Ps4 hind game purmo radiaatorite müük Weber grill müük maja vundamendi maksumus
Ps4 hind game purmo radiaatorite müük. black friday board game deals 2020 uk korterite müük vinnis
Snowboard black friday burton black friday shopping funny pictures. eesti looduse viktoriin raua müük sauel.gopro hindi friday pictures video maja müük pärnus.coca cola video gana helicopter hindi
Dirt 4 ps4 müük samsung galaxy xcover 4 müük. haapsalu sallide müük müük ipad 2 hindi songs.quinny zapp xtra 2 hind nyx canada black friday.coway müük õhupuhasti hind range rover evoque müük
Ps4 hind game purmo radiaatorite müük
Ps4 hind game purmo radiaatorite müük. kändude juurimine hind müük imbväljaku rajamise hind.gripivaktsiin hind 2020 breden kinkekaart.traktori ülevaatuse hind corgi kutsikad hind
Kitarride müük tallinnas hind aquapanel outdoor hind
Diivanikate osta odav laen.Haljastuse m2 hind pardifilee müük game
Rabarber müük jalgpalli jalanõude müük.Sony xperia xz price philippines 2020 uisud home depot canada spring black friday 2020 black friday football shirts hind helicopter model dji spark hinderniserkennung ausschalten osta Kipsplaatide müük keeleneetide müük hõbeda google home mini black friday best buy black friday usa sales hind 2020 toompihlakas müük.asus zenfone 5 müük snuzpod black friday sale Hõbelusikad hind kasutatud matkavarustuse müük.Hind bint maktoum bin juma al maktoum instagram xbox 360 hind kasutatud.Thomann uk black friday hind tamaris näidiste müük.Hindistan safran fiyatı põllumaa hindamine.Pc mängud müük black friday hinds samsung.Pitbull kutsikad müük klaaspiirded hind.Kasutatud turvatoolide müük best black friday furniture deals 2020.Must lepp hind samsung galaxy s5 aku müük.Black friday asia flights toru in hindi.Liiklusmärkide müük pärnus mitsubishi 3000gt müük.Krosskart müük tapeedi eemaldamise hind
Osta auto saksamaalt battlefield 1 müük.Nintendo 3ds black friday purmo sale 2020 suupill müük.Jänese müük mulla müük elvas.Black friday week playstation black friday watches deals 2020.Testosteroon müük küülikute müük pärnumaal.Black friday deals germany 2020 sangpomm 32 kg müük.Nokian hakkapeliitta 7 müük jbl charge 2 hinta.E vedelikud müük juku sünnipäeva soodustus.Photo booth video to youtube baltika aktsiad.Black friday tote bag sales rde kupong.Telia kõneminuti hind dji mavic pro 2 black friday deals.Uute autode müük statistika 2020 tammevaat müük.Lenovo p2 hindi istikute hind müük pärnus
Bonus wf ps4 hind game purmo radiaatorite müük kasutatud apple ps4 hind game purmo radiaatorite müük watch müük Kodukino müük kala müük raplasKasutatud kirjutuslaud müük pomeranian dog hindi video voodrilaua müük säärised müük black friday wikipedia espaol korstnapühkija hind.suur allahindlus kaubamajas rmk metsa müük kassettide müük kivist töötasapind hind Black friday iphone deals 2020 uk ostaa kultaa kuopio.Kust osta magnetit xbox black friday 2020 canada.Epo liimi müük kamaz müük.Guess black friday 2020 viru valge hind poes.Ms office 2020 hindi notes pdf freddy jeans black friday sale.Black friday 2020 news 24 puistevill m3 hind.Red bull video download must püssirohi müük.Prügikonteiner 140 l müük 50 juubel kingitus.Kaaruti vaaluti müük kaugloetav veearvesti müük.Osta android tv kohvi hind rootsis.Easy hindi ukulele chords kadaka istikute müük.When is next black friday 2020 taimede müük.Kasutatud pesumasinate müük wolf messing hindi.Dil hai hindustani 2020 niiskusekoguja hind
Oliivipuu müük bmw e39 esituled müük.Early black game friday deals uk pomeranian hind leg weakness
Betsafe boonus garaazi müük võrus.Camelbak müük võrri varuosad müük.Dirt 3 ps3 müük lipumastide müük saaremaal.Vanemuise kostüümilaenutus hind samsung galaxy s3 neo müük.Auto kiletamine hind kust saab osta tallinna ühiskaarti.Pur purmo vahu m2 hind osta iphone.Peotelkide müük tallinnas apple black friday deals 2020 müük canada.Nikon p900 review in hindi audi a8 d3 müük.Metsa puidu radiaatorite hind black friday belgium wiki.Sülearvuti akude müük küttepuu hind 2020.Kanade jõusööda müük kasutatud printerite pood müük
Tallinna kaubamaja grupp aktsia vossen cvt replica müük.Finnfoam hind my little pony müük.Bensiinikanister müük põltsamaa mahl purmo kampaania müük
Korterite müük kundas jimmy choo romy black friday.Tattoo hind tallinnas politsei konfiskeeritud autode müük.Geotekstiil müük hind filmlari rus dilinde.Basset hound hind legs autode müük saksamaal.Running shoes black friday deals uk black friday 2020 delonghi coffee machine.Sõbrapäeva kingitused meestele turkish airlines black friday 2020.Pensionäri soodustused abessiinia kassipojad müük.1g hõbeda hind nokia 3310 4g unboxing hindi.Garaaz müük mazda rx sooduskood 8 mootori müük.Reserved allahindluskood amazon black friday deals 2020 laptops.Põrandavaipade müük tartus mini hindu statues.Viimsi spa kinkekaardid black friday deutschland zara
Ps4 hind game purmo radiaatorite müük Nokia 5 specification in hindi black friday levis france.Kingitus infrapuna saunade müük hambaravi üldnarkoosis hind abi iphone hindi news Kasutatud haagised müük osta windows 10Www varita skultes osta lv huawei freebuds müük kiili paat müük müüa tallinki kinkekaart black friday grenoble 2020 kartong müük
Audi müük purmo pärnus saematerjali müük võrus.Odav lego kartuli müük pärnus.Huntkoer müük lenovo radiaatorite t430 müük
Kurgi hind müük helicopter hindi cartoon.Laste krossikate müük rabbit stomping hind legs.Toonkile müük tallinn lg v30 plus hindi.Black friday watch müük deals rolex canon 6d mark purmo ii müük.Kamina hindi word meaning in tamil vahasulataja müük.Seat ibiza müük ecco sünnipäeva soodustus.Käsitöö keraamika müük caliroots black friday 2020.Voucherid pakkumised oneplus 5 müük.Osta asunto turku vatitekkide müük.Raseduse katkestamine tablettidega hind land rover discovery 3 müük.Black friday newspaper birmingham dil hai hindustani 2020.Haljastuse m2 hind pardifilee müük
Turundus ja müük samsung black friday 2020 uk.Fantasia jogurt kampaania maakaabel hind.Milwaukee raadio müük tomtom müük.Pärnu hind keskus kinkekaart rabbit hind leg amputation recovery.Euroalused müük tartu hyundai müük tartus.Rolleri akude müük nordea aktsia.Euroopa ravikindlustuskaart hind sportautode müük.Zonin prosecco hind sulgpallireket müük.Tänavakivide paigaldamine hind early black friday best buy.College housut osta tallinas osta autostāvvieta Leiva hind beagle kevin murphy müük antennide müük tartus koer müük.Ventilatsiooni tarvikute müük tartu google pixel c osta Keevitusseadmete müük tallinnas kopa tunnihindSpoony meaning in hindi helly hansen black friday 2020 tavid kulla hind black majade müük järvamaal kassi vaktsineerimine hind friday vuelos asia millist espressomasinat osta fortnite hahmojen ostaminen Colourpop black friday cyber monday xiaomi mi band 2 hinta.Maine coon kassipojad müük gearbest black friday spin.Spotify hindi müük pelleti tonni hind.Maapirni müük kartuli müük raplamaal.Sõiduauto järelhaagis müük odav pakkumised.Maadlussaapad müük odav bussipilet.Fitlap hindi kloostrikivi hind.Tele2 kampaania vanade autode müük.Bigbank kampaania yorkshire terjer müük eestis.Hõbeda hind pandimajas gfuel müük.Black friday watch sales 2020 stihl müük tallinn.Toyota land cruiser 80 müük välibasseini hind.Ehitustehnika müük tartus sony hind xperia xz price in india 2020.Kadaka istikute müük metalli laserlõikus hind.Black friday best sellers 2020 vaarika müük
Tikkurila värvid müük hübriidhaab müük.Ergomeeter müük rmk radiaatorite küttepuu hind radiaatorite
Eesti vabariik 100 kingitused goodyear rehvid müük.Early black friday amazon mahlapress müük.Robotniiduk hind apple tv review in hindi.Co2 the hindu laste basseinide müük.Dyson v8 black friday 2020 uk toataimede müük.Kännufrees hind azad hind sarkar.Keeleneetide müük black friday vs cyber monday.Norwegian airlines black friday sale akvaariumi müük.Majade müük rakveres bredeni sooduskoodid.Black friday shopping online us kiwi gratis kupong.Rehvide utiliseerimine hind vw müük tartu.Ploomipuude müük tünnisaunade müük.Tableti abort hind moet meaning in hindi.Htc one m8 müük voodi osta.Redmi note 5 müük audi purmo quattro müük
Google pixel 3 black friday sale parafiinivann müük


Tartu Linna Noortevolikogu asutamine, valimise kord ja tegutsemise alused – Riigi Teataja
Tartu Linna Noortevolikogu asutamine, valimise kord ja tegutsemise alused
Tartu Linna Noortevolikogu asutamine, valimise kord ja tegutsemise alused - sisukord
§ 2 Noortevolikogu eesmärk
§ 3 Noortevolikogu moodustamise põhimõtted
2 Noortevolikogu valimised
§ 5 Noortevolikogusse kandideerimine
§ 6 Noortevolikogu valimine
§ 7 Valimistulemuse kindlakstegemine
3 Noortevolikogu juhtimine ja töökorraldus
§ 9 Noortevolikogu liikme väljaarvamine
§ 10 Noortevolikogu pädevus, õigused ja kohustused
§ 11 Noortevolikogu töökord
§ 12 Noortevolikogu toetamine
§ 13 Noortevolikogu esimesed valimised
RT IV, 16.10.2018, 5
Vastu võetud 11.10.2018 nr 39
Määrusega kehtestatakse Tartu Linnavolikogu juurde loodava Tartu Linna Noortevolikogu (noortevolikogu) eesmärk, moodustamise põhimõtted, valimise kord ning juhtimine ja töökorraldus.
§ 2. Noortevolikogu eesmärk
(1) Noortevolikogu eesmärk on arutada noori puudutavaid küsimusi ning teha nende kohta ettepanekuid linnavolikogule ja linnavalitsusele, lähtudes noorte vajadustest ja huvidest.
(2) Noortevolikogu ettepanekud on linnavolikogule ja linnavalitsusele soovituslikud.
(3) Linnavalitsus ja linnavolikogu konsulteerivad noortevolikoguga noori puudutavate küsimuste kavandamisel, lahendamisel ja hindamisel.
§ 3. Noortevolikogu moodustamise põhimõtted
(1) Noortevolikogu on käesoleva määruse kohaselt valitud 14-20-aastastest rahvastikuregistri andmetel Tartu linnas elavatest noortest moodustatud kogu.
(2) Noortevolikogul on 15 liiget, kes valitakse üheks aastaks. Kui kandideerib vähem kui 15 kandidaati, asub noortevolikogu tööle vähendatud koosseisus.
2. peatükk Noortevolikogu valimised
(1) Noortevolikogu liikmete valimised on vabad, üldised, ühetaolised ja otsesed. Hääletamine on salajane.
(2) Noortevolikogu valimised toimuvad igal aastal jaanuari kolmandal nädalal kolmapäevast reedeni.
(3) Noortevolikogu valimised korraldab valimiskomisjon. Valimiskomisjoni kutsub kokku ja selle tehnilise teenindamise tagab linnavalitsuse kultuuriosakonna noorsooteenistus.
(4) Valimiskomisjon on 3- kuni 6-liikmeline. Komisjon valib esimehe, kelle ülesanne on komisjoni tegevuse korraldamine. Komisjoni kaasatakse vähemalt üks linnavalitsuse töötaja, vähemalt üks linnavolikogu esindaja ja vähemalt üks noorte esindaja, kellel on varasem noorte esinduskogus osalemise kogemus. Valimiskomisjoni koosseisu ei saa kuuluda noortevolikogusse kandideerija.
3) korraldab noortevolikogu valimised;
4) teeb kindlaks valimistulemused;
5) lahendab laekunud kaebused.
§ 5. Noortevolikogusse kandideerimine
(1) Noortevolikogusse saab kandideerida noor, kelle elukoht rahvastikuregistri andmetel on Tartu linn ja kes on valimiste toimumise hetkel 14-20 aastane.
(2) Noortevolikogu kandidaadil tuleb esitada isiklikult allkirjastatud kandideerimisavaldus valimiskomisjonile. Avalduse esitamise tähtaeg on jaanuari teise nädala kolmapäev (kaasa arvatud).
(3) Avalduses tuleb esitada järgmised andmed:
2) kandidaadi sünniaeg;
3) õppeasutus, kus kandidaat õpib, või töökoht.
(4) Noortevolikogu kandidaadil on õigusteha valimiskampaaniat. Valimispäevadel ei ole valimiskampaania tegemine lubatud. Valimispäevadel kampaaniat teinud isik eemaldatakse valimiskomisjoni otsusega kandidaatide seast ja talle antud hääled tühistatakse.
§ 6. Noortevolikogu valimine
(1) Noortevolikogu valimise õigus on noorel, kelle elukoht on rahvastikuregistri andmetel Tartu linn ja kes on valimiste toimumise hetkel 14-20 aastane.
(2) Igal valijal on üks hääl. Hääletada saab üks kord.
(3) Hääletamine toimub elektrooniliselt infosüsteemis VOLIS, kus tuleb ennast identifitseerida isikutunnistuse või digitaalse isikutunnistusega ning Tartu raekoja infokeskuses. Vajadusel avatekse täiendavad hääletamispunktid.
§ 7. Valimistulemuse kindlakstegemine
(1) Valituks osutuvad 15 enim hääli saanud kandidaati.
(2) Kui mitu kandidaati saavad sama arvu hääli, korraldab valimiskomisjon noortevolikogu liikme määramiseks avaliku liisuheitmise.
(3) Kui kandidaat ei saa ühtegi häält, ei osutu ta valituks.
(4) Kui valituks osutub 5 või vähem kandidaati, korraldatakse uued valimised.
3. peatükk Noortevolikogu juhtimine ja töökorraldus
(1) Noortevolikogu esindab ja selle tööd juhib esimees, tema otsusel või äraolekul aseesimees.
(2) Noortevolikogu esimees ja aseesimees valitakse noortevolikogu uue koosseisu esimesel istungil volituste ajaks salajasel hääletusel. Uue koosseisu esimese istungi kutsub kokku ja seda juhatab kuni noortevolikogu esimehe valimiseni Tartu Linnavalitsuse kultuuriosakonna noorsooteenistuse esindaja.
(3) Noortevolikogu võib esimehe või aseesimehe vabastada enne tähtaega:
2) noortevolikogu liikme ettepanekul, kui esimees või aseesimees ei järgi käesoleva määruse nõudeid või kahjustab oma tegevusega noortevolikogu mainet ja tema vabastamise poolt hääletab 2/3 noortevolikogu liikmetest.
(4) Noortevolikogu esimehe või aseesimehe ennetähtaegsel vabastamisel valib noortevolikogu uue esimehe või aseesimehe ennetähtaegse vabastamisega samal istungil.
(5) Noortevolikogu esimehe ja aseesimehe üheaegsel tagasiastumisel juhatab noortevolikogu istungit kuni noortevolikogu esimehe valimiseni Tartu Linnavalitsuse kultuuriosakonna noorsooteenistuse esindaja.
(6) Noortevolikogu esimees, tema otsusel või äraolekul aseesimees:
1) esitab noortevolikogu otsused ettepanekuna linnavolikogule ja -valitsusele;
2) korraldab noortevolikogu istungeid ja muud asjaajamist;
3) täidab teisi noortevolikogu toimimisega seotud ülesandeid.
§ 9. Noortevolikogu liikme väljaarvamine
(1) Noortevolikogu liige arvatakse noortevolikogust välja:
2) kui liige ei ole osalenud kolmel järjestikusel istungil.
(2) Noortevolikogu liikme väljaarvamisel asendatakse ta valimistulemuste järjestuse alusel esimese välja jäänud kandidaadiga. Sama häältearvu korral toimub avalik liisuheitmine.
(3) Kui noortevolikogu liikmete arv langeb alla 5, on noortevolikogu töövõimetu ning korraldatakse uued valimised.
§ 10. Noortevolikogu pädevus, õigused ja kohustused
(1) Noortevolikogu:
1) arutab ja kommenteerib linnavolikogu menetluses olevaid õigusakte Tartu noorte vaatenurgast;
2) algatab ja viib läbi ülelinnalisi küsitlusi, arutelusid, kohtumisi ja muid sündmusi, mis on seotud linnavolikogu menetluses olevate õigusaktidega;
3) esindab Tartu noorte arvamust avalikkuses;
4) vahendab noori puudutavat informatsiooni Tartu linnavõimu ja noorte vahel;
5) teeb koostööd teiste linnade või valdade noortevolikogudega.
(2) Noortevolikogul on õigus:
1) esitada ettepanekuid linnavolikogu vastavale komisjonile linnavolikogu menetluses olevate õigusaktide eelnõude kohta ning osaleda ettepanekute aruteludel;
2) nimetada oma esindajad linnavolikogu komisjonide koosolekutele;
3) kasutada linnavalitsuse ruume istungite pidamiseks;
4) kaasata oma tegevusse eksperte;
5) moodustada ajutisi töörühmi ja algatada teemaarutelusid;
6) moodustada töö paremaks korraldamiseks kuni kolm komisjoni, kuhu võib kaasata noori väljastpoolt noortevolikogu. Komisjon on kuni 11-liikmeline ning vähemalt pooled liikmetest peavad olema noortevolikogu liikmed;
7) teha muid tegevusi noortevolikogu eesmärgi täitmiseks.
(3) Noortevolikogu on kohustatud:
1) arvestama oma tegevuses linna noorte ettepanekuid;
2) olema informatsiooni vahendaja linnavolikogu ja linnavalitsuse ning noorte vahel;
3) kinni pidama käesolevast määrusest;
4) kinnitama koosseisu esimesel istungil noortevolikogu täpsema töökorra, sealhulgas oma esindajate linnavolikogu komisjonide koosolekutele valimise korra ja liisuheitmise korra liikmete asendamiseks;
5) andma kord aastas oma tegevusest informatsiooni linnavolikogule ja linnavalitsusele.
§ 11. Noortevolikogu töökord
(1) Noortevolikogu koguneb vähemalt üks kord kuus vastavalt linnavolikogu istungite toimumise ajakavale enne linnavolikogu komisjonide koosolekute toimumist.
(2) Noortevolikogu töövorm on istung.
(3) Noortevolikogu otsused võetakse vastu poolthäälteenamusega.
(4) Noortevolikogu istungid ja istungite protokollid on avalikud.
(5) Noortevolikogu kinnitab oma esimesel istungil täpsema töökorralduse.
(6) Noortevolikogu esitab detsembrikuus ülevaate oma tegevuse kohta linnavolikogule ja linnavalitsusele.
§ 12. Noortevolikogu toetamine
Noortevolikogu tegevusi toetab linnavalitsuse kultuuriosakonna noorsooteenistus.
§ 13. Noortevolikogu esimesed valimised
Noortevolikogu esimesed valimised viiakse läbi 2019. a jaanuaris.


Struktuuritoetuse andmisest ja kasutamisest teavitamise, selle avalikustamise ning toetusest rahastatud objektide tähistamise ja Euroopa Liidu osalusele viitamise tingimused ning kord – Riigi Teataja
Struktuuritoetuse andmisest ja kasutamisest teavitamise, selle avalikustamise ning toetusest rahastatud objektide tähistamise ja Euroopa Liidu osalusele viitamise tingimused ning kord
Struktuuritoetuse andmisest ja kasutamisest teavitamise, selle avalikustamise ning toetusest rahastatud objektide tähistamise ja Euroopa Liidu osalusele viitamise tingimused ning kord - sisukord
§ 2 Teavitamise kohustus
2 STRUKTUURITOETUSE KASUTAMISEST TEAVITAMISE TINGIMUSED JA KORD
§ 3 Struktuuritoetusest rahastatud objektide tähistamise tingimused
§ 4 Objektide tähistamise algus ja kestus
§ 5 Objektide tähistamise vahendid
§ 6 Kleebis
§ 7 Infosilt
§ 8 Stend
§ 9 Tänutahvel
§ 10 Digitaalne struktuuritoetuse logo
3 STRUKTUURITOETUSEST RAHASTATUD OBJEKTIDE TÄHISTAMISE JA EUROOPA LIIDU OSALUSELE VIITAMISE KORD
§ 11 Nõuded eraldusmärgi vormile ja komponentidele
§ 12 Logo mõõtmed ja turvaala
§ 13 Logo värvid
4 STRUKTUURITOETUSE KASUTAMISE AVALIKUSTAMINE
§ 14 Struktuuritoetuse kasutamise andmete avalikustamise tingimused
§ 15 Avalikustamise kord
§ 16 Kommunikatsioonitegevuste korraldamine
RT I, 25.04.2017, 20
Vastu võetud 30.08.2007 nr 211
RT I 2007, 51, 350
jõustumine 16.09.2007
28.01.2010 RT I 2010, 6, 19 14.02.2010
21.04.2017 RT I, 25.04.2017, 17 28.04.2017
Määrus kehtestatakse «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 25 lõike 2 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» alusel toetuse andmisest ja kasutamisest (edaspidi kasutamine) teavitamise, toetuse kasutamise avalikustamise ning toetusest rahastatud objektide tähistamise ja Euroopa Liidu osalusele viitamise tingimused ning kord.
[RT I 2010, 6, 19 - jõust. 14.02.2010]
(2) Nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 31.07.2006, lk 25–78), artikli 3 lõike 2 punktis c nimetatud Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi (edaspidi Euroopa territoriaalne koostöö) rakenduskavade alusel struktuuritoetuse andmisest ja kasutamisest teavitamisel, struktuuritoetuse kasutamise avalikustamisel ning rahastatud objektide tähistamisel ja Euroopa Liidu osalusele viitamisel kohaldatakse käesolevas määruses sätestatut, välja arvatud § 2 lõigetes 4–6, § 3 lõikes 7, § 6 lõigetes 1–3, § 7 lõigetes 3 ja 4, § 8 lõike 2 punktis 4, § 9 lõike 2 punktis 5, §-s 6, §-s 10, § 11 lõikes 1, lõike 2 punktis 4 ja lõigetes 3–7, §-des 12 ja 13, § 15 lõikes 2 ja § 16 lõikes 2 ja 4 sätestatut ning lisa jooniseid 1–20.
§ 2. Teavitamise kohustus
(1) Struktuuritoetuse saajal on kohustus teavitada avalikkust struktuuritoetuse kasutamisest käesolevas määruses ettenähtud korras. Struktuuritoetuse kasutamisest teavitamiseks kasutatakse eraldusmärgina struktuuritoetuse logo (edaspidi logo).
(2) Struktuuritoetuse kasutamisest teavitamine toimub rahastatud objektide tähistamise ja Euroopa Liidu osalusele viitamise teel.
(3) Logo ei tohi kasutada objektil, millel puudub seos struktuuritoetusega või selle andmise või kasutamise tutvustamisega.
(4) Struktuuritoetuse saaja võib kasutada logo enne programmi kinnitamist, kui logoga tähistatud tegevused on kooskõlas programmi raames elluviidavate tegevustega.
(5) Struktuuritoetuse taotleja on kohustatud logo kasutama alates tema projekti kohta tehtud toetuse andmise otsusest.
(6) Kui rahastatav objekt on valminud enne toetuse andmise otsust, tuleb toetuse saajal täita teavitamiskohustusi alates toetuse andmise otsusest.
2. peatükk STRUKTUURITOETUSE KASUTAMISEST TEAVITAMISE TINGIMUSED JA KORD
§ 3. Struktuuritoetusest rahastatud objektide tähistamise tingimused
(1) Objektide tähistamiseks ja Euroopa Liidu osalusele viitamiseks tähistatakse logoga kõik struktuuritoetusest rahastatud ja struktuuritoetust tutvustavad projektid või tegevused (edaspidi objekt), sealhulgas:
1) ehitised;
2) meened;
3) info- ja reklaammaterjalid;
4) üritused;
5) masinad;
6) digitaalsed infokandjad ja materjalid, mille puhul logo paigutatakse pakendile või tootele ning selle esilehele, -kaadrile, -pildile;
7) televisioonisaated, artiklid ja muud tekstid tehniliselt võimalikul ja sobival viisil;
8) trükimeedia või digitaalse meedia väljaannete kuulutused;
9) trükised.
(2) Logo paigutatakse avalikkusele nähtavale kohale.
(3) Kui objekti eripärast tulenevalt ei ole võimalik objekti tähistada logoga, tuleb tekstiliselt viidata nii vastavale fondile kui Euroopa Liidule.
(4) Struktuuritoetuse saaja tähistab loodud veebilehe või projekti kajastava veebilehe logoga ja edastab seejuures teavet struktuuritoetusest rahastatud projekti sisu ning projekti algus- ja lõppkuupäeva kohta, välja arvatud tehnilise abi meetmete projekti puhul.
(5) Struktuuritoetuse saaja paigutab logo dokumentidele, tunnistustele ja sertifikaatidele, mis jaotatakse rahastatud projekti käigus või tulemusel projektis osalejatele või avalikkusele.
(6) Kui struktuuritoetusest rahastatud objekti ei ole tehnilistel põhjustel võimalik logoga tähistada, paigutab struktuuritoetuse saaja oma esindusruumidesse § 7 nõuetele vastava infosildi. Meenele ja töövahendile paigutatakse nimetatud juhul ainult § 11 nõuetele vastav Euroopa Liidu lipu kujutis koos tekstiga «Euroopa Liit» (lisa, joonis 21).
(7) Käesoleva määrusega kehtestatud logo võib kasutada ka perioodi 2004–2006 struktuuritoetusest rahastatud struktuuritoetust tutvustavate tegevuste ja objektide tähistamiseks.
§ 4. Objektide tähistamise algus ja kestus
(1) Logo paigutatakse struktuuritoetuse abil rahastatud või valminud objektile kohe pärast selle soetamist või valmimist, välja arvatud objektid, millele struktuuritoetuse logo on paigutatud tootmise käigus.
(2) Juhul kui projekti raames teostatakse ehitus- või muid tegevusi, tähistatakse objekt logoga vahetult pärast tegevuse alustamist. Ürituse puhul tähistatakse ürituse läbiviimise koht struktuuritoetuse logoga ürituse toimumise perioodiks.
(3) Paigutatud tähistus peab olema loetav ja korrektne vähemalt projekti abikõlblikkuse perioodi lõpuni, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.
[RT I, 25.04.2017, 17 - jõust. 28.04.2017]
(4) Kui struktuuritoetuse kasutamist tähistav vahend saab kahjustada enne tähistuskohustuse tähtaja möödumist, tuleb struktuuritoetuse saajal taastada kahjustuse-eelne olukord.
§ 5. Objektide tähistamise vahendid
Struktuuritoetusest rahastatud objekti tähistab struktuuritoetuse saaja struktuuritoetuse logoga kleebise, infosildi, stendi või tänutahvli abil või lisab objektile logo tootmise käigus vastavalt objekti iseloomule ja käesolevas määruses sätestatud tingimustele.
§ 6. Kleebis
(1) Struktuuritoetusest rahastatud objektid tähistab struktuuritoetuse saaja struktuuritoetuse logo kleebisega järgmiselt:
1) väikesed objektid (kontoritehnika, mööbliesemed, väiksemad töövahendid jm) vertikaalse 27×45 mm suuruse kleebisega (lisa, joonis 13) või horisontaalse 45×27 mm suuruse kleebisega (lisa, joonis 14);
2) suured objektid (sõidukid, seadmed jm) vertikaalse 72×120 mm suuruse kleebisega (lisa, joonis 15) või horisontaalse 120×72 mm suuruse kleebisega (lisa, joonis 16).
(2) Kleebised hangib korraldusasutus ning jaotab need rakendusüksuse vahendusel struktuuritoetuse saajatele tasuta. Korraldusasutus võib keelduda ühe projekti kohta üle 500 kleebise tasuta väljastamisest.
(3) Kleebist ei pea kasutama juhul, kui struktuuritoetusest rahastatud objektiga samasse ruumi on paigaldatud § 7 nõuetele vastav infosilt või kui objektile on tootmise käigus lisatud lõikes 1 sätestatud nõuetele vastav logo. Rakendusüksusel on sellisel juhul õigus otsustada objekti tähistamise vahendi või tegevuse märgistuse minimaalsete mõõtmete üle.
§ 7. Infosilt
(1) Kui struktuuritoetuse abiga on renditud, ostetud, ehitatud, renoveeritud või sisustatud hooneid, ruume, rajatisi või muid sarnaseid objekte ning läbi viidud tegevusi ja üritusi, mille asukohta stendi või tänutahvli paigaldamine ei ole nõutav, tuleb nendesse hoonetesse, ruumidesse, rajatistele või nendega seotud kohta nähtavale kohale paigaldada struktuuritoetuse logoga infosilt (lisa, joonis 17). Infosildi olemasolu korral ei ole vaja üksikobjektide tähistamiseks eraldi kleebiseid kasutada.
(2) Infosildil peab asetsema struktuuritoetuse logo ning struktuuritoetusest rahastatud projekti nimi või lühikirjeldus, projekti toimumise ajavahemik või valmimise aeg.
(3) Infosildi minimaalne suurus on 210×148,5 mm.
(4) Struktuurivahenditest rahastatud objekte võib struktuuritoetuse saaja tähistada struktuuritoetuse logoga lõigetes 1–3 sätestatust erinevalt, kooskõlastades selle eelnevalt rakendusüksusega.
§ 8. Stend
(1) Kui infrastruktuuri või ehitusobjekti rahastamisel on avaliku sektori osaluse kogusumma suurem kui 500 000 eurot, püstitatakse objekti asukohta stend (lisa, joonis 18).
(2) Stend peab vastama järgmistele tingimustele:
1) stend paigaldatakse avalikkusele nähtavasse kohta, mis asub soetatava või ehitatava objekti vahetus läheduses;
2) stendile paigutatakse struktuuritoetuse logo, millele eraldatakse vähemalt 25% stendi pindalast;
3) stendile lisatakse projekti nimi või tegevuste nimetused, valmimise aeg, struktuuritoetuse saaja ja vajaduse korral projekti sisu lühikirjeldus;
4) stendi minimaalne suurus on 1500×1000 mm;
5) stendile on lubatud paigutada ka teiste objekti valmimise või rahastamisega seotud asutuste logosid ning muud täiendavat informatsiooni objekti kohta;
6) objektide puhul, mille osas on nõutav «Ehitusseaduse» § 29 lõike 2 punktis 3 nimetatud informatsioonitahvli paigaldamine, tuleb olenemata avaliku sektori kogupanuse suurusest lisada informatsioonitahvlile ka viide struktuuritoetuse kasutamisele vastavalt käesoleva lõike punktides 2 ja 3 sätestatud nõuetele. Nimetatud nõuetele vastava informatsioonitahvli paigaldamisel ei ole eraldi struktuuritoetusele viitava stendi paigaldamine vajalik.
(3) Kui ühel ja samal territooriumil teostatakse samaaegselt erinevaid struktuuritoetusest rahastatud, lõikes 1 nimetatud projekte, võib lõike 2 punktide 2 ja 3 kohase informatsiooni eelnevalt rakendusüksusega kooskõlastades kanda ühele ja samale stendile.
(4) Kui stend ei ole paigaldatud vastavalt lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimustele, loetakse seda teavitusnõuete rikkumiseks, mis rakendusüksuse ettekirjutuste mittejärgmise korral võib viia toetuse väljamaksmata jätmiseni või tagasinõudmiseni.
§ 9. Tänutahvel
(1) Kui füüsilise objekti ostmisel või infrastruktuuri või ehitusobjekti rahastamisel on avaliku sektori osaluse kogusumma suurem kui 500 000 eurot, peab struktuuritoetuse saaja hiljemalt kuue kuu jooksul pärast objekti soetamist või tööde lõpetamist paigaldama objekti asukohta tänutahvli. Infrastruktuuri või ehitusobjekti rahastamisel asendab struktuuritoetuse saaja §-s 8 nimetatud stendi või nõuetekohase informatsioonitahvli tänutahvliga (lisa, joonis 19) kuue kuu jooksul pärast tööde lõpetamist.
(2) Tänutahvel peab vastama järgmistele tingimustele:
1) tänutahvel paigaldatakse avalikkusele nähtavasse kohta, mis asub objektil, selle vahetus läheduses või sellega seotud kohas;
2) tänutahvlile paigutatakse struktuuritoetuse logo, millele eraldatakse vähemalt 25% tänutahvli pindalast;
3) tänutahvlile märgitakse objekti valmimise aeg;
4) tänutahvlile märgitakse projekti nimi või lühikirjeldus;
5) tänutahvli minimaalne suurus on 500×300 mm.
(3) Kui ühel ja samal territooriumil teostati samaaegselt erinevaid struktuuritoetusest rahastatud, lõikes 1 nimetatud projekte, võib lõike 2 punktide 2 ja 3 kohase informatsiooni eelnevalt rakendusüksusega kooskõlastades kanda ühele ja samale tänutahvlile. Stend asendatakse tänutahvliga 6 kuu jooksul pärast esimese projekti lõppemist.
(4) Tänutahvlit peab lõike 1 kohases objekti asukohas üleval hoidma kuni perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse § 22 punkti 12 kohase vara säilimise ja sihtotstarbelise kasutamise kohustuse aja lõpuni.
(5) Kui tänutahvel ei ole paigaldatud vastavalt lõigetes 1–4 sätestatud tingimustele, loetakse seda teavitusnõuete rikkumiseks, mis rakendusüksuse ettekirjutuste mittejärgmise korral võib viia toetuse väljamaksmata jätmiseni või tagasinõudmiseni.
§ 10. Digitaalne struktuuritoetuse logo
Struktuuritoetusest rahastatud objektide tähistamiseks vajaliku digitaalse struktuuritoetuse logo teeb korraldusasutus struktuuritoetuse saajale avalikult kättesaadavaks veebilehel www.struktuurifondid.ee.
3. peatükk STRUKTUURITOETUSEST RAHASTATUD OBJEKTIDE TÄHISTAMISE JA EUROOPA LIIDU OSALUSELE VIITAMISE KORD
§ 11. Nõuded eraldusmärgi vormile ja komponentidele
(1) Logo koosneb Euroopa Liidu embleemist ja purjekujulisest Eesti lipu kujutisest ning nende all olevast tekstist (lisa, joonised 1–4).
(2) Logol Euroopa Liidu embleemi all asub:
1) Euroopa Sotsiaalfondist rahastatud projektide puhul tekst «Euroopa Liit» ja «Euroopa Sotsiaalfond» (lisa, joonis 1);
2) Euroopa Regionaalarengu Fondist rahastatud projektide puhul tekst «Euroopa Liit» ja «Euroopa Regionaalarengu Fond» (lisa, joonis 2);
3) Ühtekuuluvusfondist rahastatud projektide puhul tekst «Euroopa Liit» ja «Ühtekuuluvusfond» (lisa, joonis 3);
4) mitmele fondile viitamisel või korraldusasutuse poolt läbiviidavate teavitustegevuste puhul tekst «Euroopa Liidu struktuuritoetus» (lisa, joonis 4).
(3) Purjekujulise Eesti lipu kujutise all asub tekst «Eesti tuleviku heaks» (lisa, joonised 1–4).
(4) Logo kirjatüübiks on Din 1451 Mittelschrift (True Type) (lisa, joonis 10).
(5) Logo kasutatakse horisontaalselt või vertikaalselt. Horisontaalsel logol asub Euroopa Liidu embleem vasakul ja purjekujuline Eesti lipu kujutis paremal. Vertikaalsel logol asub Euroopa Liidu embleem all ja purjekujuline Eesti lipu kujutis ülal.
(6) Välisriikides levitatavatel trükistel ja teistel võõrkeelsetel infomaterjalidel võib kasutada ka logode ingliskeelseid versioone (lisa, joonis 20).
(7) Logo esitatakse käesolevas määruses ja selle lisas toodud kujul. Muud kasutusviisid ei ole lubatud.
§ 12. Logo mõõtmed ja turvaala
(1) Logo turvaala on logo ümber olev tühi ala, millel ei ole muid kujunduselemente (lisa, joonis 5).
(2) Struktuuritoetuse logo turvaala proportsioonid logo suhtes on muutumatud (lisa, joonis 6).
(3) Struktuuritoetuse logo väikseimad lubatud mõõtmed on horisontaalsel logol 25×10 mm ja vertikaalsel logol 11×24 mm (lisa, joonis 7).
(4) Tumedal ja kirjul taustal kasutatakse logo ainult koos valget värvi turvaalaga (lisa, joonis 8). Kui heledal ühevärvilisel taustal puudub võimalus trükkida logo taustaks valget turvaala, kasutatakse ainult mustvalget logo (lisa, joonis 9).
§ 13. Logo värvid
(1) Logo kasutakse värvilisena (lisa, joonis 11). Kui trükitehnilistel põhjustel või muudel põhjendatud juhtudel ei ole logo värvilisena kujutamine võimalik, võib logo kasutada mustvalgena. Mustvalge logo korral on Euroopa Liidu embleemi raam must ning tähed mustad valgel taustal (lisa, joonis 12).
(2) Logo Euroopa Liidu embleemi värvikoodid on (lisa, joonis 11):
1) kollane (Spotvärv: PANTONE Yellow; CMYK: C 0%, M 0%, Y 100%, K 0%; RGB: R 255%, G 204%, B 0%);
2) sinine (Spotvärv: PANTONE Reflex Blue; CMYK: C 100%, M 80%, Y 0%, K 0%; RGB: R 0%, G 0%, B 153%);
3) must (Spotvärv: PANTONE Black C; CMYK: C 0%, M 0%, Y 0%, K 100%; RGB: R 0%, G 0%, B 0%).
(3) Logo purjekujulise Eesti lipu kujutise värvikoodid on:
1) sinine (Spotvärv: PANTONE 285 C; CMYK: C 91%, M 43%, Y 0%, K 0%; RGB: R 31%, G 96%, B 169%);
(4) Mustvalge Euroopa Liidu embleemi värvikoodid on (lisa, joonis 12):
1) must (Spotvärv: PANTONE Black C; CMYK: C 0%, M 0%, Y 0%, K 100%; RGB: R 0%, G 0%, B 0%);
2) valge.
(5) Mustvalge purjekujulise Eesti lipu kujutise värvikoodid on (lisa, joonis 12):
1) hall (Spotvärv: PANTONE 423 C; CMYK: C 0%, M 0%, Y 0%, K 50%; RGB: R 127%, G 127%, B 127%);
(6) Logo teksti värvikood on (lisa, joonis 10) must (Spotvärv: PANTONE Black C; CMYK: C 0%, M 0%, Y 0%, K 100%; RGB: R 0%, G 0%, B 0%).
4. peatükk STRUKTUURITOETUSE KASUTAMISE AVALIKUSTAMINE
§ 14. Struktuuritoetuse kasutamise andmete avalikustamise tingimused
(1) Vastavalt «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 25 lõikes 5 sätestatule avalikustab rakendusüksus, Euroopa territoriaalse koostöö rakenduskavade puhul vastava rakenduskava ühine tehniline sekretariaat, struktuuritoetusest rahastatud projekti kohta vähemalt järgmised andmed:
1) struktuuritoetuse saaja nimi;
3) struktuuritoetuse summa.
(2) Lisaks lõikes 1 nimetatud andmetele avalikustatakse võimalusel ka projekti kestus.
(3) Euroopa territoriaalse koostöö rakenduskavade alusel struktuuritoetusest rahastatud projekti andmed avalikustab vastava rakenduskava ühine tehniline sekretariaat Euroopa territoriaalse koostöö rakenduskavade veebilehel.
§ 15. Avalikustamise kord
(1) Andmed avalikustatakse pärast struktuuritoetuse taotluse rahuldamise otsuse tegemist ja programmi või investeeringute kava kinnitamist ning hoitakse avalikuna vähemalt kuni 31. detsembrini 2015. a.
(2) Rakendusüksused avalikustavad struktuuritoetusest rahastatud projektide andmed oma veebilehel ning korraldusasutus veebilehel www.struktuurifondid.ee.
(3) Rakendusasutus edastab programmi ja selle muudatused kümne tööpäeva jooksul pärast kinnitamist korraldusasutusele e-posti teel.
(4) Korraldusasutus avaldab meetme tingimused, investeeringute kava ja programmi veebilehel www.struktuurifondid.ee.
§ 16. Kommunikatsioonitegevuste korraldamine
(1) Struktuuritoetuse kommunikatsiooni korraldamiseks koostab:
1) Haridus- ja Teadusministeerium inimressursi arendamise rakenduskava kommunikatsiooniplaani;
2) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium majanduskeskkonna arendamise rakenduskava kommunikatsiooniplaani;
3) Keskkonnaministeerium elukeskkonna arendamise rakenduskava kommunikatsiooniplaani;
4) Siseministeerium Eesti–Läti 2007–2013 rakenduskava kommunikatsiooniplaani.
(2) Korraldusasutus teeb rakenduskavade üleseid teavitustegevusi koostöös lõike 1 punktides 1–3 nimetatud ministeeriumidega.
(3) Kommunikatsiooniplaani koostamisel lähtuvad lõike 1 punktides 1–3 nimetatud ministeeriumid (edaspidi ministeerium) ja Siseministeerium Eesti–Läti 2007–2013 rakenduskava raames Euroopa Komisjoni määrusest (EÜ) nr 1828/2006, milles sätestatakse rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi (ELT L 371, 27.12.2006, lk 1–159). Ministeerium juhindub kommunikatsiooniplaani koostamisel ka korraldusasutuse koostatud struktuurivahendite kommunikatsioonistrateegiast ja kommunikatsiooniplaani koostamise juhendist.
(4) Ministeerium esitab kommunikatsiooniplaani korraldusasutusele kooskõlastamiseks kahe kuu jooksul pärast rakenduskava vastuvõtmist Euroopa Komisjonis vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1083/2006.
(5) Korraldusasutus esitab kommunikatsiooniplaanid nelja kuu jooksul pärast rakenduskava vastuvõtmist Euroopa Komisjonile kooskõlastamiseks vastavalt Euroopa Komisjoni määruse (EÜ) nr 1828/2006 artiklis 3 sätestatule.
(6) Ministeerium koostab koostöös korraldusasutusega rakenduskava kommunikatsiooniplaani alusel iga aasta kohta kommunikatsioonitegevuste kava, mis sisaldab tegevuste nimekirja ja eelarvet ning mis esitatakse korraldusasutusele infoks e-posti teel. Eesti–Läti 2007–2013 rakenduskava raames koostab aastase kommunikatsioonitegevuste kava Siseministeerium.
(7) Ministeerium võib muuta kommunikatsioonitegevuste kava tegevusi kommunikatsiooniplaani eelarve piires. Ministeerium teavitab kommunikatsioonitegevuste kava muudatuste tegemisest korraldusasutust e-posti teel.
(8) Ülevaade lõikes 1 nimetatud kommunikatsiooniplaani rakendamisest esitatakse rakenduskava seirekomisjonile vastavalt Euroopa Komisjoni määruse (EÜ) nr 1828/2006 artiklis 4 sätestatule.
Lisa Logo joonised


§ 3 Müügipileti hinnad tänavakaubanduses
§ 4 Müügipileti hinnad suurüritustel (eeldatav osalejate arv 1000 ja rohkem inimest)
§ 5 Müügipileti hinnad väikeüritustel (eeldatav osalejate arv kuni 1000 inimest)
§ 6 Müügipileti eest tasumine
§ 7 Müügipileti väljastamine
RT IV, 12.04.2018, 5
Vastu võetud 28.03.2018 nr 19
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 37, kaubandustegevuse seaduse § 18 lõike 5 ning Viru-Nigula Vallavolikogu 28. märtsi 2018 määruse nr 18 "Tänavakaubanduse ning avalikul üritusel kauba või teenuse müügi kord" § 10 lõike 4 alusel.
Määrusega kehtestatakse müügipileti hind Viru-Nigula Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) või tema poolt volitatud valla hallatava asutuse tegutsemise korral kaubanduse korraldajana.
(1) Müügipilet on vallavalitsuse poolt väljastatud dokument, mille alusel võib sellel märgitud tingimustel kaupa või teenust müüa.
(2) Väljastatud müügipilet peab vastama kaubandustegevuse seaduse § 18 lõike 2 ja lõike 4 nõuetele.
§ 3. Müügipileti hinnad tänavakaubanduses
Kehtestada ühe müügikoha pileti hind olenemata kaubagrupist:
1) päevapilet 5 (viis) eurot;
2) nädalapilet 15 (viisteist) eurot;
3) kuupilet 35 (kolmkümmend viis) eurot;
4) pensionär, kes rahvastikuregistri andmetel on Viru-Nigula valla elanik, vabastatakse oma aiasaaduste ning enda korjatud metsasaaduste müümisel müügipileti kohustusest;
5) Viru-Nigula vallas registreeritud õpilasfirmad vabastatakse müügipileti kohustusest.
§ 4. Müügipileti hinnad suurüritustel (eeldatav osalejate arv 1000 ja rohkem inimest)
(1) Kehtestada avalikul üritusel müügipileti hinnaks:
1) toitlustajatele ja lahja alkoholi (vastavalt alkoholiseadusele) müüjatele 350 (kolmsada viiskümmend) eurot üks müügikoht - ühe päeva müügipilet;
2) lahja alkoholi (vastavalt alkoholiseadusele) müüjatele 300 (kolmsada) eurot üks müügikoht - ühe päeva müügipilet;
3) väiketoitlustajatele (jäätis, pirukad jms) 75 (seitsekümmend viis) eurot üks müügikoht - ühe päeva müügipilet;
4) atraktsioonid 100 (sada) eurot;
5) kauplejale kuni 3 (kolm) müügimeetrit (väike koht) 25 (kakskümmend viis) eurot;
6) kauplejale 3-6 (kolm kuni kuus) müügimeetrit (keskmise suurusega koht) 45 (nelikümmend viis) eurot;
7) kauplejale üle 6 (kuue) müügimeetri (suur koht) 60 (kuuskümmend) eurot;
8) müügipiletiga kaasneb toitlustajale 4 (neli) tasuta pääset ning teistele kauplejatele 2 (kaks) tasuta pääset.
(2) Kehtestada müügikoha müügipileti hinnale lisaks tasu elektri kasutuse eest üks päev 25 (kakskümmend viis) eurot müügikoha kohta.
§ 5. Müügipileti hinnad väikeüritustel (eeldatav osalejate arv kuni 1000 inimest)
1) toitlustajatele ja lahja alkoholi (vastavalt alkoholiseadusele) müüjatele 35 (kolmkümmend viis) eurot üks müügikoht - ühe päeva müügipilet;
2) väiketoitlustajatele (jäätis, pirukad jms) 15 (viisteist) eurot üks müügikoht - ühe päeva müügipilet;
3) atraktsioonid 15 (viisteist) eurot;
4) kauplejale kuni 3 (kolm) müügimeetrit (väike koht) 10 (kümme) eurot;
5) kauplejale 3-6 (kolm kuni kuus) müügimeetrit (keskmise suurusega koht) 15 (viisteist) eurot;
6) kauplejale üle 6 (kuue) müügimeetri (suur koht) 25 (kakskümmend viis) eurot;
7) müügipiletiga kaasneb toitlustajale 4 (neli) tasuta pääset ning teistele kauplejatele 2 (kaks) tasuta pääset.
(2) Kehtestada müügikoha müügipileti hinnale lisaks tasu elektri kasutuse eest üks päev 15 (viisteist) eurot müügikoha kohta.
§ 6. Müügipileti eest tasumine
(1) Müügipileti hind tasutakse sularahas vallavalitsuse kassasse või avalikul üritusel vallavalitsuse poolt selleks volitatud isikule.
(2) Müügipileti eest on võimalik tasuda ülekandega vallavalitsuse arvelduskontole. Makse selgituseks tuleb märkida, kas tasutakse kauplemise eest tänavakaubanduses või avalikul üritusel (avaliku ürituse puhul ürituse kuupäev ja avaliku ürituse nimetus, kaubagrupi nimetus ning müügikoha suurus).
§ 7. Müügipileti väljastamine
(1) Müügipilet väljastatakse kas elektrooniliselt või paberkandjal. Elektroonilise müügipileti taotlus (allkirjastatud digitaalselt) saadetakse Viru-Nigula vallavalitsuse elektronposti aadressile vallavalitsus@viru-nigula.ee. Elektrooniline müügipilet väljastatakse hiljemalt kolme tööpäeva jooksul taotluse esitamise kuupäevast.
(2) Müügipileti elektroonilise kättetoimetamise korral saadetakse müügipilet taotleja poolt esitatud elektronposti aadressile. Elektrooniline müügipilet peab olema digitaalselt allkirjastatud või skaneeritud.
(3) Müügipileti taotluse elektrooniline vorm on kättesaadav Viru-Nigula Vallavalitsuse kodulehel http://www.viru-nigula.ee/.
Enne käesoleva määruse jõustumist tänavakaubanduse korras kauplemiseks antud müügipiletid kehtivad vastaval müügipiletil märgitud kehtivusaja lõpuni.
(1) Tunnistada kehtetuks Kunda Linnavolikogu 25.04.2016 määrus nr 14 „Müügipileti hinna kehtestamine“.


Entry into force: 01.05.201915.03.201901.01.201916.01.201601.07.201401.01.201415.07.2013
(1) A state museum and a museum using a state-owned museum collection on the basis of a contract under public law concluded on the basis of § 9 of this Act (hereinafter a museum using a state-owned museum collection) shall counsel persons, if possible, on the matters of the intangible and tangible cultural heritage.
(2) A state museum, a museum using a state-owned museum collection and a museum of a legal person in public law that has voluntarily joined the database of museums established on the basis of § 15 of this Act, a municipal museum and a private museum (hereinafter together a museum that has joined the database of museums) shall be entitled to receive counselling from the Ministry of Culture upon organisation of the museum collection and the performance of the functions of a museum.
(2) To check the presence and condition of a museum object and a thing accepted on deposit with the museum for longer than a year, a state-owned museum and a museum using the state-owned museum collection shall conduct inventories considering that all the museum objects and things accepted on deposit for longer than one year would be checked at least once every five years. Upon a reasoned request of a museum the minister responsible for the area. may extend this term by a directive.
(1) A state-owned museum collection or subcollection thereof (hereinafter in this section collection) may be granted for use to a museum of a state foundation, a museum of a legal person in public law, a municipal museum and a privately-owned museum free of charge on the basis of a contract under public law if its activities correspond to the purposes provided for in subsection 2 (1) of this Act.
(2) The contract under public law shall be concluded by the minister who directs the ministry being the administrator of state assets for the purposes of the State Assets Act.
(3) The contract under public law shall prescribe the duties for the preservation and use of the collection, the obligation and conditions for replenishment of the museum collection, the amount of budgetary support prescribed for the specified activities, the intended purpose of such use and the procedure for submitting the report on using the support, the term of use of the museum collection if the collection is granted for use for a specified term, and the bases for termination of the contract under public law and for the claim of recovery. The conditions for charging a fee for the services related to the communication of the collection to the general public may be prescribed in the contract under public law, taking account of the provisions of subsection 20 (3) of this Act.
(5) A list of museum objects in which the condition of each museum object is noted and a list of records shall be appended to the contract under public law.
(6) If a museum that uses a state-owned collection terminates activities, the minister who concluded the contract under public law shall decide the transfer of the collection to another museum specified in subsection (1) of this section.
(7) The public auction shall be held electronically and the auctioneer for the purposes of the State Assets Act shall be the Ministry of Culture.
(3) The controller of the database of museums is the Ministry of Culture.
(4) The duties of the controller of the database of museums may be performed by a legal person in private law on the basis of a contract under public law to the extent prescribed by the controller.
(5) Joining the database of museums shall be compulsory for a state museum and a museum with which a contract under public law is concluded for the use of the state-owned museum collection pursuant to § 9 of this Act, except for the museum collection in the field of nature for which data shall be available to the public in another manner.
(6) A museum of a legal person in public law, a municipal museum and a private museum shall have the right to join the database of museums submitting an application to the minister responsible for the area. in this respect. The minister responsible for the area shall decide on the joining with the museum on condition that the activities of the museum correspond to the functions of the museum provided for in subsection 2 (1) of this Act. The joining with the database of museums shall be enacted by concluding a contract between the museum and the minister responsible for the area..
(8) A museum shall have the right to process personal data which are included in the museum object or in the data describing thereof in the database of museums.
§ 16. Specifications for processing of copyright and personal data
(1) The digital image of a museum object, a digital museum object and data describing a museum object and digital image shall be made available to the public without restriction on access through the database of museums, taking account of the Copyright Act and the conditions of the Personal Data Protection Act.
(2) A museum shall process personal data in the procedure provided for in the Personal Data Protection Act taking account of the specifications provided for in this section.
(3) A digital museum object, the digital image of a museum object and data describing a museum object, a digital museum object and the digital image of a museum object, whose copyright or related rights belong to the museum on the basis of the law or transaction, are reusable under the terms and pursuant to the procedure provided for in the Public Information Act, taking account of the specifications laid down by this Act and the Copyright Act and with reference to the museum object and museum into the museum collection of which the used digital museum object or the digital image of the museum object is included.
(4) The making available to the public of personal data included in the museum object or data describing thereof shall be terminated in the database of museums at the request of the data subject.
(5) If a court decision or administrative act prohibiting the distribution of a museum object or making it available to the public enters into force, a person may request access for research and teaching purposes through the museum that owns the museum collection including the museum object. The grant of the right for access shall be decided by the head of the museum, a person appointed by the founder of the museum of a legal person in public law or the decision making body thereof that shall assess, upon making the decision, the justification of the request, need for access and the reason for prohibiting the distribution to the public.
(1) A museum of state foundation, a museum of a legal person in public law, a municipal museum and a private museum may receive activity support from the state budget through the Ministry of Culture under the following conditions:
(4) The procedure for application and allocation of funds for the activity support of the museums from the state budget to the Ministry of Culture shall be established by a regulation of the minister responsible for the area.
(1) State and administrative supervision over the organisation of the museum collection that has joined the database of museums shall be conducted by the Ministry of Culture.
(2) The Ministry of Culture shall exercise supervision over:
(3) In addition to that specified in subsection (2) of this section in the case of a museum that is using the state-owned museum collection the Ministry of Culture shall check, in the course of the administrative supervision, the compliance of the using of the museum collection with the contract under public law concluded on the basis of subsection 9 (2) of this Act.
(1) The Ministry of Culture may apply special measures of state supervision, provided for in §§ 30, 49, 50 and 51 of the Law Enforcement Act, for supervision provided for in this Act on the basis of and in the procedure provided for in the Law Enforcement Act
RT I, 21.12.2018, 25
(1) Käesolev seadus sätestab muuseumi mõiste, muuseumikogu korralduse ja muuseumi tegevuse alused ning museaali kindlustamise ja rahvusvahelise näituse omanikule tekkinud kahju riigi poolt hüvitamise tingimused.
(2) Käesolevat seadust kohaldatakse muuseumina tegutsevale ministeeriumi hallatavale riigiasutusele ja selle struktuuriüksusele ning ministeeriumi valitsemisalas muuseumina tegutsevale valitsusasutusele ja selle struktuuriüksusele (edaspidi riigimuuseum) ning riigi asutatud sihtasutusele ja selle struktuuriüksusele (edaspidi riigi sihtasutuse muuseum).
(3) Avalik-õigusliku juriidilise isiku struktuuriüksusena tegutsevale muuseumile (edaspidi avalik-õigusliku isiku muuseum), valla või linna ametiasutuse hallatava asutuse ja selle struktuuriüksusena tegutsevale muuseumile (edaspidi munitsipaalmuuseum), eraõigusliku juriidilise isiku ja selle struktuuriüksusena tegutsevale muuseumile, mis ei ole riigi sihtasutuse muuseum, ning füüsilisest isikust ettevõtjale kuuluvale muuseumile (edaspidi eramuuseum) kohaldatakse käesolevat seadust niivõrd, kuivõrd see on käesolevas seaduses sätestatud.
(4) Käesolevat seadust ei kohaldata teadus- ja arendusasutuse hallatava teaduskollektsiooni suhtes juhul, kui selle andmed on kantud teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse alusel asutatud Eesti Teadusinfosüsteemi.
(5) Museaali väljaveole ja ekspordile kohaldatakse kultuuriväärtuste väljaveo, ekspordi ja sisseveo seadust.
(6) Käesolevas seaduses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi.
(1) Muuseum on ühiskonna ja selle arengu teenistuses alaliselt tegutsev kultuuri- ja haridusasutus, mis ei taotle majanduslikku kasumit, mis on üldsusele avatud ning mille ülesanne on koguda, säilitada, uurida ning vahendada inimese ja tema elukeskkonnaga seotud vaimset ja materiaalset kultuuripärandit hariduslikel, teaduslikel ja elamuslikel eesmärkidel. Muuseum arvestab oma ülesannete täitmisel muu hulgas laste ja puuetega inimeste vajadusi.
(2) Museaal on muuseumis arvele võetud kultuuriväärtusega asi, mille üle peetakse arvestust muuseumide rahvusvahelistest dokumenteerimispõhimõtetest lähtudes.
(3) Muuseumikogu on museaalide kogum, mis võib olla jaotatud alakogudeks museaalide rühmade või liikide järgi.
(4) Kogumispõhimõtted on muuseumikogu eesmärgipärase täiendamise aluseks olevad suunised, mis annavad muuseumikogu täiendamiseks selged valikukriteeriumid. Kogumispõhimõtete koostamisel lähtutakse olemasoleva muuseumikogu ülevaatest ning juurdekasvuvõimaluste ja säilitustingimuste analüüsist, arvestades muu hulgas seotud muuseumide tegevust.
(5) Abikogu on muuseumi ülesandeid toetaval eesmärgil moodustatud kogu, millesse arvatud asjad ei ole museaalid.
(6) Hoiule võetud asi on asutuselt, juriidiliselt või füüsiliselt isikult muuseumisse hoiule võetud kultuuriväärtusega asi, mida ei arvata muuseumikogusse.
§ 3. Muuseumi nõustamine
(1) Riigimuuseum ja riigile kuuluvat muuseumikogu käesoleva seaduse § 9 kohaselt sõlmitud halduslepingu alusel kasutav muuseum (edaspidi riigile kuuluvat muuseumikogu kasutav muuseum) nõustab võimaluse korral inimesi vaimse ja materiaalse kultuuripärandi küsimustes.
(2) Riigimuuseumil, riigile kuuluvat muuseumikogu kasutaval muuseumil ning käesoleva seaduse § 15 alusel asutatud muuseumide andmekoguga vabatahtlikult liitunud avalik-õigusliku isiku muuseumil, munitsipaalmuuseumil ja eramuuseumil (edaspidi koos muuseumide andmekoguga liitunud muuseum) on õigus saada Kultuuriministeeriumilt nõustamist muuseumikogu korraldamisel ning muuseumi ülesannete täitmisel.
§ 4. Muuseumi valduses olev vara, selle kasutamine ja käsutamine
(1) Muuseumi valduses olev vara koosneb museaalidest ja muudest muuseumi ülesannete täitmiseks vajalikest rahaliselt hinnatavatest asjadest ning õigustest.
(2) Riigimuuseumi valduses oleva vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub riigivaraseaduses sätestatud korras, arvestades käesoleva seaduse erisusi.
(3) Riigi sihtasutuse muuseumi, avalik-õigusliku isiku muuseumi, munitsipaalmuuseumi ja eramuuseumi valduses oleva vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub muuseumi asutaja kehtestatud korras, arvestades käesoleva seaduse erisusi.
2. peatükk Muuseumikogu korraldus
§ 5. Muuseumikogu täiendamise põhimõtted ning muuseumikogu täiendamise ja kultuuriväärtusega asja muuseumisse hoiule võtmise kord
(1) Muuseumide andmekoguga liitunud muuseumi kogu täiendatakse eesmärgipäraselt, lähtudes muuseumi koostatud kogumispõhimõtetest.
(2) Muuseumide andmekoguga liitunud muuseumi kogumispõhimõtted kinnitab muuseumi juht, avalik-õigusliku isiku muuseumi asutaja määratud isik või otsustuskogu, arvestades muu hulgas käesoleva seaduse §-s 19 nimetatud muuseuminõukogu seisukohta. Muuseum avaldab kogumispõhimõtted oma veebilehel.
(3) Muuseumide andmekoguga liitunud muuseum ei võta kultuuriväärtusega asja museaalina arvele, kui:
1) asi ei vasta muuseumi kogumispõhimõtetele;
2) asja üleandja esitab eritingimusi, mis on vastuolus muuseumi ja selle külastajate pikaajaliste huvidega;
3) asja üle arvestuse pidamiseks, selle säilitamiseks või eksponeerimiseks puuduvad tingimused või eelarvelised võimalused.
(4) Muuseumikogu täiendamisel peab muuseumide andmekoguga liitunud muuseum:
1) oma võimaluste piires välja selgitama kultuuriväärtusega asja päritolu, et vältida omaniku tahte vastaselt tema valdusest välja läinud või teisest riigist välja viidud asja museaalina arvele võtmist;
2) arvestama teiste sama piirkonna või sarnase ainevaldkonna muuseumide kogumispõhimõtteid.
(5) Muuseumikogu täiendamise ja kultuuriväärtusega asja muuseumisse hoiule võtmise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega. Määruses nähakse ette asja museaalina arvele võtmise otsustamisel ja käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 nimetatud põhimõtete arvestamisel rakendatavad nõuded, asja museaalina arvele võtmise ja muuseumisse hoiule võtmisel läbiviidavate toimingute vormistamise nõuded ning museaali ja muuseumisse hoiule võetud asja kasutamiseks andmisel, muuseumikogust väljaarvamisel ja õigustatud isikule tagastamisel läbiviidavate toimingute vormistamise nõuded.
§ 6. Museaali ja muuseumisse hoiule võetud asja märgistamine ning säilitamine
(1) Muuseumide andmekoguga liitunud muuseum märgistab iga museaali ja muuseumisse kauemaks kui aastaks hoiule võetud asja ning tagab selle säilimise.
(2) Museaali ja muuseumisse kauemaks kui aastaks hoiule võetud asja allesoleku ja seisundi kontrollimiseks viivad riigimuuseum ja riigile kuuluvat muuseumikogu kasutav muuseum läbi inventuure arvestusega, et kõik museaalid ja muuseumisse kauemaks kui aastaks hoiule võetud asjad oleksid üle kontrollitud vähemalt üks kord iga viie aasta järel. Muuseumi põhjendatud taotluse korral võib valdkonna eest vastutav minister seda tähtaega käskkirjaga pikendada.
(3) Museaali ja muuseumisse kauemaks kui aastaks hoiule võetud asja märgistamise ja säilitamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 7. Museaali üleandmine teisele muuseumile, raamatukogule ja Rahvusarhiivile
(1) Muuseumide andmekoguga liitunud muuseumi museaali võib üle anda teisele muuseumide andmekoguga liitunud muuseumile, kui üleandmine ei kahjusta muuseumikogu terviklikkust ja museaal on vajalik teise muuseumi muuseumikogu täiendamiseks.
(2) Museaali võib üle anda raamatukogule, kui üleandmine ei kahjusta muuseumikogu terviklikkust ja museaal on vajalik raamatukogu teavikute kogu täiendamiseks.
(3) Museaali võib üle anda Rahvusarhiivile, kui üleandmine ei kahjusta muuseumikogu terviklikkust ja museaal on samal ajal arhivaal arhiiviseaduse tähenduses.
(4) Museaali üleandmise otsustab üleandva muuseumi nõusolekul selle asutaja.
(5) Museaali üleandmisel hinnatakse ja kirjeldatakse museaali seisundit.
§ 8. Museaali kasutamiseks andmine
Riigile kuuluvasse muuseumikogussse arvatud museaali võib anda kasutamiseks teisele muuseumile, asutusele, juriidilisele ja füüsilisele isikule teadustöö, eksponeerimise ja muul eesmärgil, kui muuseum on veendunud museaali nõuetekohases säilitamises.
§ 9. Riigile kuuluva muuseumikogu kasutamine
(1) Riigile kuuluva muuseumikogu või selle alakogu (edaspidi käesolevas paragrahvis kogu) võib anda riigi sihtasutuse muuseumile, avalik-õigusliku isiku muuseumile, munitsipaalmuuseumile ja eramuuseumile tasuta kasutamiseks halduslepingu alusel juhul, kui tema tegevus vastab käesoleva seaduse § 2 lõikes 1 sätestatud ülesannetele.
(2) Halduslepingu kogu kasutamiseks sõlmib minister, kelle juhitav ministeerium on kogu kui riigivara valitseja riigivaraseaduse tähenduses.
(3) Halduslepingus nähakse ette ülesanded kogu säilitamisel ja kasutamisel, kogu täiendamise kohustus ja tingimused, nimetatud tegevuseks ettenähtud riigieelarvelise toetuse suurus, selle kasutamise sihtotstarve ja toetuse kasutamise aruande esitamise kord, kogu kasutamise tähtaeg, kui kogu antakse kasutamiseks tähtajaliselt, ning halduslepingu lõpetamise ja kogu tagasinõudmise alused. Halduslepingus võib ette näha kogu üldsusele vahendamisega seotud teenuste eest tasu võtmise tingimused, arvestades käesoleva seaduse § 20 lõikes 3 sätestatut.
(4) Kogu tähtajaliselt kasutamiseks andmisel võib tähtaeg ületada kümmet aastat.
(5) Halduslepingule lisatakse museaalide nimekiri, milles on ära märgitud iga museaali seisund ja arvestusdokumentide loetelu.
(6) Kui muuseum, kes kasutab riigile kuuluvat kogu, lõpetab tegevuse, otsustab kogu üleandmise teisele käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud muuseumile halduslepingu sõlminud minister.
§ 10. Muuseumikogu üleandmine riigimuuseumi tegevuse lõpetamisel
Riigimuuseumi tegevuse lõpetamisel antakse muuseumikogu koos arvestusdokumentatsiooniga üle teisele muuseumide andmekoguga liitunud muuseumile, raamatukogule või Rahvusarhiivile käesoleva seaduse §-s 7 sätestatud korras või kasutamiseks riigi sihtasutuse muuseumile, avalik-õigusliku isiku muuseumile, munitsipaalmuuseumile või eramuuseumile käesoleva seaduse §-s 9 sätestatud korras, säilitades võimaluse korral alakogudeta muuseumikogu või alakogu terviklikkuse.
§ 11. Museaali muuseumikogust väljaarvamine
(1) Muuseumide andmekoguga liitunud muuseumi museaal arvatakse muuseumikogust välja, kui museaal:
1) on kahjustatud ja seda ei ole võimalik taastada;
2) on hävinud või kaotsi läinud ning seda ei ole leitud vähemalt kahe järjestikuse korralise inventuuri käigus;
3) antakse käesoleva seaduse § 7 alusel üle teisele muuseumide andmekoguga liitunud muuseumile, raamatukogule või Rahvusarhiivile;
4) on enne muuseumikogusse arvamist omaniku tahte vastaselt tema valdusest välja läinud või teisest riigist välja viidud ning see antakse üle omanikule või tagastatakse teisele riigile.
(2) Museaali võib muuseumikogust välja arvata, kui:
1) museaali kuulumine muuseumikogusse ei ole kooskõlas muuseumi kogumispõhimõtetega;
2) sama muuseumi muuseumikogus või mõnes teises riigile kuuluvas muuseumikogus leidub museaaliga olulisel määral sarnaseid museaale, mis on paremas seisukorras või mille kohta teadaolev kultuuriväärtuslik teave on täielikum.
(3) Museaali väljaarvamine muuseumikogust käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatud alustel ning museaali võõrandamise viisi valik toimub muuseumi asutaja otsusel, arvestades muuseumi juhi, avalik-õigusliku isiku muuseumi asutaja määratud isiku või otsustuskogu põhjendatud ettepanekut, millele on lisatud sõltumatu eksperdi arvamus.
(4) Riigile kuuluvast muuseumikogust väljaarvatud kahjustatud ja mittetaastatav asi kantakse maha ja hävitatakse riigivaraseaduse § 55 lõike 2 alusel riigivara valitseja kehtestatud riigivara kõlbmatuks tunnistamise, mahakandmise ja hävitamise korra kohaselt.
(5) Riigile kuuluvast muuseumikogust käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud alusel väljaarvatud asi võetakse samas või teises muuseumide andmekoguga liitunud muuseumis kasutusse muuseumi ülesandeid toetaval eesmärgil, antakse üle raamatukogule või arhiivile või tagastatakse museaali muuseumile annetanud või müünud isikule.
(6) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatud tegevused ei ole võimalikud, võõrandatakse asi tasu eest avalikul enampakkumisel, sõltumata museaali harilikust väärtusest.
(7) Avalik enampakkumine viiakse läbi elektrooniliselt ja selle läbiviijaks riigivaraseaduse tähenduses on Kultuuriministeerium.
(8) Kui võõrandamise kulud ületaksid riigivara valitseja hinnangul saadavat tulu või kui asja ei õnnestu võõrandada avalikul enampakkumisel, kantakse see maha ja hävitatakse riigivaraseaduse § 55 lõike 2 alusel riigivara valitseja kehtestatud riigivara kõlbmatuks tunnistamise, mahakandmise ja hävitamise korra kohaselt.
§ 12. Museaali käsutamise kitsendused
(1) Museaali ei või võõrandada ega koormata pandiga, kui käesolevas seaduses ei ole sätestatud teisiti.
(2) Võõrandamiseks ei peeta museaali üleandmist muuseumide andmekoguga liitunud muuseumile, raamatukogule või Rahvusarhiivile käesoleva seaduse §-s 7 sätestatud tingimustel ja korras.
(3) Riigile kuuluvasse muuseumikogusse arvatud museaali võib kasutamiseks anda ja muuseumikogust välja arvata üksnes käesolevas seaduses sätestatud alustel.
(4) Avalik-õigusliku isiku muuseumi, munitsipaalmuuseumi või eramuuseumi tegevuse lõpetamisel on museaali tasuta võõrandamise korral muuseumikogu omanik kohustatud seda esmalt pakkuma riigile ning pärast riigi loobumist võib ta selle võõrandada muule isikule. Museaali tasu eest võõrandamise korral on ostueesõigus riigil. Museaali võõrandamisel kohaldatakse ostueesõigusele võlaõigusseaduses ostueesõiguse kohta sätestatut.
§ 13. Muuseumikogule ja museaalile sissenõude pööramine
Muuseumikogule ja sellesse kuuluvale museaalile sissenõude pööramisel kohaldatakse täitemenetluse seadustikus sätestatud piiranguid.
§ 14. Hoiule võetud vallasmälestise tagastamine
Muuseumisse hoiule võetud vallasmälestise õigustatud isikule tagastamisest teatab muuseumide andmekoguga liitunud muuseum Muinsuskaitseametile.
§ 15. Muuseumide andmekogu
(1) Kultuuriväärtusega asja museaalina arvele võtmiseks, museaali ja muuseumisse kauemaks kui aastaks hoiule võetud asja kohta kogutud andmete säilitamiseks ning museaali ja muuseumisse kauemaks kui aastaks hoiule võetud asjaga tehtavate toimingute registreerimiseks, samuti museaali ja muuseumisse kauemaks kui aastaks hoiule võetud asja avalikkusele tasuta tutvustamiseks asutab valdkonna eest vastutav minister muuseumide andmekogu. Muuseumide andmekogu põhimääruse kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
(2) Muuseumide andmekogus võib pidada arvestust abikogusse arvatud asja, selle kohta kogutud andmete ja abikogusse arvatud asjaga tehtavate toimingute kohta.
(3) Muuseumide andmekogu vastutav töötleja on Kultuuriministeerium.
(4) Muuseumide andmekogu volitatud töötleja ülesandeid võib halduslepingu alusel täita eraõiguslik juriidiline isik vastutava töötleja poolt ettenähtud ulatuses.
(5) Muuseumide andmekoguga liitumine on kohustuslik riigimuuseumile ja muuseumile, kellega sõlmitakse käesoleva seaduse § 9 kohaselt haldusleping riigile kuuluva muuseumikogu kasutamiseks, välja arvatud looduse ainevaldkonna muuseumile muuseumikogu puhul, mille kohta on andmed üldsusele kättesaadavad muul viisil.
(6) Avalik-õigusliku isiku muuseumil, munitsipaalmuuseumil ja eramuuseumil on õigus muuseumide andmekoguga liituda, esitades selleks taotluse valdkonna eest vastutavale ministrile. Valdkonna eest vastutav minister otsustab muuseumi liitumise tingimusel, et muuseumi tegevus vastab käesoleva seaduse § 2 lõikes 1 sätestatud muuseumi ülesannetele. Liitumine muuseumide andmekoguga toimub lepingu sõlmimisega muuseumi ja valdkonna eest vastutava ministri vahel.
(7) Muuseumide andmekoguga liitumine ja andmekogu kasutamine on muuseumidele tasuta.
(8) Muuseumil on õigus töödelda isikuandmeid, mis sisalduvad museaalis või seda kirjeldavates andmetes muuseumide andmekogus.
§ 16. Autoriõiguse ja isikuandmete töötlemise erisused
(1) Museaali digitaalne kujutis, digitaalne museaal ning museaali ja digitaalset kujutist kirjeldavad andmed tehakse üldsusele juurdepääsupiiranguta kättesaadavaks muuseumide andmekogu kaudu, arvestades autoriõiguse seadusega ja isikuandmete kaitse seadusega ettenähtud tingimusi.
(2) Muuseum töötleb isikuandmeid isikuandmete kaitse seaduses sätestatud korras, arvestades käesolevas paragrahvis sätestatud erisusi.
(3) Digitaalne museaal, museaali digitaalne kujutis ning museaali, digitaalset museaali ja museaali digitaalset kujutist kirjeldavad andmed, mille autoriõigused või autoriõigusega kaasnevad õigused kuuluvad seaduse või tehingu alusel muuseumile, on taaskasutatavad avaliku teabe seaduses sätestatud tingimustel ja korras, arvestades käesoleva seaduse ja autoriõiguse seadusega ettenähtud erisusi ning viidates museaalile ja muuseumile, mille muuseumikogusse kasutatav digitaalne museaal või museaali digitaalne kujutis kuulub.
(4) Andmesubjekti nõudel lõpetatakse museaalis või seda kirjeldavates andmetes sisalduvate isikuandmete üldsusele kättesaadavaks tegemine muuseumide andmekogus.
(5) Kui jõustub kohtuotsus või haldusakt, millega keelatakse museaali levitamine või üldsusele kättesaadavaks tegemine, võib isik teadus- ja õppetöö eesmärgil taotleda juurdepääsu muuseumi kaudu, kelle muuseumikogusse museaal kuulub. Juurdepääsuõiguse andmise otsustab muuseumi juht, avalik-õigusliku isiku muuseumi asutaja määratud isik või otsustuskogu, kes hindab otsustamisel taotluse põhjendatust, juurdepääsu vajadust ning üldsusele levitamise keelamise põhjust.
[RT I, 21.12.2018, 5 - jõust. 01.01.2019]
3. peatükk Muuseumi tegevuse korraldus
§ 17. Riigimuuseumi põhimäärus
Riigimuuseumi põhimääruse kehtestab minister määrusega, kui riigimuuseum on ministeeriumi hallatav riigiasutus, ning ministeeriumi hallatava riigiasutuse või valitsusasutuse juht käskkirjaga, kui riigimuuseum on selle asutuse struktuuriüksus.
§ 18. Riigimuuseumi juhi ametikoha täitmine
(1) Riigimuuseumi juhi ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss.
(2) Riigimuuseumi juhi kandidaadile esitatavad nõuded ja avaliku konkursi läbiviimise korra kehtestab minister määrusega, kui riigimuuseum on ministeeriumi hallatav riigiasutus, ning ministeeriumi hallatava riigiasutuse või valitsusasutuse juht käskkirjaga, kui riigimuuseum on selle asutuse struktuuriüksus.
(3) Minister või ministeeriumi hallatava riigiasutuse või valitsusasutuse juht sõlmib riigimuuseumi juhiga tähtajalise töölepingu kuni viieks aastaks.
§ 19. Muuseuminõukogu
(1) Muuseuminõukogu on valdkonna eest vastutava ministri nõuandev kogu, kuhu kuuluvad muuseumide ja nende asutajate esindajad ning muud muuseumide valdkonna asjatundjad.
(2) Muuseuminõukogu teeb ettepanekuid ja annab arvamusi käesolevast seadusest tulenevates küsimustes. Muuseuminõukogul on õigus tutvuda muuseumi tegevuse ja muuseumikogu seisukorraga kohapeal.
(3) Muuseuminõukogu liikmele võib maksta tasu muuseuminõukogu töös osalemise eest. Tasu suuruse ja maksmise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister käskkirjaga.
§ 20. Riigimuuseumi rahastamine
(1) Riigimuuseumi tegevust rahastatakse riigieelarvest.
(2) Riigimuuseum võib saada rahalisi vahendeid toetustest, annetustest ja oma põhitegevusega seotud tasuliste teenuste eest, mida võib osutada tingimusel, et need ei takista käesoleva seaduse § 2 lõikes 1 sätestatud muuseumi ülesannete täitmist.
(3) Riigimuuseumi osutatud teenuste eest tasu kehtestamisel tuleb arvestada, et:
1) muuseumi külastamine on kaheksa-aastasele ja nooremale lapsele, puudega kuni 16-aastasele isikule ning tema saatjale ja sügava puudega 16-aastasele ja vanemale isikule ning tema saatjale tasuta;
2) muuseumipileti hinna määramisel tuleb kehtestada eraldi hind piletile, mis võimaldab ühise soodsama sissepääsu muuseumisse kuni kahele täiskasvanule koos alaealiste lastega;
3) käesoleva seaduse § 15 alusel asutatud muuseumide andmekogus kättesaadavaks tehtud museaali digitaalse kujutise, digitaalse museaali ning museaali ja digitaalset kujutist kirjeldavate andmete kasutamine on tasuta;
4) museaali ja museaali digitaalse kujutise riigimuuseumile või riigi sihtasutuse muuseumile kasutamiseks andmine on tasuta;
5) digitaalsete kujutiste trükifailide müügi korral võetav tasu on kulupõhine, millele võib lisada mõistliku investeeringutulu.
(4) Riigimuuseumi põhitegevusega seotud tasuliste teenuste loetelu kehtestab minister määrusega, kui riigimuuseum on ministeeriumi hallatav riigiasutus, ning ministeeriumi hallatava riigiasutuse või valitsusasutuse juht käskkirjaga, kui riigimuuseum on selle asutuse struktuuriüksus. Tasu määrad kehtestab riigimuuseumi juht käskkirjaga.
(5) Riigile kuuluva muuseumikogu täiendamise otsesed dokumentaalselt tõendatud kulud võib riigivara valitseja otsusel katta sama muuseumi muuseumikogust väljaarvatud ja käesoleva seaduse § 11 lõike 6 alusel avalikul enampakkumisel võõrandatud asjade müügist laekunud raha arvel.
§ 21. Riigieelarvest tegevustoetuse taotlemise ja määramise kord
(1) Riigi sihtasutuse muuseum, avalik-õigusliku isiku muuseum, munitsipaalmuuseum ja eramuuseum võivad riigieelarvest Kultuuriministeeriumi kaudu saada tegevustoetust järgmistel tingimustel:
1) muuseumi tegevus vastab käesoleva seaduse § 2 lõikes 1 sätestatud ülesannetele;
2) muuseumi ainevaldkond on rahvuskultuuri jaoks oluline;
3) muuseum tegutseb aasta ringi ning muuseumikogu on kasutajatele soovi korral ligipääsetav;
4) muuseumil on pikaajaline arengukava koos tegevustoetuse kavandatava kasutusaasta ja kolme järgmise aasta finantsplaaniga;
5) muuseum täiendab muuseumikogu eesmärgipäraselt, lähtudes muuseumi kogumispõhimõtetest.
(2) Tegevustoetuse taotlemisel esitatakse valdkonna eest vastutava ministri kinnitatud vormi kohane taotlus ning esitatakse või tehakse kättesaadavaks muuseumi arengukava koos tegevustoetuse kavandatava kasutusaasta ja kolme järgmise aasta finantsplaaniga, tegevustoetuse kavandatava kasutusaasta eelarve ja tegevuskava ning muuseumi kogumispõhimõtted.
(3) Valdkonna eest vastutav minister hindab esitatud dokumentide alusel muuseumi ja selle tegevuse vastavust käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tingimustele.
(4) Riigieelarvest Kultuuriministeeriumile muuseumide tegevustoetuseks eraldatud vahendite taotlemise ja määramise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 22. Riiklik ja haldusjärelevalve
(1) Riiklikku ja haldusjärelevalvet muuseumide andmekoguga liitunud muuseumikogu korralduse üle teostab Kultuuriministeerium.
(2) Kultuuriministeerium kontrollib:
1) kultuuriväärtusega asjade museaalina arvele võtmise ja muuseumisse hoiule võtmise otsustamise vastavust käesoleva seaduse § 5 lõike 5 alusel kehtestatud muuseumikogu täiendamise ja kultuuriväärtusega asja muuseumisse hoiule võtmise korrale;
2) kultuuriväärtusega asjade museaalina arvele võtmise ja muuseumisse hoiule võtmise, samuti museaalide ning muuseumisse hoiule võetud asjade üle arvestuse pidamise toimingute ja dokumentide vastavust käesoleva seaduse § 15 lõike 1 alusel kehtestatud muuseumide andmekogu põhimäärusele;
3) muuseumikogu ja muuseumisse kauemaks kui aastaks hoiule võetud asjade seisundi ning säilitamise ja eksponeerimise tingimuste, märgistamise ja inventuuri läbiviimise, samuti muuseumikogu korralduse põhimõtete vastavust käesoleva seaduse § 6 lõike 3 alusel kehtestatud museaali ja muuseumisse kauemaks kui aastaks hoiule võetud asja märgistamise ja säilitamise korrale.
(3) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatule kontrollib Kultuuriministeerium haldusjärelevalve käigus riigile kuuluvat muuseumikogu kasutava muuseumi puhul muuseumikogu kasutamise vastavust käesoleva seaduse § 9 lõike 2 alusel sõlmitud halduslepingule.
§ 23. Riikliku järelevalve erimeetmed ja sunniraha määr
(1) Kultuuriministeerium võib käesolevas seaduses sätestatud järelevalve teostamiseks kohaldada korrakaitseseaduse §-des 30, 49, 50 ja 51 sätestatud riikliku järelevalve erimeetmeid korrakaitseseaduses sätestatud alusel ja korras.
(2) Ettekirjutuse täitmata jätmise korral on asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras rakendatava sunniraha ülemmäär 300 eurot, ettekirjutuse korduva täitmata jätmise korral 600 eurot.
4. peatükk Museaali kindlustamine ja rahvusvahelise näituse omanikule tekkinud kahju riigi poolt hüvitamine
§ 24. Museaali kindlustamine
Riigile kuuluvasse muuseumikogusse arvatud kultuurilooliselt oluline ainueksemplar, mis saadetakse ajutiselt välisriiki ning mille kahjuhüvitise tagamist ei ole otsustatud käesoleva seaduse § 27 lõike 2 kohaselt, tuleb kindlustada selle rahaliselt hinnatavas väärtuses ja § 26 lõikes 1 sätestatud kahju ulatuses.
§ 25. Rahvusvaheline näitus ja selle omanikule tekkinud kahju
(1) Olulise kunsti- või ajalooväärtusega asja või sellistest asjadest koosneva näitusekomplekti (edaspidi näitus) ajutise eksponeerimise kavandamisel võivad riigimuuseum ja riigile kuuluvat muuseumikogu kasutav muuseum taotleda riigilt näituse omanikule tekkinud otsese varalise kahju (edaspidi kahju) katmiseks hüvitise (edaspidi näituse kahjuhüvitis) maksmise tagamist käesolevas peatükis sätestatud tingimustel.
(2) Näituse kahjuhüvitisega võib katta kahju, mis on tingitud järgmiste näituste kahjustumisest, hävimisest või kaotsiminekust:
1) välisriigi asutuse või isiku näitus, mida eksponeeritakse Eestis riigimuuseumis või riigi asutatud sihtasutusena tegutsevas muuseumis (edaspidi sissetulev näitus);
2) riigile kuuluvasse muuseumikogusse arvatud museaalist või museaalidest koosnev näitus, mida eksponeeritakse välisriigis (edaspidi väljaminev näitus).
§ 26. Näituse kahjuhüvitisega kaetav kahju
(1) Näituse kahjuhüvitis võib katta järgmise kahju:
1) näituse taastamise või asendamise kulud juhul, kui näitust on võimalik taastada või asendada;
2) summa, mille ulatuses on näituse rahaliselt hinnatav koguväärtus (edaspidi näituse väärtus) vähenenud, juhul kui kahjustatud, hävinud või kaotsi läinud näituse taastamine või asendamine ei ole võimalik.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 nimetatud summa võib ulatuda kuni näituse väärtuseni.
(3) Näituse kahjuhüvitis ei kata rahvusvaheliste näituste eksponeerimise praktikas tunnustatud riske, mida näituse eksponeerija ei saa mõjutada ja millega tagatise andmise ajal arvestada.
(31) Täpsustava loetelu riskidest, mida näituse kahjuhüvitis ei kata, kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.
(4) Näituse kahjuhüvitisega kaetakse üksnes kahju, mis on tekkinud pärast näituse kahjuhüvitise tagamise otsustamist.
§ 27. Näituse kahjuhüvitise tagamise taotlemine ja otsustamine
(1) Näituse kahjuhüvitise tagamist võivad taotleda riigimuuseum ja riigile kuuluvat muuseumikogu kasutav muuseum, kes esitab dokumendid, mis tõendavad, et näituse vedaja ja eksponeerija töökorraldus ning eksponeerimisruum või -hoone tagavad näituse säilimise ning vastavad näituse eksponeerimise eesmärgil kasutamiseks andja esitatud tingimustele, sõltumata sellest, kas tegemist on sissetuleva või väljamineva näitusega.
(2) Näituse kahjuhüvitise tagamise või sellest keeldumise otsustab Vabariigi Valitsus või Vabariigi Valitsuse volituse alusel valdkonna eest vastutav minister käesoleva seaduse § 28 lõikes 3 nimetatud piirmäära ulatuses.
§ 28. Näituse kahjuhüvitise ulatus ja piirmäär ning kahju hüvitamine
(1) Näituse kahjuhüvitisega võib katta kahju, mis on tekkinud järgmisel ajavahemikul:
1) väljamineva näituse korral alates hetkest, kui näitus antakse Eestis üle vedajale, kuni hetkeni, kui vedaja annab Eestisse tagastatava näituse üle selle kasutamiseks andnud riigimuuseumile või riigi asutatud sihtasutusena tegutsevale muuseumile;
2) sissetuleva näituse korral alates hetkest, kui näitus antakse välisriigis üle vedajale, kuni hetkeni, kui vedaja annab välisriiki tagastatava näituse üle selle kasutamiseks andnud välisriigi asutusele või isikule.
(2) Näituse kultuuriloolist olulisust, tagatava kahjuhüvitise tavapäratult suurt hinda või võlaõigusseaduse alusel sõlmitava kindlustuslepingu või välisriigi samaväärse õiguse kohaselt antava garantii olemasolu arvestades võib kahjuhüvitise tagamise otsustamisel määrata, et tagatava kahjuhüvitisega kaetakse üksnes osa näituse koosseisust, väärtusest, eksponeerimise või vedamise perioodist või territooriumist. Kui tagamata kahjuhüvitise osa ei ole kaetud välisriigi samaväärse õiguse kohaselt antava garantiiga, tuleb see tagada võlaõigusseaduse alusel sõlmitava kindlustuslepinguga.
(3) Iga-aastases riigieelarve seaduses:
1) määratakse kalendriaasta jooksul eksponeeritavate näituste riigi tagatava näituse kahjuhüvitise kogusumma piirmäär;
2) määratakse kalendriaastal kehtiv omavastutuse summa, mis ei sõltu näituse väärtusest;
3) esitatakse kümmet miljonit eurot ületava väärtusega näituste kavandatavad pealkirjad ning vedamise ja eksponeerimise kavandatav periood ja näituse omanik;
4) esitatakse muud tagamisega seotud tingimused ja informatsioon.
(4) Kui väljaminevat näitust ei ole võimalik taastada ega asendada, näituse kahjuhüvitist ei maksta.
§ 29. Rahvusvahelise näituse omanikule tekkinud kahju hüvitamise kord
Rahvusvahelise näituse omanikule tekkinud kahju riigi poolt hüvitamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega. Määruses nähakse ette näituse kahjuhüvitise tagamise otsustamise põhimõtted, taotluse esitamise ja taotluse läbivaatamise, näituse kahjuhüvitise tagamise otsustamise, kahju tekkimisel kahjust teavitamise, kahju läbivaatamise ja hindamise, näituse kahjuhüvitise väljamaksmise ning riigi poolt näituse kahjuhüvitise tagasinõudmise kord.
§ 30. Üleminek museaali ja abikogusse arvatud asja rahalisele arvestusele
Rahalist arvestust peetakse alates käesoleva seaduse jõustumisest soetatavate museaalide ja abikogusse arvatud asjade üle.
§ 31. Riigimuuseumi juhi tähtajatu töölepingu kehtivus
Käesoleva seaduse jõustumisel kehtiv riigimuuseumi juhiga sõlmitud tähtajatu tööleping jääb kehtima.
§ 32. Muuseumikogust väljaarvamise erisus
Käesoleva seaduse § 11 ja § 12 lõikes 3 sätestatut ei kohaldata asjadele, mis on võetud muuseumisse hoiule ja hiljem museaalina arvele enne 1996. aasta 14. detsembril jõustunud muuseumiseaduse kehtima hakkamist, ning nimetatud asjad tagastatakse hoiulevõtmist tõendava dokumendi alusel õigustatud isikule.
§ 321 Käesoleva seaduse § 26 rakendamine
Näitusele, mille kahjuhüvitise tagamine on otsustatud enne 2019. aasta 1. jaanuari, kohaldatakse käesoleva seaduse § 26 kuni 2018. aasta 31. detsembrini kehtinud redaktsiooni.
§ 33. – § 37. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
(1) Käesolev seadus jõustub 2013. aasta 15. juulil.
(2) Käesoleva seaduse § 20 lõike 3 punktid 1, 2, 4 ja 5 jõustuvad 2014. aasta 1. jaanuaril.
(3) Käesoleva seaduse § 35 jõustub 2014. aasta 1. juulil.


Õppekirjandusele esitatavad nõuded, õppekirjanduse retsenseerimisele ja retsensentidele esitatavad miinimumnõuded ning riigi poolt tagatava minimaalse õppekirjanduse liigid klassiti ja õppeaineti – Riigi Teataja
Õppekirjandusele esitatavad nõuded, õppekirjanduse retsenseerimisele ja retsensentidele esitatavad miinimumnõuded ning riigi poolt tagatava minimaalse õppekirjanduse liigid klassiti ja õppeaineti
Õppekirjandusele esitatavad nõuded, õppekirjanduse retsenseerimisele ja retsensentidele esitatavad miinimumnõuded ning riigi poolt tagatava minimaalse õppekirjanduse liigid klassiti ja õppeaineti - sisukord
§ 2 Õppekirjandusele esitatavad nõuded
§ 3 Õpikule esitatavad tehnilised nõuded
§ 4 Töövihikule esitatavad tehnilised nõuded
§ 5 Õppekirjanduse retsenseerimisele esitatavad nõuded
§ 6 Retsensentidele esitatavad nõuded
RT I, 03.09.2013, 40
Vastu võetud 11.08.2010 nr 41
RT I 2010, 56, 368
Määrus kehtestatakse «Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse» § 20 lõike 3 alusel.
(1) Õppekirjandus käesoleva määruse tähenduses on õpik ja töövihik. Samuti on õppekirjanduseks tööraamat 1.–2. klassile, lihtsustatud riikliku õppekava korral 1.–9. klassile ning lihtsustatud riikliku õppekava alusel välja töötatud töölehtede komplekt.
(2) Tööraamat täidab õpiku ja töövihiku funktsiooni.
(3) 1. klassi eesti ja vene keele I poolaasta õpikut nimetatakse aabitsaks.
§ 2. Õppekirjandusele esitatavad nõuded
(1) Õppekirjanduse aluseks on riiklik õppekava.
(2) Õppekirjandus lähtub õppekava üldosas nimetatud alusväärtustest, sh arvestab mitmekultuurilisuse põhimõtet, väldib stereotüüpe, mis õhutavad soolisi, rahvuslikke, usulisi, kultuurilisi või rassilisi eelarvamusi.
(3) Õppekirjandus aitab kaasa riikliku õppekava üldosas esitatud õppe- ja kasvatuseesmärkide elluviimisele.
(4) Õppekirjanduse koostamisel arvestatakse kooliastme taotletavate pädevuste, õppe ja kasvatuse rõhuasetustega ning läbivate teemadega.
(5) Õppekirjanduse koostamisel lähtutakse vastava ainevaldkonna pädevusest ning ainekavades esitatud õppeaine eesmärkidest, õppesisust, õppetegevustest ja õpitulemustest.
(6) Õppekirjandus suunab aktiivõppemeetodite rakendamisele.
(7) Õppekirjandus on sihtrühmale eakohane ja arvestab õppeaine eripära.
(8) Õppeülesanded on mitmekesised, ainedidaktiliselt otstarbekad, nende tööjuhendid on asjakohased ja arusaadavad.
(9) Õppekirjanduse tekstid on koostatud korrektses keeles.
(10) Õppekirjanduse maht arvestab kohustuslike nädalatundide või kursuste arvu.
§ 3. Õpikule esitatavad tehnilised nõuded
(1) 1.–3. klassi õpikud peavad vastama järgmistele nõuetele:
1) põhiteksti trükikirja suurus peab olema vähemalt 14 punkti ja teksti reavahe vähemalt 4 punkti;
2) aabitsa teksti trükikirja suurus peab olema vähemalt 16 punkti ja teksti reavahe vähemalt 10 punkti;
3) ühe õpiku kaal või mitmeosalise õpiku kogukaal võib olla kuni 400 grammi;
(2) 4.–6. klassi õpikud peavad vastama järgmistele nõuetele:
1) põhiteksti trükikirja suurus peab olema vähemalt 12 punkti ja teksti reavahe vähemalt 2 punkti;
2) õpiku kogukaal võib olla kuni 450 grammi;
(3) 7.–9. klassi õpiku kogukaal võib olla kuni 500 grammi.
(4) Õppekirjandus trükitakse katmata või kaetud mati pinnaga paberile, mille kaal on 70–80 g/m2, I kooliastme õppekirjanduse puhul 80–100 g/m2.
§ 4. Töövihikule esitatavad tehnilised nõuded
(1) Töövihik moodustab ühe klassi vastava õppeaine õpiku või õpikutega tervikliku õppekomplekti.
(2) 1.–3. klassi töövihikute põhiteksti trükikirja suurus peab olema vähemalt 14 punkti ja teksti reavahe vähemalt 3 punkti.
(3) Alates 4. klassist peab töövihiku põhiteksti trükikirja suurus olema vähemalt 12 punkti ja teksti reavahe vähemalt 2 punkti.
§ 5. Õppekirjanduse retsenseerimisele esitatavad nõuded
(1) Õppekirjanduse väljaandja (edaspidi väljaandja) tellib õppekirjandusele vähemalt kaks retsensiooni.
(2) Retsensioonid tehakse õpiku, töövihiku ja tööraamatu igale osale eraldi.
(3) Retsensent esitab retsensiooni kirjaliku dokumendina, millel on retsensendi allkiri ja koostamise kuupäev.
(4) Retsensioonis antakse hinnang kõigi §-s 2 nimetatud nõuete täitmisele.
(5) Retsensentidel on õigus õppekirjanduse retsensioonis teha parandus- ja täiendusettepanekuid. Väljaandja on kohustatud arvesse võtma neid parandus- ja täiendusettepanekuid, mille puhul retsensent on viidanud õppekirjanduse vastuolule riiklikule õppekavale. Teiste parandus- ja täiendusettepanekute mittearvestamine peab olema retsensendi ja väljaandja vahel kirjalikult kooskõlastatud.
(6) Väljaandja ei levita õpikut, töövihikut ja tööraamatut enne retsensioonide esitamist.
(7) Väljaandja säilitab retsensioone 10 aastat.
§ 6. Retsensentidele esitatavad nõuded
(1) Õppekirjanduse retsensendiks võib olla vastava eriala või ainedidaktika õppejõud, teadustöötaja, spetsialist või õpetaja.
(2) Spetsialist käesoleva määruse tähenduses on isik, kellel on laialdased teadmised ja kogemus retsenseeritavas aines ja ainedidaktikas.
(3) Retsensentide valikul peab väljaandja arvestama, et:
1) üks retsensentidest peab olema koolis töötav õpetaja, kes on selles kooliastmes õpetanud vähemalt kolm aastat;
2) teine retsensent peab olema vastava eriala või ainedidaktika õppejõud, teadustöötaja või spetsialist.


text:
Riigilõivu suurus ei tohi olla kohtusse pöördumise õigust väljasuretava iseloomuga ja selle kindlaks tegemisel tuleb lähtuda iga üksiku kohtuasja asjaoludest, arvestades muu hulgas kohtusse pöörduja võimet riigilõivu tasuda, õigusvaidluse olemust, hagiavalduse eset ja menetluse staadiumi, milles riigilõivu tasumist nõutakse. (p 18)
Selle asja asjaolud erinevad asjade nr 3-2-1-163-12 ja nr 3-4-1-17-13 asjaoludest. Käesolevas asjas on hagejateks füüsilised isikud, kelle jaoks võib suurusjärgu võrra kõrgema riigilõivu määra tasumise kohustus olla oluliselt koormavam. Erinevalt võrreldavast üldkogu otsusest ei ületa praegusel juhul nõutud lõiv tsiviilasja keskmist arvestuslikku kulu esimeses kohtuastmes vaidlusaluse regulatsiooni kehtivusajal 2010. aastal koostatud arvutuste järgi mitte seitse, vaid ligikaudu üheksa korda. Võrreldes tsiviilkolleegiumi otsusega on praeguses asjas tegemist riigilõivuga hagiavalduse esitamisel, mitte apellatsioonkaebuse esitamisel. Üldkogu on seisukohal, et riigilõivu määr 40 000 krooni hagiavalduse esitamisel oli ebaproportsionaalne tagamaks isiku osalemist enda tsiviilasjaga kaasnevate kulude kandmisel sõltumata sellest, et TsMS § 150 lõike 2 punkti 1 alusel tagastati hagejale osa tasutud riigilõivust pärast taotluse esitamist Harju Maakohtule. (p 19)
RLS § 56 lõige 1 koosmõjus lisaga 1 alates 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis oli põhiseadusega vastuolus osas, milles tsiviilasjas hinnaga üle 350 000 krooni kuni 400 000 krooni tuli hagiavalduselt tasuda riigilõivu 40 000 krooni. (p 21)
Riigikohus on vaidlusalusele lõivule vahetult eelneva väiksema riigilõivu põhiseaduse vastaseks tunnistanud. Praegusel juhul ei esine asjaolusid, mille põhjal peaks kolleegium otsustama hagiavalduselt tasuda tulnud 3834 eurot 69 sendi suuruse riigilõivu suhtes teisiti. (p 17) RLS § 57 lõige 1 koosmõjus lisaga 1 alates 1. jaanuarist 2011 kuni 30. juunini 2012 kehtinud redaktsioonis oli põhiseadusega vastuolus osas, milles tsiviilasjas hinnaga üle 38 346 euro 98 sendi kuni 44 738 eurot 15 senti tuli hagi esitamisel tasuda riigilõivu 3834 eurot 69 senti. (p 19)
Põhiõiguse riive on selle kaitseala iga ebasoodus mõjutamine. Hagiavalduselt riigilõivu tasumise nõue ja selle määr riivavad eeskätt PS § 15 lg 1 esimeses lauses tagatud igaühe põhiõigust pöörduda oma õiguste rikkumise korral kohtu poole. Samuti riivab see PS § 14 ja § 15 lg 1 koostoimes tagatud üldist põhiõigust tõhusale õiguskaitsele ja ausale õigusemõistmisele. Ülemäärase riigilõivu tasumise kohustus riivab lisaks PS §-s 32 tagatud omandipõhiõigust. (p 15)
Menetlusökonoomia on Riigikohtu praktika kohaselt põhiseaduslik õigusväärtus ja sellena PS § 12 lg 1, § 14, § 15 lg 1 ja § 32 riive eesmärgina legitiimne. (p 16) Sarnases olukorras olevate menetlusosaliste erinev kohtlemine lõivu tasumisel ei aita ülekaalukalt kaasa tõhusamale menetlusele ega ole sobiv, vajalik ja mõõdukas vahend menetlusökonoomia tagamiseks. (p 17)
Menetlusökonoomia on Riigikohtu praktika kohaselt põhiseaduslik õigusväärtus ja sellena PS § 12 lg 1, § 14, § 15 lg 1 ja § 32 riive eesmärgina legitiimne. (p 16) Sarnases olukorras olevate menetlusosaliste erinev kohtlemine lõivu tasumisel ei aita ülekaalukalt kaasa tõhusamale menetlusele ega ole sobiv, vajalik ja mõõdukas vahend menetlusökonoomia tagamiseks. (p 17) Riigilõivuseaduse 1. juulist 2012 kuni 30. juunini 2014 kehtinud redaktsioonis olid § 57 lg-d 2 ja 3 põhiseadusega vastuolus osas, milles abielu lahutamiseks hagiavalduse muul viisil esitamisel ja tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 132 lg-s 4 sätestatud mittevaralise nõudega hagiavalduse muul viisil esitamisel tuli tasuda riigilõivu suuremas määras kui avalduse elektroonilisel esitamisel veebilehe www.e-toimik.ee kaudu.
Riigilõivuseaduse § 57 lg-d 2 ja 3 riivavad intensiivsemalt nende isikute põhiõigusi, kes esitavad sama hagiavalduse kohtule muul viisil kui veebilehe www.e-toimik.ee kaudu. Seega koheldakse RLS § 57 lg-tes 2 ja 3 sarnases olukorras olevaid isikuid erinevalt, mis riivab PS § 12 lg-s 1 tagatud võrdsuspõhiõigust. Sarnases olukorras olevate menetlusosaliste erinev kohtlemine lõivu tasumisel ei aita ülekaalukalt kaasa tõhusamale menetlusele ega ole sobiv, vajalik ja mõõdukas vahend menetlusökonoomia tagamiseks. (p-d 15 ja 17)
RLS 1. juulist 2012 kuni 30. juunini 2014 kehtinud redaktsioonis olid § 57 lg-d 2 ja 3 põhiseadusega vastuolus osas, milles abielu lahutamiseks hagiavalduse muul viisil esitamisel ja tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 132 lg-s 4 sätestatud mittevaralise nõudega hagiavalduse muul viisil esitamisel tuli tasuda riigilõivu suuremas määras kui avalduse elektroonilisel esitamisel veebilehe www.e-toimik.ee kaudu.
Kuna kostjal puudus võimalus tõstatada riigilõivu põhiseaduse vastasuse küsimus tsiviilasja menetluse kestel, oli kostjal selleks õigus menetluse järel. (p 21)
Riigikohus on tunnistanud ebaproportsionaalseks abinõuks menetlusökonoomia ja õigusemõistmise kulude kandmises osalemise legitiimsete eesmärkide tagamisel vaidlusalusest 70 000 krooni suurusest riigilõivu määrast oluliselt väiksema riigilõivu määra. Samadel kaalutlustel on Riigikohus tunnistanud põhiseadusega vastuolus olevaks riigilõivu 4154 eurot 25 senti. Lisaks on Riigikohus tunnistanud põhiseadusega vastuolus olevaks praegusest madalamaid apellatsioonkaebuse esitamisele kehtestatud riigilõivu määrasid. Praegusel juhul ei esine asjaolusid, mille põhjal peaks kolleegium otsustama teisiti hagiavalduselt tasuda tulnud 70 000 krooni ja apellatsioonkaebuselt nõutud 4154 euro 25 sendi suuruse riigilõivu põhiseaduspärasuse suhtes. (p 25) RLS § 56 lg 1 koostoimes lisaga 1 (01.01.2009 – 31.12. 2010 kehtinud redaktsioonis) osas, milles tsiviilasjas hinnaga üle 800 000 krooni kuni 900 000 krooni tuli hagiavalduselt tasuda riigilõivu 70 000 krooni, ja RLS § 57 lg 22 koostoimes lisaga 1 (01.01.2011 - 30.06.2012 kehtinud redaktsioonis) osas, milles tsiviilasjas hinnaga üle 44 738 euro 15 sendi kuni 51 129 eurot 31 senti tuli apellatsioonkaebuselt tasuda riigilõivu 4154 eurot 25 senti, olid põhiseadusega vastuolus. (p 27)
Riigilõivu suurus ei tohi olla kohtusse pöördumise õigust väljasuretava iseloomuga. Selle kindlakstegemisel tuleb lähtuda iga üksiku kohtuasja asjaoludest, sealhulgas kohtusse pöörduja võimest riigilõivu tasuda, õigusvaidluse olemusest, hagiavalduse esemest ja menetluse staadiumist, milles riigilõivu tasumist nõutakse. (p 15)
Praeguses kohtuasjas hagiavalduselt tasumisele kuuluvat riigilõivu määra saab pidada eraõigusliku juriidilise isiku majandussuhetest tulenevas vaidluses mõõdukaks kohtusse pöördumise õiguse riiveks. RLS § 57 lg 1 ja lisa 1 alates 01.01.2011 - 30.06.2012 kehtinud redaktsioonis olid põhiseadusega kooskõlas osas, milles nägid ette kohustuse tasuda hagiavalduselt hinnaga üle 19 173 euro 49 sendi kuni 22 369 eurot 7 senti riigilõivu 2236 eurot 90 senti. (p 17) Vt ka Riigikohtu üldkogu 21. jaanuari 2014. a otsus kohtuasjas nr 3-4-1-17-13.
Põhiõiguse riive on selle kaitseala iga ebasoodus mõjutamine. Kohtumenetluses avalduselt riigilõivu tasumise nõue ja selle määr riivavad eeskätt PS § 15 lg 1 esimeses lauses tagatud igaühe põhiõigust pöörduda oma õiguste rikkumise korral kohtu poole. Samuti riivab see PS § 14 ja § 15 lg 1 koostoimes tagatud üldist põhiõigust tõhusale õiguskaitsele ja ausale õigusemõistmisele ning PS §-s 32 tagatud omandipõhiõigust. Avaldaja, kes esitas avalduse kohtule e-posti teel, pidi loobuma suuremas ulatuses oma omandist kui isik, kes esitab avalduse kohtusse e-toimiku kaudu. RLS § 57 lg-s 7 koheldakse seega isikuid erinevalt, mis riivab PS § 12 lg-s 1 sätestatud võrdsuspõhiõigust. (p 12)
Menetlusökonoomia on Riigikohtu praktika kohaselt põhiseaduslik õigusväärtus ja sellena PS § 12 lg 1, § 14, § 15 lg 1 ja § 32 riive eesmärgina legitiimne. (p 13) Sarnases olukorras olevate menetlusosaliste erinev kohtlemine lõivu tasumisel ei aita ülekaalukalt kaasa tõhusamale menetlusele ega ole sobiv, vajalik ja mõõdukas vahend menetlusökonoomia tagamiseks. (p 14)
Menetlusökonoomia on Riigikohtu praktika kohaselt põhiseaduslik õigusväärtus ja sellena PS § 12 lg 1, § 14, § 15 lg 1 ja § 32 riive eesmärgina legitiimne. (p 13) Sarnases olukorras olevate menetlusosaliste erinev kohtlemine lõivu tasumisel ei aita ülekaalukalt kaasa tõhusamale menetlusele ega ole sobiv, vajalik ja mõõdukas vahend menetlusökonoomia tagamiseks. (p 14) Kohustus tasuda hagita perekonnaasjas ja piiratud teovõimega täisealisele isikule eestkostja määramise asjas avalduse muul viisil esitamisel riigilõivu suuremas määras kui avalduse elektroonilisel esitamisel veebilehe www.e-toimik.ee kaudu on põhiseadusega vastuolus.

matches:
§ 150
§ 56
Riigikohus
§ 57
§ 15
§ 14
§ 15
§ 12
§ 14
§ 15
§ 32
§ 12
§ 14
§ 15
§ 32
§ 57
§ 132
§ 57
§ 57
§ 12
§ 57
§ 132
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 56
§ 57
§ 57
§ 15
§ 14
§ 15
§ 57
§ 12
§ 12
§ 14
§ 15
§ 32
§ 12
§ 14
§ 15
§ 32