kas määruse nr 1612/68 artikli 7 lõige 2 keelab siseriiklike õigusnormide kohaldamise alusel, et viimased on diskrimineerivad, on küsimus ühenduse õiguse tõlgendamisest.
44 Seega on ka küsimus, kas kaks isikute rühma on sarnases olukorras ja kas nad peavad seetõttu saama sotsiaalse soodustuse samadel tingimustel, küsimus ühenduse õiguse tõlgendamisest.
45 Siseriikliku kohtu tõdemus, et kaks isikute rühma on siseriikliku õiguse seisukohast sarnases olukorras, ei saa sellest tulenevalt takistada Euroopa Kohtul vajaduse korral leidmast, et ühenduse õiguse seisukohast esineb nende kahe isikute rühma olukordades erinevusi.
46 Käesolevas asjas leidis Euroopa Kohus eespool viidatud kohtuotsuse Kaba punktis 30, et kehtiva ühenduse õiguse kohaselt ei ole liikmesriigi kodaniku teise liikmesriigi territooriumil elamise õigus tingimusteta. Sellega seoses viitab Euroopa Kohus esiteks isikute vaba liikumist reguleerivatele sätetele asutamislepingu kolmanda osa III jaotises ja nende rakendussätetele teiseses õiguses ning teiseks asutamislepingu teise osa sätetele, täpsemalt asutamislepingu artiklile 8 A (muudetuna EÜ artikkel 18), mis, andes liidu kodanikele õiguse vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil, viitab otseselt asutamislepinguga ja selle rakendamiseks võetud meetmetega kehtestatud piirangutele ja tingimustele.
47 Mis puudutab konkreetsemalt liikmesriigi kodanikust võõrtöötaja olukorda, siis tuleb lisada, et tema elamisõigus ei ole tingimusteta, sest see sõltub töötaja või vajaduse korral tööd otsiva isiku staatuse säilitamisest (vt selle kohta Euroopa Kohtu 26. veebruari 1991. aasta otsus kohtuasjas C‑292/89: Antonissen, EKL 1991, lk I‑745), välja arvatud juhul, kui tal on see õigus muude ühenduse õiguse sätete alusel.
48 Seevastu ilmneb Euroopa Kohtule põhikohtuasjas arutlusel olnud siseriiklike õigusaktide kohta esitatud andmetest, et Ühendkuningriigis „viibiva ja sinna elama asunud” isiku suhtes ei kuulu kohaldamisele ükski selle liikmesriigi territooriumil elamise ajaline piirang ning ta ei ole elamise ajal kohustatud täitma ühtki käesoleva kohtuotsuse punktis 46 viidatud ühenduse õigusnormides sätestatule sarnast tingimust.
49 Sellest tuleneb, et teiste liikmesriikide kodanikele ühenduse õiguse sätetega antud elamisõigus ei ole igas aspektis sarnane Ühendkuningriigis „viibiva ja sinna elama asunud” isikule selle liikmesriigi õigusnormide alusel kuuluvate õigustega.
50 Et nende kahe isikute rühma elamisõigus ei ole igas aspektis sarnane, kehtib sama ka nende abikaasade olukorra kohta eelkõige selle elamisaja kestuse osas, mille järel võib neile anda õiguse elada alaliselt Ühendkuningriigi territooriumil.
51 Eelotsusetaotluse esitanud kohus tugineb siiski erinevatele asjaoludele, et tõendada nende kahe olukorra sarnasust.
52 Eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib esiteks, et Ühendkuningriigi alalise elamisloa ega ühenduse kodanikust võõrtöötaja elamisõiguse kehtivusaja suhtes ei kuulu kohaldamisele ükski sõnaselge tingimus. Teiseks kaotab alaline elamisluba kehtivuse hetkest, kui selle elamisloa omanik lahkub Ühendkuningriigist. Kolmandaks võib ka Ühendkuningriigi alalist elamisluba omavaid isikuid sarnaselt teiste liikmesriikide kodanikest võõrtöötajatega avaliku korra, avaliku julgeoleku ja rahvatervise huvides riigist välja saata. Neljandaks kohaldatakse EEA Order’it kõigi muu liikmesriigi kui Ühendkuningriigi kodanike suhtes, ent ka Ühendkuningriigi kodanike ja nende pereliikmete suhtes, kes pöörduvad tagasi Ühendkuningriiki, olles teostanud teises liikmesriigis oma asutamislepingust tulenevaid õigusi.
53 Tuleb märkida, et ükski nendest asjaoludest ei sea küsimuse alla selle tõlgenduse põhjendatust, mille järgi need olukorrad ei ole igas aspektis sarnased, sest muu liikmesriigi kui Ühendkuningriigi kodanikust võõrtöötaja peab jätkuvalt vastama teatavatele tingimustele, et säilitada oma elamisõigus, samas kui nende tingimuste täitmist ei nõuta Ühendkuningriigis „viibivalt ja sinna elama asunud” isikult.
54 Sellega seoses ei oma asjas tähtsust ei see, et need tingimused ei kujuta endast sõnaselget ajalist piirangut elamise kestuse osas ega ka see, et alaline elamisluba võib teatavatel tingimustel oma kehtivuse kaotada. Asjaolu, et EEA Order on kohaldatav ka Ühendkuningriigi kodanikele, on siinkohal samuti tähtsuseta.
55 Eeltoodust ilmneb lisaks, et Euroopa Kohtu arutluskäik eespool viidatud Kaba kohtuotsuses rajaneb tõdemusel, et kõnealused olukorrad ei ole sarnased, mitte aga muu liikmesriigi kui Ühendkuningriigi kodanikust võõrtöötaja abikaasa ja Ühendkuningriigis „viibiva ja sinna elama asunud” isiku abikaasa erineva kohtlemise õigustamisel, kuivõrd vastavalt Immigration Rules’i artiklitega 255 ja 287 reguleeritud olukorrad ei ole sarnased.
56 Seega tuleb teisele küsimusele vastata, et Euroopa Kohtu vastus eelotsuse küsimustele eespool viidatud kohtuasjas Kaba ei oleks olnud erinev, kui Euroopa Kohus oleks arvestanud, et siseriikliku õiguse alusel on muu liikmesriigi kui Ühendkuningriigi kodanikust võõrtöötaja abikaasa ning Ühendkuningriigis „viibiva ja sinna elama asunud” isiku abikaasa olukord eelotsusetaotluse esitanud kohtu arvates sarnane igas aspektis, välja arvatud Ühendkuningriigi territooriumil alalise elamisloa saamiseks nõutud eelnev elamise aeg. Kuivõrd need olukorrad ei ole ühenduse õiguse alusel sarnased, ei oma asjas tähtsust küsimus, kas selline erinev kohtlemine on õigustatud.
57 Teist küsimust käsitledes on Euroopa Kohus vastanud kahtlustele, mis ajendasid eelotsusetaotluse esitanud kohut uusi eelotsuse küsimusi esitama.
58 Esimesele küsimusele ei ole järelikult vaja vastata.
59 Euroopa Kohtule märkusi esitanud Ühendkuningriigi ja Madalmaade valitsuse ning komisjoni kulusid ei hüvitata. Kuna põhimenetluse poolte jaoks on käesolev menetlus siseriiklikus kohtus poolelioleva asja üks staadium, otsustab kulude jaotuse siseriiklik kohus.
vastuseks Immigration Adjudicator’i poolt 19. detsembri 2000. aasta määrusega esitatud küsimustele, otsustab:
Euroopa Kohtu poolt 11. aprilli 2000. aasta otsuses kohtuasjas C-356/98: Kaba antud vastus eelotsuse küsimustele ei oleks olnud erinev, kui Euroopa Kohus oleks arvestanud, et siseriikliku õiguse alusel on muu liikmesriigi kui Ühendkuningriigi kodanikust võõrtöötaja abikaasa ning Ühendkuningriigis „viibiva ja sinna elama asunud” isiku abikaasa olukord eelotsusetaotluse esitanud kohtu arvates sarnane igas aspektis, välja arvatud Ühendkuningriigi territooriumil alalise elamisloa saamiseks nõutud eelnev elamise aeg. Kuivõrd need olukorrad ei ole ühenduse õiguse alusel sarnased, ei oma asjas tähtsust küsimus, kas selline erinev kohtlemine on õigustatud.
Kuulutatud avalikul kohtuistungil 6. märtsil 2003 Luxembourgis.

matches: Kohus Kohus Kohus kohus Kohus Kohus Kohus kohus kohus Kohus Kohus kohus kohus Kohus Kohus Kohus


FIE lõpliku sotsiaalmaksu aastakohustuse ja juurdemaksmisele (tagastamisele) kuuluva sotsiaalmaksu arvestus 2016. aasta tuludeklaratsiooni alusel - RMP.ee
Esileht » Ettevõtlus » FIE » FIE lõpliku sotsiaalmaksu aast ...
03.02.2016 (uuendatud 28.02.2017)
Aasta kestel on FIE kohustatud maksma sotsiaalmaksu avansilisi makseid (lugege "FIE sotsiaalmaksu avansilised maksed 2016. aastal").
Näide: Juhtum, kus sotsiaalmaks makstakse tegelikult ettevõtlustulult
(4680 eurot < ettevõtlustulu < 77 400 eurot)
2. Ettevõtluse kulud ja muud ettevõtlusega seotud mahaarvamised
(v.a sotsiaalmaksukulu) 6 700
3. Ettevõtlustulu, millest on tehtud ettevõtlusega seotud mahaarvamised enne
sotsiaalmaksuga korrigeerimist (rida 1 – rida 2)
(kajastatakse 2016. aasta tulude deklareerimisel vormi E real 11) 13 300
4. Sotsiaalmaksuga korrigeeritud ettevõtluse maksustatav tulu (rida 3 / 1,33)
(arvutab Maksu- ja Tolliamet, kajastatakse e-maksuametis/e-tollis vormi E lisareal 11.1) 10 000
5. 2016. aasta eest arvestatud sotsiaalmaks (rida 4 * 33%) 3 300
Tabelis toodud arvutuse tulemusena on saadud tulu- ja sotsiaalmaksuga maksustatavat ettevõtlustulu 10 000 eurot. Sotsiaalmaksu suurus arvutatakse maksustatavalt tulult välja 33%-lise maksumääraga (10 000 x 33% = 3 300 eurot), mis võrdub ettevõtlustulust mahaarvatud sotsiaalmaksukuluga (13 300 – 10 000 = 3 300).
Sotsiaalmaks koosneb aasta kestel tasumisele kuuluvatest avansilistest maksetest ja järgmise aasta 2. oktoobriks tuludeklaratsiooni alusel juurdemaksmisele kuuluvast maksusummast. Juurdemaksmisele kuuluv sotsiaalmaks saadakse, kui kohustuslike avansiliste maksete summa lahutatakse sotsiaalmaksu aasta summast. Oletades, et eelnevas näites oli FIE avansiliste maksete kohustus 2016. aastal 1544,40 eurot, siis jääb 2017. aasta 2. oktoobriks juurdemaksmisele 1755,60 eurot (3 300 – 1544,40), mille kohta maksuhaldur saadab FIE-le maksuteate 2017. aasta augustis (need FIE-d, kes täidavad tuludeklaratsiooni e-maksuametis/e-tollis, näevad sotsiaalmaksu arvutuskäiku veebikeskkonnas kohe pärast tuludeklaratsiooni sisestamist). Tasub tähele panna, et aasta kestel tasumisele kuuluvate avansiliste maksete kohta maksuteadet ei väljastata, kuna see kohustus tuleneb otseselt seadusest. Maksumaksjal on võimalus oma sotsiaalmaksu avansiliste maksete summat teada saada e-maksuametist/e-tollist või Maksu- ja Tolliameti teenindusbüroost.
Makstes 2016. aastal palgatöötajale töötasu 10 000 eurot, tasus tööandja lisaks sellele 3 300 eurot sotsiaalmaksu ning tööandja kulud palgale ja sotsiaalmaksule kokku on 13 300 eurot. Seega tööandja maksukoormus palgalt võetavate maksude puhul on sama mis FIE maksukoormus ettevõtlustulult võetavate maksude puhul.
Veidi keerulisemaks muutub sotsiaalmaksu arvestus juhul, kui ettevõtlusest saadud aasta netotulu jääb alla 12-kordse sotsiaalmaksu kuumäära ehk 2016. aastal alla 4680 euro (390 x 12). Sellisel juhul tekib üldiselt sotsiaalmaksu minimaalse kohustuse tasumise nõue, mis on kehtestatud FIE sotsiaalkindlustatuse säilimiseks (SMS-i § 2 lg 5-8).
SMS-i § 2 lg 5 sätestab, et üldreeglina on FIE kohustatud maksma sotsiaalmaksu aastas vähemalt sotsiaalmaksu kuumäära 12-kordselt summalt. 2016. aasta sotsiaalmaksu kuumääraks oli 390 eurot ja sotsiaalmaksu minimaalseks kohustuseks 1544,40 eurot (390 x 12 x 33%).
2016. aasta kestel äriregistrisse kantud või registrist kustutatud, või äriregistrile tegevuse peatamisest või ajutise, hooajalise tegevuse algus- ja lõppkuupäeva teatanud, või pensionäriks saanud ettevõtja sotsiaalmaksu miinimumkohustust arvutatakse SMS-i § 2 lg 6 ja 8 kohaselt proportsionaalselt FIE-na registreeritud kuude arvuga või pensioni saajaks saamisele eelnenud kuude arvuga. Lisaks sellele vähendatakse FIE sotsiaalmaksu miinimumkohustust tööandja, riigi või kohaliku omavalitsuse poolt aasta jooksul tema eest makstud sotsiaalmaksu võrra (SMS-i § 2 lg 7). Tööandja või riigi/kohaliku omavalitsuse poolt SMS § 6 alusel arvestatud sotsiaalmaks on vastava isiku eest 2016 jaanuari kuni detsembri maksudeklaratsioonide TSD ja ESD sotsiaalmaksu andmete kogusumma. Sellest tulenevalt saame sotsiaalmaksu minimaalse kohustuse valemi:
Sotsiaalmaksu minimaalne kohustus = 390 x (2016. aastal FIE registris oldud kuude arv – FIE-na registreeritud ajavahemikul pensionärina oldud kuude arv) x 33% - aasta jooksul tööandja, riigi, linna või valla poolt makstud sotsiaalmaks.
Näide: Juhtum, kus sotsiaalmaks makstakse minimaalse kohustuse suuruses
(ettevõtlustulu < 4680 eurot)
(v.a sotsiaalmaksukulu) 18 670
3. Ettevõtlustulu, millest on tehtud ettevõtlusega seotud mahaarvamised,
enne sotsiaalmaksuga korrigeerimist (rida 1 – rida 2) 1 330
4. Ettevõtlustulu (rida 3 / 1,33) 1 000
7. Kuna real 5 näidatud sotsiaalmaks on real 6 näidatud sotsiaalmaksu minimaalsest
kohustusest väiksem, siis tulumaksuga maksustatava tulu arvutamisel 1,33-ga
jagamistehet ei tehta, vaid ettevõtlustulu vähendatakse sotsiaalmaksu miinimumkohustuse
võrra (rida 3 – rida 6) (kajastatakse e-maksuametis/e-tollis vormi E lisareal 11.1) 500,40
Oletame eelneva näite põhjal, et 2016. aasta maksustamisperioodi kestel oli FIE avansiliste maksete kohustus 1029,60 eurot, siis kuulub 2017. aasta 2. oktoobriks FIE-le tagastamisele 200 eurot (1029,60–829,60), mille kohta maksuhaldur FIE-le maksuteadet ei saada, vaid lihtsalt tagastab enammakstud sotsiaalmaksu või jätab vastavat maksumaksja tuludeklaratsioonil avaldatud soovile eelseisvate maksete katteks (need FIE-d, kes täidavad tuludeklaratsiooni e-maksuametis/e-tollis, näevad sotsiaalmaksu arvutuskäiku kohe pärast tuludeklaratsiooni sisestamist). Maksuvõla olemasolu puhul teeb maksuhaldur otsuse enammakstud sotsiaalmaksu tagastamata jätmise või osalise tagastamise kohta.
SMS-i § 2 lg 1 p 5 näeb ette, et sotsiaalmaksu makstakse ettevõtlustulult, kuid mitte rohkem kui maksustamisperioodi kuude töötasu alammäärade 15-kordselt summalt aastas. Sotsiaalmaksu maksimaalse kohustuse arvestuse aluseks on 2016. aasta töötasu alammäär e 430 eurot. 2016. aasta sotsiaalmaksu maksimaalne kohustus on 25 542 eurot (430 x 12 x 15 = 77 400 x 33% = 25 542). Seega 77 400 eurot ületavat aasta ettevõtlustulu (netotulu) sotsiaalmaksuga ei maksustata.
Näide: Sotsiaalmaksu ülempiiri arvestamine
(ettevõtlustulu > 77 400 eurot)
(v.a sotsiaalmaksukulu) 67 000
enne sotsiaalmaksuga korrigeerimist (rida 1 - rida 2) 133 000
5. Sotsiaalmaks real 4 näidatud ettevõtlustulult (rida 4 x 33%) 33 000
6. Sotsiaalmaksu maksimaalne kohustus (15 х 12 х 430 х 33%) 25 542
7. Kuna real 5 näidatud sotsiaalmaks on real 6 näidatud sotsiaalmaksu maksimaalsest
kohustusest suurem, siis tulumaksuga maksustatava tulu arvutamisel 1,33-ga
jagamistehet ei tehta, vaid ettevõtlustulu vähendatakse sotsiaalmaksu maksimaalse
kohustuse võrra (rida 3 – rida 6)
(kajastatakse e-maksuametis/e-tollis vormi E lisareal 11.1) 107 458
Kui tegelikult ettevõtlustulult arvutatud sotsiaalmaks (33 000) on sotsiaalmaksu maksimaalsest kohustusest (25 542) suurem, peab FIE maksma sotsiaalmaksu maksimaalse kohustuse ulatuses ehk 25 542 eurot ning sama summa võrra vähendatakse tulumaksuga maksustatavat tulu (TuMS-i § 14 lg 55). Kusjuures sotsiaalmaksu ülempiiri suurus ei sõltu ei ettevõtlusega tegelemise kuude arvust ega muudest asjaoludest, seda mõjutab vaid töötasu alammäära ja sotsiaalmaksu määra suurus. Kui FIE alustas tegevuse näiteks 1. juunil 2015, siis tema maksimaalse sotsiaalmaksu kohustuse arvestamisel võetakse arvesse ikka 12 kuud.
Seotud märksõnad: fie, sotsiaalmaks


Maavalitsuste asukoha ja struktuuri kinnitamine - sisukord
§ 2 Harju Maavalitsuse asukoht ja struktuur
§ 3 Hiiu Maavalitsuse asukoht ja struktuur
§ 4 Ida-Viru Maavalitsuse asukoht ja struktuur
§ 5 Jõgeva Maavalitsuse asukoht ja struktuur
§ 6 Järva Maavalitsuse asukoht ja struktuur
§ 7 Lääne Maavalitsuse asukoht ja struktuur
§ 8 Lääne-Viru Maavalitsuse asukoht ja struktuur
§ 9 Põlva Maavalitsuse asukoht ja struktuur
§ 10 Pärnu Maavalitsuse asukoht ja struktuur
§ 11 Rapla Maavalitsuse asukoht ja struktuur
§ 12 Saare Maavalitsuse asukoht ja struktuur
§ 13 Tartu Maavalitsuse asukoht ja struktuur
§ 14 Valga Maavalitsuse asukoht ja struktuur
§ 15 Viljandi Maavalitsuse asukoht ja struktuur
§ 16 Võru Maavalitsuse asukoht ja struktuur
§ 17 Määruse muutmine
RT I, 12.05.2015, 7
Vastu võetud 27.10.2009 nr 16
RTL 2009, 81, 1179
jõustumine 01.12.2009, osaliselt 1.01.2010
12.11.2012 RT I, 16.11.2012, 2 01.01.2013
02.12.2013 RT I, 10.12.2013, 4 01.01.2014
15.12.2014 RT I, 18.12.2014, 11 01.01.2015
05.05.2015 RT I, 12.05.2015, 2 01.06.2015
Määrus kehtestatakse «Vabariigi Valitsuse seaduse» § 89 lõike 1 alusel.
Määrusega kinnitatakse maavalitsuste asukohad ja struktuurid ning sätestatakse maavalitsuste struktuuriüksuste täidetavad peamised ülesanded.
§ 2. Harju Maavalitsuse asukoht ja struktuur
(1) Harju Maavalitsus asub Tallinnas Roosikrantsi 12, postiindeks on 15077.
(2) Harju Maavalitsuses on järgmised struktuuriüksused:
1) kantselei – korraldab maavalitsuse asjaajamist, õigusalast teenindamist, personalitööd ja koolitust, maavanema ja maavalitsuse tegevuse avalikustamist, töökorraldus- ja haldusküsimusi, maavalitsuse perekonnaseisu- ja rahvastiku toimingute alaste ülesannete täitmist, maavalitsuse finantseerimise ja eelarve küsimusi, riiklike investeeringute alast tegevust, maavalitsuse valitsemisel oleva riigivara valitsemist, infosüsteemidealast koostööd maakonnas ning maavalitsuse infotehnoloogiaalaste ülesannete täitmist;
[RTL 2009, 81, 1179 - jõust. 01.01.2010]
2) [Kehtetu - RTL 2009, 81, 1179 - jõust. 01.01.2010]
3) haridus- ja sotsiaalosakond – korraldab maavalitsuse haridus-, noorsoo-, kultuuri-, spordi-, sotsiaal- ja tervise edendamise alaste ülesannete täitmist;
[RT I, 16.11.2012, 2 - jõust. 01.01.2013]
4) arengu- ja planeeringuosakond – korraldab maavalitsuse regionaalarengu- ja planeeringualaste ülesannete täitmist ning regionaalse arengu programmide elluviimist maakonnas, maavalitsuse ettevõtlus-, infrastruktuuri-, majandus-, maareformi- ja ühistranspordialaste ülesannete täitmist ning Euroopa Liiduga seonduvat riigisisest teavitustegevust maakonnas.
§ 3. Hiiu Maavalitsuse asukoht ja struktuur
(1) Hiiu Maavalitsus asub Kärdlas Leigri väljak 5, postiindeks on 92401.
(2) Hiiu Maavalitsuses on järgmised struktuuriüksused:
§ 4. Ida-Viru Maavalitsuse asukoht ja struktuur
(1) Ida-Viru Maavalitsus asub Jõhvis Keskväljak 1, postiindeks on 41594.
(2) Ida-Viru Maavalitsuses on järgmised struktuuriüksused:
§ 5. Jõgeva Maavalitsuse asukoht ja struktuur
(1) Jõgeva Maavalitsus asub Jõgeval Suur 3, postiindeks on 48306.
(2) Jõgeva Maavalitsuses on järgmised struktuuriüksused:
§ 6. Järva Maavalitsuse asukoht ja struktuur
(1) Järva Maavalitsus asub Paides Rüütli 25, postiindeks on 72713.
(2) Järva Maavalitsuses on järgmised struktuuriüksused:
§ 7. Lääne Maavalitsuse asukoht ja struktuur
(1) Lääne Maavalitsus asub Haapsalus Lahe 8, postiindeks on 90503.
(2) Lääne Maavalitsuses on järgmised struktuuriüksused:
1) kantselei – korraldab maavalitsuse asjaajamist, õigusalast teenindamist, personalitööd ja koolitust, maavanema ja maavalitsuse tegevuse avalikustamist, töökorraldus- ja haldusküsimusi, maavalitsuse perekonnaseisu- ja rahvastiku toimingute alaste ülesannete täitmist, infosüsteemidealast koostööd maakonnas, maavalitsuse infotehnoloogiaalaste ülesannete täitmist, maavalitsuse finantseerimise ja eelarve küsimusi, riiklike investeeringute alast tegevust ning maavalitsuse valitsemisel oleva riigivara valitsemist;
2) haridus- ja sotsiaalosakond – korraldab maavalitsuse haridus-, noorsoo-, kultuuri-, spordi-, sotsiaal- ja tervise edendamise alaste ülesannete täitmist;
3) arengu- ja planeeringuosakond – korraldab maavalitsuse regionaalarengu- ja planeeringualaste ülesannete täitmist ning regionaalse arengu programmide elluviimist maakonnas, maavalitsuse ettevõtlus-, infrastruktuuri-, majandus-, maareformi- ja ühistranspordialaste ülesannete täitmist, Euroopa Liiduga seonduvat riigisisest teavitustegevust maakonnas ning saarevahtide tööd.
§ 8. Lääne-Viru Maavalitsuse asukoht ja struktuur
(1) Lääne-Viru Maavalitsus asub Rakveres Kreutzwaldi 5, postiindeks on 44314.
(2) Lääne-Viru Maavalitsuses on järgmised struktuuriüksused:
§ 9. Põlva Maavalitsuse asukoht ja struktuur
(1) Põlva Maavalitsus asub Põlvas Kesk 20, postiindeks on 63308.
(2) Põlva Maavalitsuses on järgmised struktuuriüksused:
§ 10. Pärnu Maavalitsuse asukoht ja struktuur
(1) Pärnu Maavalitsus asub Pärnus Akadeemia 2, postiindeks on 80088.
(2) Pärnu Maavalitsuses on järgmised struktuuriüksused:
1) kantselei – korraldab maavalitsuse asjaajamist, õigusalast teenindamist, personalitööd ja koolitust, töökorraldus- ja haldusküsimusi, maavanema ja maavalitsuse tegevuse avalikustamist, maavalitsuse perekonnaseisu- ja rahvastiku toimingute alaste ülesannete täitmist, maavalitsuse finantseerimise ja eelarve küsimusi, riiklike investeeringute alast tegevust, maavalitsuse valitsemisel oleva riigivara valitsemist, infosüsteemidealast koostööd maakonnas ning maavalitsuse infotehnoloogiaalaste ülesannete täitmist;
4) arengu- ja planeeringuosakond – korraldab maavalitsuse regionaalarengu- ja planeeringualaste ülesannete täitmist ning regionaalse arengu programmide elluviimist maakonnas, maavalitsuse ettevõtlus-, infrastruktuuri-, majandus-, maareformi- ja ühistranspordialaste ülesannete täitmist, Euroopa Liiduga seonduvat riigisisest teavitustegevust maakonnas ning saarevahtide tööd.
§ 11. Rapla Maavalitsuse asukoht ja struktuur
(1) Rapla Maavalitsus asub Raplas Tallinna mnt 14, postiindeks on 79513.
(2) Rapla Maavalitsuses on järgmised struktuuriüksused:
§ 12. Saare Maavalitsuse asukoht ja struktuur
(1) Saare Maavalitsus asub Kuressaares Lossi 1, postiindeks on 93816.
(2) Saare Maavalitsuses on järgmised struktuuriüksused:
1) kantselei – korraldab maavalitsuse asjaajamist, õigusalast teenindamist, personalitööd ja koolitust, maavanema ja maavalitsuse tegevuse avalikustamist, töökorraldus- ja haldusküsimusi, maavalitsuse perekonnaseisu- ja rahvastiku toimingute alaste ülesannete täitmist, infosüsteemidealast koostööd maakonnas, maavalitsuse infotehnoloogiaalaste ülesannete täitmist, maavalitsuse valitsemisel oleva riigivara valitsemist, maavalitsuse finantseerimise ja eelarve küsimusi ning riiklike investeeringute alast tegevust;
§ 13. Tartu Maavalitsuse asukoht ja struktuur
(1) Tartu Maavalitsus asub Tartus Riia 15, postiindeks on 51010.
(2) Tartu Maavalitsuses on järgmised struktuuriüksused:
§ 14. Valga Maavalitsuse asukoht ja struktuur
(1) Valga Maavalitsus asub Valgas Kesk 12, postiindeks on 68203.
(2) Valga Maavalitsuses on järgmised struktuuriüksused:
5) siseauditi osakond - korraldab maavalitsustes ja maavalitsuste hallatavates asutustes siseauditialast tegevust.
[RT I, 10.12.2013, 4 - jõust. 01.01.2014]
§ 15. Viljandi Maavalitsuse asukoht ja struktuur
(1) Viljandi Maavalitsus asub Viljandis Vabaduse plats 2, postiindeks on 71020.
(2) Viljandi Maavalitsuses on järgmised struktuuriüksused:
1) kantselei - korraldab maavalitsuse asjaajamist, õigusalast teenindamist, personalitööd ja koolitust, maavanema ja maavalitsuse tegevuse avalikustamist, töökorraldus- ja haldusküsimusi, maavalitsuse perekonnaseisu- ja rahvastiku toimingute alaste ülesannete täitmist, maavalitsuse finantseerimise ja eelarve küsimusi, riiklike investeeringute alast tegevust, maavalitsuse valitsemisel oleva riigivara valitsemist, infosüsteemidealast koostööd maakonnas ning maavalitsuse infotehnoloogiaalaste ülesannete täitmist;
3) haridus- ja sotsiaalosakond – korraldab maavalitsuse haridus-, noorsoo-, kultuuri-, spordi-, sotsiaal- ja tervise edendamise alaste üleannete täitmist;
4) arengu- ja planeeringuosakond – korraldab maavalitsuse regionaalarengu- ja planeeringualaste ülesannete täitmist ning regionaalse arengu programmide elluviimist maakonnas, maavalitsuse ettevõtlus-, infrastruktuuri-, majandus-, maareformi- ja ühistranspordialaste ülesannete täitmist ning Euroopa Liiduga seonduvat riigisisest teavitustegevust maakonnas;
5) raamatupidamise ja personaliarvestuse osakond – korraldab maavalitsuste ja maavalitsuste hallatavate asutuste raamatupidamist ja personali- ja palgaarvestust ning Siseministeeriumi, Sisekaitseakadeemia, Siseministeeriumi infotehnoloogia- ja arenduskeskuse ja Häirekeskuse personali- ja palgaarvestust.
[RT I, 12.05.2015, 2 - jõust. 01.06.2015]
§ 16. Võru Maavalitsuse asukoht ja struktuur
(1) Võru Maavalitsus asub Võrus Jüri 12, postiindeks on 65620.
(2) Võru Maavalitsuses on järgmised struktuuriüksused:
§ 17. Määruse muutmine
(1) Määruse § 2 lõike 2 punkt 2, § 3 lõike 2 punkt 2, § 4 lõike 2 punkt 2, § 5 lõike 2 punkt 2, § 6 lõike 2 punkt 2, § 8 lõike 2 punkt 2, § 9 lõike 2 punkt 2, § 10 lõike 2 punkt 2, § 11 lõike 2 punkt 2, § 13 lõike 2 punkt 2, § 14 lõike 2 punkt 2, § 15 lõike 2 punkt 2 ning § 16 lõike 2 punkt 2 kehtivad 31. detsembrini 2009.
(2) Määruse § 7 lõike 2 punktist 1, § 12 lõike 2 punktist 1 ja § 14 lõike 2 punktist 1 jäetakse 1. jaanuarist 2010. a välja sõna «raamatupidamist,».
(3) Määruse § 2 lõike 2 punkti 1, § 3 lõike 2 punkti 1, § 4 lõike 2 punkti 1, § 5 lõike 2 punkti 1, § 6 lõike 2 punkti 1, § 8 lõike 2 punkti 1, § 9 lõike 2 punkti 1, § 10 lõike 2 punkti 1, § 11 lõike 2 punkti 1, § 13 lõike 2 punkti 1, § 14 lõike 2 punkti 1, § 15 lõike 2 punkti 1 ja § 16 lõike 2 punkti 1 täiendatakse 1. jaanuarist 2010. a pärast sõnu «rahvastiku toimingute alaste ülesannete täitmist,» sõnadega «maavalitsuse finantseerimise ja eelarve küsimusi, riiklike investeeringute alast tegevust, maavalitsuse valitsemisel oleva riigivara valitsemist,».
(1) Määrus jõustub 1. detsembril 2009. a.
(2) Määruse § 15 lõike 2 punkt 5 jõustub 1. jaanuaril 2010. a.


text:
Lugeja küsib: mida teha, kui kortermajas on hädasti tarvis remonti teha, kuid KÜ üldkoosolekul ei saadud häälteenamust kokku? - Kinnisvara - Kodustiil
27. mai 2016, 19:33
«Olemas on ekspertiishinnang meie kortermajas vajaminevatele remonttöödele, kuid ühistu üldkoosolekul hääletasid mõned omanikud nende tööde tegemise vastu, kuna ei taha raha kulutada ning vajalikku häälteenamust ei saadudki kokku. Mida teha?»
Kortermajas korraldatakse ühises kasutuses olevate ruumide ja kortermaja konstruktsioonide (katus, seinad jms) ja tehnosüsteemide (torustik jms) remonttööde tegemist üldjuhul enamuse otsusel. Kui remonttöödega kaasnevad olulised muudatused konstruktsioonides ja tehnosüsteemides, on vaja kõigi korteriomanike nõusolekut ja üldkoosolek selliseid otsuseid korteriomanike häälteenamusega teha ei või. Eelduslikult on mahukamad ja olulisemad tööd mitte enam remonttööd, vaid neid käsitletakse ümberehitustöödena.
Kulutuste tegemise otsustamine enamuse poolt on ka mõistetav, sest kortermajale tehtavad kulutused ei ole tavaliselt väikesed ning kõigil omanikel peab olema võimalus osaleda neile rahalisi kohustusi tekitavate otsuste tegemises. Paljudel ei ole võimalust võtta suuri rahalisi kohustusi, kuid kui enamus otsustab kulutuste tegemise poolt, kehtib otsus ka nende korteriomanike suhtes, kes hääletasid otsuse vastu. Kulutuste kandmisel lähtutakse korteriomanikule kuuluva osa suurusest (AÕS § 75 lg 1).
Siiski on teatud juhtudel võimalik ühel korteriomanikul ka ise remonttöid teha ning nõuda teistelt korteriomanikelt tehtud kulutuste hüvitamist. Näiteks, AÕS § 72 lõike 4 ja KOS § 15 lg 2 alusel on korteriomanikul kaasomanikuna õigus teha kaasomandi säilitamiseks vajalikke toiminguid teiste kaasomanike nõusolekuta. Riigikohus on selgitanud, et sellist kaasomaniku õigust ei ole vaja eraldi tuvastada.
Kaasomandi säilitamiseks vajaliku kulutuse sisustamisel lähtutakse tsiviilseadustiku üldosa seadusest (TsÜS), täpsemalt selle paragrahvist 63. Viidatud sätte järgi on esemele tehtud kulutused vajalikud, kui nendega säilitatakse eset või kaitstakse seda täieliku või osalise hävimise eest. Näiteks on kohtud leidnud, et katuse remontimis- ja soojustamistöid saab üldjuhul lugeda vajalikeks kulutusteks. Riigikohus on selgitanud, et kui tegu on vajalike kulutustega, tuleneb teistele korteriomanikele kui kaasomanikele kohustus ühiselt need kulud hüvitada kulutusi teinud korteriomanikule sõltumata oma nõusolekust kulutuste tegemiseks. Selliste kulutuste tegemiseks ei ole vaja korteriomanike kokkulepet või korteriühistu üldkoosoleku otsust ning need kulud ei pea olema iseenesest hõlmatud korteriühistuseaduse §-s 151 nimetatud majandamiskuludega.
Esemele tehtud kulutused võivad TsÜS § 63 mõistes olla veel kasulikud, kui nendega eset oluliselt parendatakse ja toreduslikud, kui nendega taotletakse peamiselt eseme mugavust, meeldivust või ilu. Kasulikke ja toreduslikke kulutusi ei ole korteriomanik kohustatud hüvitama, kui ta ei ole selliste kulutustega nõustunud, kuna need on üldjuhul käsitletavad kaasomandi eseme korrapäraseks korrashoiuks vajalikest kulutustest suuremate kulutustena.
Praktikas on olnud juhtumeid, kus korteriühistu juhatus on tellinud töid, mida korteriühistu üldkoosolek ei ole otsustanud. Riigikohus on selgitanud, et kuna korteriühistu eesmärgiks on korteriomandite eseme osaks olevate ehitiste ja maatüki mõtteliste osade majandamine ühiselt, on juhatusel õigus teha ilma üldkoosoleku otsuseta üksnes kaasomandi eseme säilitamiseks vajalikke kulutusi. Mittevajalike kulutuste tegemine üldkoosoleku eelneva nõusolekuta on käsitletav juhatuse liikme hoolsuskohustuse rikkumisena.
Lugeja küsimusele vastamiseks peab seega teadma, milliseid remonttöid tuleb eksperthinnangu järgi majale teha ning kas need on hädavajalikud või mitte. Kui remonttöö eesmärgiks on ära hoida kahju korteriomaniku varale või hoonele ja korteriomanike üldkoosoleku otsust ei ole võimalik ära oodata, siis peab korteriühistu selle töö tellima ja selle eest tasuma. Muudel juhtudel otsustavad korteriomanikud remonttööde tegemise vajaduse üldkoosolekul või lepivad tööde tegemises kokku kõik koos.

matches:
§ 75
§ 72
§ 15
Riigikohus
Riigikohus
§ 63
Riigikohus


Avaleht > Leiutised (patendid, kasulikud mudelid) > Patendid > Toimingud Eesti patendiregistris
Patendiregister sisaldab andmeid leiutiste patendikaitse menetluse kohta alates patendikaitse taotlemisest kuni patendi väljaandmiseni, õiguskaitse kehtivusest, õiguste üleminekust ning muudest patendiga seonduvatest toimingutest. Registri koosseisu kuuluvad andmebaas ja registritoimikud.
Register on avalik. Alates patenditaotluse avaldamise päevast (patendiseaduse § 24, edaspidi PatS) on igaühel õigus tutvuda patenditaotluse registritoimiku ja kirje andmetega andmebaasis, kuid arvestada tuleb samas paragrahvis sätestatud piirangutega ja autori õigusega keelata oma nime avalikustamine (PatS § 13 lõige 7). Registrist ei väljastata salajastena määratletud ärisaladust või oskusteavet puudutavaid andmeid, samuti salastatud patenditaotluse andmeid (PatS § 351). Salastamisele kuuluvad ainult Kaitseministeeriumi või välisriigi vastava ametkonna salastatud riigikaitselistele leiutistele esitatud patenditaotlused.
Registritoimikuga tutvumiseks, registrist ärakirjade või väljatrükkide saamiseks tuleb esitada Patendiametile kirjalik avaldus koos andmetega riigilõivu tasumise kohta iga registritoimiku, dokumendi ärakirja ja väljatrüki eest. Patenditaotlejale, patendiomanikule ja autorile on oma leiutise registritoimikuga tutvumine tasuta. Nimetatud isikute volitusel on see tasuta ka muule isikule (PatS § 351 lõige 3).
Patenditaotluse menetlusse võtmisel kantakse registrisse patenditaotluse andmed (PatS § 35 lõige 1). Järgnevalt kantakse registrisse andmed menetlustoimingute, saabunud ja väljastatud dokumentide, seaduses sätestatud tähtaegade ja Patendiameti poolt määratud tähtaegade kohta (PatS § 35 lõige 2).
Allikas URL: https://www.epa.ee/et/patendid/toimingud-eesti-patendiregistris


Ohvriabi seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Ohvriabi seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus
09.04.2013 otsus nr 255
Vastu võetud 28.03.2013
1) paragrahvi 1 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Käesolev seadus sätestab riikliku ohvriabi korralduse alused, lepitusteenuse korralduse, ohvriabiteenuse osutamise raames makstava psühholoogilise abi kulu hüvitise ning vägivallakuriteo ohvritele riikliku hüvitise (edaspidi hüvitis) maksmise korralduse.
(2) Käesolev seadus määrab kindlaks isikud, kellel on õigus saada ohvriabiteenust, psühholoogilise abi kulu hüvitist ja vägivallakuriteo ohvritele makstavat riiklikku hüvitist, ning nimetatud hüvitiste taotlemise, määramise ja maksmise tingimused ning korra, samuti lepitusteenuse osutamise korra.”;
„(11) Inimkaubanduse ohver on isik, kelle suhtes toimepandud kuriteo kohta on alustatud kriminaalmenetlus karistusseadustiku §-s 133–1333, 138–140 või 175 sätestatud kuriteo tunnustel.
(13) Kui inimkaubanduse või seksuaalse väärkohtlemise ohvriks langenud isiku vanus ei ole teada ja on põhjust arvata, et isik on alla 18-aastane, käsitatakse isikut alaealisena, kuni ei ole tõendatud vastupidist.”;
„(2) Ohvriabiteenuse osutamine seisneb:
9) muude ohvri füüsiliseks ja psühhosotsiaalseks taastumiseks vajalike teenuste osutamises.”;
4) paragrahvi 3 täiendatakse lõigetega 21–24 järgmises sõnastuses:
„(21) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 3–9 nimetatud teenuseid on õigus saada inimkaubanduse ohvril ja seksuaalselt väärkoheldud alaealisel. Teenuseid osutatakse kuni vajaduse äralangemiseni.
(24) Kui inimkaubanduse ohver, seksuaalselt väärkoheldud alaealine või käesoleva paragrahvi lõikes 22 nimetatud isik on kindlustatud isik ravikindlustuse seaduse § 5 tähenduses, hüvitatakse ohvriabiteenuse raames isikule osutatud tervishoiuteenuste kulud osas, mida ravikindlustus ei kata.”;
„§ 31. Ohvriabiteenuse osutamine alaealisele inimkaubanduse ohvrile ja seksuaalselt väärkoheldud alaealisele
(2) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isikule osutatakse asenduskoduteenust või perekonnas hooldamist, koostab Sotsiaalkindlustusamet talle sotsiaalhoolekande seaduse §-des 291 ja 292 sätestatud tingimustel ja korras juhtumiplaani. Juhtumiplaani allkirjastavad Sotsiaalkindlustusameti esindaja ja alaealise seaduslik esindaja.”;
6) paragrahvi 5 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Ohvriabiteenuse osutaja kaudu käesoleva seaduse § 3 lõikes 2 nimetatud teenust osutaval füüsilisel isikul peavad olema ohvriabitööks vajalikud kõlbelised omadused ja pädevus.”;
7) paragrahvi 61 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Inimkaubanduse ohvril ja seksuaalselt väärkoheldud alaealisel, kellele osutatakse psühholoogilist abi ohvriabiteenuse raames, ei ole õigust saada psühholoogilise abi kulu hüvitist käesoleva paragrahvi alusel.”;
8) paragrahvi 61 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud isikud võivad taotleda psühholoogilise abi kulu hüvitist psühholoogilise nõustamise, psühhoteraapia või tugigrupi teenuse kasutamise eest kolme aasta jooksul süüteo toimepanemisest arvates. Karistusseadustiku § 81 lõike 7 punktis 3 nimetatud juhul on õigus taotleda psühholoogilise abi kulu hüvitist kolme aasta jooksul pärast ohvri täisealiseks saamist, kui kriminaalmenetluse ajend ei ilmnenud enne tema täisealiseks saamist. Psühholoogilise abi kulu hüvitatakse isikule, kes on selle kulu kandnud.”;
9) paragrahvi 9 lõiget 2 täiendatakse punktiga 5 järgmises sõnastuses:
„5) on inimkaubanduse ohver või seksuaalselt väärkoheldud alaealine, sõltumata sellest, kas tal on Eesti Vabariigis viibimiseks seaduslik alus.”;
10) paragrahvi 19 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Hüvitistaotlus (edaspidi taotlus) esitatakse Sotsiaalkindlustusametile kolme aasta jooksul kuriteo toimepanemisest või ohvri surma päevast arvates, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud juhtudel.
3) hüvitise taotlemise aluseks on alaealise vastu toimepandud seksuaalkuritegu ja taotlus on esitatud kolme aasta jooksul pärast ohvri täisealiseks saamist, kui kriminaalmenetluse ajend ei ilmnenud enne tema täisealiseks saamist.”;
11) paragrahvis 33 asendatakse sõna „Eeluurimisasutus” sõnaga „Uurimisasutus”;
12) seaduse normitehniline märkus muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1 Nõukogu direktiiv 2004/80/EÜ, mis käsitleb kuriteoohvritele hüvitise maksmist (ELT L 261, 06.08.2004, lk 15–18); Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/629/JSK (ELT L 101, 15.04.2011, lk 1–11); Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/93/EL, mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust ja mis asendab nõukogu raamotsuse 2004/68/JSK (ELT L 335, 17.12.2011, lk 1–14), parandus (ELT L 18, 21.1.2012, lk 7).”
Riigi õigusabi seaduse § 6 lõike 11 kolmas lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Muule füüsilisele isikule antakse õigusabi üksnes juhul, kui see tuleneb Eestile siduvast rahvusvahelisest kohustusest.”
1) paragrahvi 7 punkt 71 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„71) asenduskoduteenuse ja riigi rahastatava lapsehoiuteenuse rahastamise korraldamine käesoleva seaduse kohaselt;”;
2) paragrahvi 152 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Asenduskoduteenusele õigustatud laps on ka käesoleva seaduse § 251 lõikes 11 nimetatud laps samas lõikes sätestatud tingimustel.”;
3) seaduse 3. peatüki 10. jagu täiendatakse §-ga 1511 järgmises sõnastuses:
„§ 1511. Asenduskoduteenuse osutamine saatjata alaealisele välismaalasele, alaealisele inimkaubanduse ohvrile ja seksuaalselt väärkoheldud alaealisele
(1) Sotsiaalkindlustusamet otsustab asenduskoduteenusele suunamise:
1) saatjata alaealise välismaalase puhul;
2) ohvriabi seaduse tähenduses alaealise inimkaubanduse ohvri ja ohvriabi seaduse § 3 lõikes 22 nimetatud alaealise puhul;
3) ohvriabi seaduse tähenduses seksuaalselt väärkoheldud alaealise puhul.
(2) Sotsiaalkindlustusamet valib käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isikule sobiva asenduskoduteenuse osutaja ning sõlmib asenduskoduteenuse osutaja ja alaealise seadusliku esindajaga asenduskoduteenuse osutamiseks halduslepingu.
(3) Sotsiaalkindlustusamet täidab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isiku asenduskoduteenusele suunamisel käesoleva seaduse § 154 lõigetes 3 ja 4, §-s 156, §-s 157 ja selle alusel kehtestatud määruses ning § 1510 lõikes 5 sätestatud kohaliku omavalitsusüksusüksuse kohustusi.
(4) Asenduskoduteenuse halduslepingu lõpetamisel annab asenduskoduteenuse osutaja tema valduses olevad Sotsiaalkindlustusameti suunamisel asenduskoduteenusel viibinud isiku dokumendid üle Sotsiaalkindlustusametile.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isikule osutatavat asenduskoduteenust rahastatakse riigieelarvest Sotsiaalkindlustusameti kaudu.”;
4) paragrahvi 251 lõiget 1 täiendatakse punktidega 6–8 järgmises sõnastuses:
„6) kes on saatjata alaealine välismaalane;
8) kes on seksuaalselt väärkoheldud alaealine ohvriabi seaduse tähenduses.”;
5) paragrahvi 251 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Perekonnas hooldamisele võib suunata käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 7 ja 8 nimetatud alaealise inimkaubanduse ohvri ja seksuaalselt väärkoheldud alaealise, kes ei ole orb ega vanemliku hoolitsuseta ja kellel on olemas seaduslik esindaja, kui suunamine on vajalik alaealise turvalisuse kaalutlusel ja kui alaealise seaduslik esindaja annab selleks nõusoleku.”;
6) paragrahvi 252 lõike 2 kolmandat lauset, § 253 lõikeid 4 ja 5 ning § 292 lõikeid 2 ja 3 täiendatakse pärast tekstiosa „valla- või linnavalitsus” tekstiosaga „või käesoleva seaduse § 251 lõike 1 punktides 6–8 ja sama paragrahvi lõikes 11 nimetatud lapse puhul Sotsiaalkindlustusamet”;
7) paragrahvi 252 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Hooldajal on õigus saada lapse kohta tema hooldamiseks vajalikku teavet lapse elukohajärgselt valla- või linnavalitsuselt ning käesoleva seaduse § 251 lõike 1 punktides 6–8 ja sama paragrahvi lõikes 11 nimetatud lapse puhul Sotsiaalkindlustusametilt ning osaleda lapse juhtumiplaani koostamises.”;
8) paragrahvi 253 lõiked 2 ja 3 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Hooldajaks saada soovija esitab sellekohase kirjaliku avalduse:
1) oma elukohajärgsele valla- või linnavalitsusele;
2) lapse elukohajärgsele valla- või linnavalitsusele juhul, kui lapse elukoht ja hooldajaks saada soovija elukoht ei ole samas vallas või linnas;
3) Sotsiaalkindlustusametile juhul, kui hooldaja soovib perekonnas hooldada käesoleva seaduse § 251 lõike 1 punktides 6–8 või sama paragrahvi lõikes 11 nimetatud last.
(3) Avalduse saanud valla- või linnavalitsus või käesoleva seaduse § 251 lõike 1 punktides 6–8 ja sama paragrahvi lõikes 11 nimetatud lapse puhul Sotsiaalkindlustusamet:
1) hindab ühe kuu jooksul avalduse saamisest arvates hooldajaks saada soovija ja tema perekonna täisealiste liikmete vastavust käesoleva seaduse § 252 nõuetele;
2) küsib juhul, kui lapse elukoht ja hooldajaks saada soovija elukoht ei ole samas vallas või linnas, või juhul, kui on tegemist käesoleva seaduse § 251 lõike 1 punktides 6–8 või sama paragrahvi lõikes 11 nimetatud lapsega, kirjalikult teavet ja arvamust hooldajaks saada soovija ja tema perekonna liikmete kohta nende elukohajärgsest valla- või linnavalitsusest;
3) osutab hooldajaks saada soovijale sotsiaalnõustamise teenust, külastab tema kodu ning suunab ta asjakohasele Sotsiaalministeeriumi tunnustatud koolitusele.”
„§ 6. Saatjata alaealine välismaalane
(3) Saatjata alaealiseks välismaalaseks ei peeta käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud alaealist, kellele on Eestis kohtu poolt määratud füüsilisest isikust eestkostja.”;
2) seadust täiendatakse §-dega 61 ja 62 järgmises sõnastuses:
„§ 61. Saatjata alaealise ja piiratud teovõimega täisealise rahvusvahelise kaitse taotleja ja saaja esindamine
(3) Saatjata alaealise rahvusvahelise kaitse taotleja või saaja viibimiskoha määramisel ning temale teenuste osutamisel arvestatakse eelkõige alaealise õiguste ja huvidega. Võimaluse korral ei lahutata üksteisest saatjata alaealisi õdesid ja vendi.”;
„§ 17. Saatjata alaealise taotleja ja piiratud teovõimega täisealise taotleja varjupaigamenetluse erisused”;
4) paragrahvi 17 lõige 1 tunnistatakse kehtetuks;
5) paragrahvi 17 lõikes 2 asendatakse sõnad „saatjata piiratud teovõimega” sõnadega „saatjata alaealine või piiratud teovõimega täisealine”;
6) paragrahvi 17 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;
7) paragrahvi 17 täiendatakse lõigetega 10 ja 11 järgmises sõnastuses:
„(10) Kui välismaalase vanus ei ole teada ja on põhjust arvata, et isik on alla 18-aastane, käsitatakse välismaalast alaealisena. Välismaalase käsitamise alaealisena või täisealisena otsustab Politsei- ja Piirivalveamet.
(11) Vanuse kindlaksmääramise otsus on vaidlustatav üksnes koos haldusaktiga või sooritatud toiminguga, mille menetluse käigus vanuse kindlaksmääramise otsus tehti.”;
8) paragrahv 35 tunnistatakse kehtetuks;
9) paragrahvi 54 lõiked 6 ja 7 tunnistatakse kehtetuks;
10) paragrahv 63 tunnistatakse kehtetuks;
11) paragrahv 74 tunnistatakse kehtetuks.
1) paragrahvi 203 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) ta on kannatanu või tunnistaja kriminaalmenetluses, mille esemeks on karistusseadustiku §-s 133–1333, 138–140 või 175 sätestatud kuritegu;”;
2) paragrahvi 203 lõike 1 punkt 3 tunnistatakse kehtetuks;
3) paragrahvid 204 ja 205 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„§ 204. Välismaalase teavitamine
Käesoleva seaduse § 203 lõikes 1 sätestatud aluste esinemisel teavitab prokuratuur või prokuratuuri korraldusel uurimisasutus välismaalast järelemõtlemisajal pakutavatest teenustest, kaaluka avaliku huvi korral tähtajalise elamisloa andmise ja rahvusvahelise kaitse saamise võimalusest ning tingimustest.
§ 205. Järelemõtlemisaeg
Prokuratuuri otsusega antakse välismaalasele järelemõtlemisaega 30–60 kalendripäeva hetkest, kui teda teavitatakse käesoleva seaduse §-s 204 sätestatud asjaoludest, et võimaldada välismaalasel jõuda otsusele, kas ta soovib uurimisasutuse või prokuratuuriga koostööd teha.”;
4) paragrahvid 226 ja 227 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„§ 226. Välismaalase viibimiskoht ja välismaalasele osutatavad teenused
(1) Välismaalane paigutatakse välismaalase nõusolekul käesoleva seaduse §-s 205 sätestatud järelemõtlemisajaks, kaaluka avaliku huvi korral tähtajalise elamisloa taotluse läbivaatamise ajaks ja nimetatud elamisloa andmisel elamisloa kehtivuse ajaks Sotsiaalkindlustusameti määratud kohta.
(2) Sotsiaalkindlustusamet osutab välismaalasele tema nõusolekul ohvriabi seaduse §-des 3 ja 31 nimetatud teenuseid.
(3) Välismaalasele teenuste osutamisel arvestatakse alaealiste, saatjata alaealiste, puuetega inimeste, eakate, rasedate, alaealiste lastega üksikvanemate ning piinamise, vägistamise või muu raske psühholoogilise, füüsilise või seksuaalse vägivalla ohvriks langenud isikute erivajadusi.
(4) Saatjata alaealise välismaalase viibimiskoha määramisel ning teenuste osutamisel arvestatakse eelkõige alaealise õiguste ja huvidega. Võimaluse korral ei lahutata üksteisest saatjata alaealisi õdesid ja vendi.
§ 227. Saatjata alaealise ja piiratud teovõimega täisealise välismaalase esindamine
Saatjata alaealise ja piiratud teovõimega täisealise välismaalase esindamisele käesolevas seaduses sätestatud menetlustes kohaldatakse välismaalasele rahvusvahelise kaitse andmise seaduses vastavalt saatjata alaealise või piiratud teovõimega täisealise rahvusvahelise kaitse taotleja või saaja esindamise kohta sätestatut.”
§ 6. Väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduse muutmine
2) seadust täiendatakse §-ga 13 järgmises sõnastuses:
„§ 13. Saatjata alaealise ja piiratud teovõimega täisealise välismaalase esindamine
(4) Politsei- ja Piirivalveamet võib sõlmida käesolevas seaduses sätestatud menetlustes saatjata alaealise esindamiseks lepingu füüsilise või juriidilise isikuga.”;
3) seaduse 1. peatükki täiendatakse §-ga 67 järgmises sõnastuses:
„§ 67. Haavatavate isikute kaitse
Käesolevas seaduses sätestatud menetlustes on menetlust läbiviiv haldusorgan kohustatud arvestama alaealiste, saatjata alaealiste, puuetega inimeste, eakate, rasedate, alaealiste lastega üksikvanemate ning piinamise, vägistamise või muu raske psühholoogilise, füüsilise või seksuaalse vägivalla ohvriks langenud isikute erivajadusi.”;
„§ 12. Ettekirjutuse tegemine alaealisele
(5) Saatjata alaealisele välismaalasele osutatakse tema Eestis viibimise ajal Sotsiaalkindlustusameti poolt asenduskoduteenust, mis hõlmab vähemalt rahvusvahelise kaitse andmise seaduse § 12 lõikes 2 sätestatud teenuseid.”;
5) paragrahvi 14 lõike 5 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„3) prokuratuuri ettepanekul välismaalaste seaduse §-s 205 nimetatud järelemõtlemisaja kestuseks. Prokuratuur või prokuratuuri korraldusel uurimisasutus teavitab isikut väljasaatmise peatamise võimalustest ja selle tingimustest;”;
6) paragrahvi 14 lõiget 5 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
„4) Politsei- ja Piirivalveameti otsusel, kui välismaalase Eestis ajutine viibimine on põhjendatud humaansete kaalutluste või vääramatu jõu tõttu.”