Geograafilise tähise kaitse seadus – Riigi Teataja
Vabariigi Presidendi 27. detsembri 1999. a otsusega nr 705
Käesolev seadus reguleerib loodusliku, põllumajandusliku, käsitööndusliku või tööstusliku päritoluga kaupade, samuti teenuste tähistamiseks kasutatavate geograafiliste tähiste õiguskaitset.
§ 2. Eesti Vabariigi ja välisriigi isiku õiguste ja kohustuste võrdsus
Geograafilise tähise õiguskaitset käsitlevates õigusaktides ettenähtud õigused ja kohustused kehtivad, arvestades käesolevas seaduses sätestatud piiranguid, võrdselt Eesti Vabariigi ja välisriigi isiku (edaspidi isik) suhtes.
§ 3. Geograafiline tähis ja geograafiline ala
(1) Geograafiline tähis on:
1) geograafilise ala nimi või vihje sellele alale, mis näitab kauba või teenuse kindlat geograafilist päritolu, kui selliselt tähistatud kauba või teenuse konkreetne omadus, maine või muu tunnus on olulisel määral seostatav geograafilise alaga, kus kaupa toodetakse, töödeldakse või müügiks ette valmistatakse või kus teenust osutatakse;
2) muu sõna, sõnaühend või sümbol, mis on pikaajalise ja pideva kasutamise tulemusena muutunud olulisel määral seotuks geograafilise alaga, kus kaupa toodetakse, töödeldakse või müügiks ette valmistatakse või kus teenust osutatakse.
(2) Geograafiline ala käesoleva seaduse tähenduses on riigi territoorium, selle teatud piirkond või koht. Geograafiline ala ei pea kokku langema samanimelise haldusüksuse või asustusüksusega. Geograafilise ala nimi geograafilise tähisena ei pea vastama selle geograafilise ala praegusele ametlikule nimele.
§ 4. Geograafilise tähise vorm
(1) Geograafiline tähis võib vormilt olla sõnaline või kujunduslik.
(2) Sõnalises vormis geograafiline tähis võib olla sõna või sõnaühend, mis on geograafilise ala nimi, sisaldab seda nime või viitab sellele.
(3) Kujunduslikus vormis geograafiline tähis võib olla geograafilise ala kartograafiline kujund või sümbol, mis viitab kindlale geograafilisele alale.
GEOGRAAFILISE TÄHISE ÕIGUSKAITSE ALUSED
§ 5. Geograafilise tähise õiguskaitse tagamine
(1) Geograafilise tähise õiguskaitse antakse geograafilise tähise registreerimisega riiklikus geograafiliste tähiste registris (edaspidi register) käesolevas seaduses sätestatud korras.
(2) Geograafilise tähise õiguskaitse tagatakse riikliku järelevalvega (edaspidi järelevalve) ja riikliku sunni kohaldamisega käesolevas seaduses ettenähtud alustel ja korras.
§ 6. Geograafilise tähise õiguskaitse ulatus
Geograafilise tähise õiguskaitse ulatus määratakse geograafilise tähise registreeringu (edaspidi registreering) andmetega.
§ 7. Geograafilise tähise õiguskaitse kestus
Geograafilise tähise õiguskaitse on tähtajatu.
§ 8. Geograafilise tähisena mittekaitstav tähis
Õiguskaitset ei tagata tähisele, mis:
1) eksitab avalikkust kauba või teenuse geograafilise päritolu suhtes;
2) tähistab kaupa või teenust, mille konkreetne omadus, maine või muu iseloomulik tunnus ei ole olulisel määral seostatav kauba või teenuse geograafilise päritoluga;
3) vaatamata kauba või teenuse tegeliku geograafilise päritolu tõepärasele kajastamisele võib tekitada avalikkuses vale arusaama, et kaup või teenus pärineb teiselt geograafiliselt alalt;
4) on vastuolus avaliku korra või heade tavadega;
5) on algse geograafilise päritolu tähenduse kaotanud ja muutunud kauba või teenuse üldnimeks ja on kasutusel kauba või teenuse liigi, kvaliteedi, sordi või muude omaduste või tunnuste tähistamiseks;
6) sisaldab loomatõu või taimesordi nime või on sellega eksitavalt sarnane;
7) ei ole saanud õiguskaitset oma päritoluriigis või mille õiguskaitse on seal lõpetatud või mille kasutamisest on seal loobutud.
§ 9. Õigus taotleda geograafilise tähise registreerimist
(1) Geograafilise tähise registreerimise taotlemise õigus on:
1) isikul, kes tegutseb tähisega tähistatava kauba tootjana, töötlejana või müügiks ettevalmistajana või teenuse osutajana tähises näidatud geograafilisel alal;
2) tarbijate või käesoleva lõike punktis 1 nimetatud isikute ühendusel, sõltumata selle asukohast ja juriidilisest vormist;
3) kauba või teenuse päritoluriigi pädeval ametiasutusel.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isik võib taotleda ainult sellise tähise registreerimist, mis vastab geograafilisele tähisele esitatud nõuetele ja on kooskõlas käesoleva seaduse §-s 4 sätestatuga ega ole §-s 8 sätestatu järgi mittekaitstav.
(3) Geograafilise tähise registreerimise taotlemiseks pädevate Eesti ametiasutuste loetelu kinnitab Vabariigi Valitsus.
§ 10. Geograafilise tähise kasutaja
§ 11. Geograafilise tähise õigusvastane kasutamine
1) geograafilise tähise või sellega eksitavalt sarnase tähise kasutamine kauba või teenuse tähistamiseks isikul, kes ei tegutse registreeringus märgitud kauba tootja, töötleja või müügiks ettevalmistajana ega teenuse osutajana registreeringus märgitud geograafilisel alal;
2) geograafilise tähise või sellega eksitavalt sarnase tähise kasutamine kauba või teenuse tähistamiseks, kui kaubal või teenusel puudub kas või üks registreeringus märgitud omadus, maine või muu iseloomulik tunnus;
3) geograafilise tähise või sellega eksitavalt sarnase tähise kasutamine kauba või teenuse tähistamiseks, mida registreering ei hõlma, kuid mis on registreeringuga hõlmatud kauba või teenusega samaliigiline;
4) geograafilise tähise või sellega eksitavalt sarnase tähise kasutamine muu kauba või teenuse tähistamiseks, kui see võib kaasa tuua kaitstud geograafilise tähise maine pahauskse ärakasutamise;
5) eksitava teabe kasutamine kauba või teenuse päritolu, olemuse või põhiomaduste kohta kauba või teenuse sise- või välispakendil, reklaammaterjalis või sellega seotud dokumentides;
6) sellise tähise kasutamine, mis, vaatamata kauba või teenuse tegeliku geograafilise päritolu tõepärasele kajastamisele, võib tekitada avalikkuses vale arusaama, et kaup või teenus pärineb teiselt alalt, isegi juhul, kui tegelik päritolu on näidatud;
7) teised toimingud, mis võivad avalikkust kauba või teenuse tegeliku päritolu suhtes eksitada.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud keeld ei laiene oma ärinime kasutamisele äritegevuses, välja arvatud juhud, kui seda nime kasutatakse avalikkust eksitaval viisil.
(3) Kauplemine kaubaga, mis on õigusvastaselt tähistatud registreeritud geograafilise tähisega, on keelatud, sõltumata sellest, kas vahendajat, müüjat või tarbijat kauba vastavast eripärast teavitatakse.
§ 12. Geograafilist tähist sisaldava kaubamärgi varemkasutamisõigus
(1) Kaubamärki, mis on heauskselt registreerimiseks esitatud või heauskselt registreeritud kas enne käesoleva seaduse jõustumise kuupäeva või enne, kui geograafiline tähis on oma päritoluriigis kaitse saanud, ei saa kehtetuks tunnistada, selle registreerimisest ei saa keelduda või selle kasutamist keelata põhjusel, et kaubamärk sisaldab registreeritud geograafilist tähist või on sellega eksitavalt sarnane, kui käesolev seadus ei sätesta teisiti.
(2) Kaubamärgi registreerimiseks esitamine või registreerimine on heauskne, kui seda teinud isik ei teadnud ega pidanudki teadma, et tegemist on tähisega, mis näitab, et kaup või teenus on pärit kindlalt geograafiliselt alalt, kui kauba või teenuse konkreetne omadus, maine või muu iseloomulik tunnus on olulisel määral seostatav kauba või teenuse geograafilise päritoluga.
§ 13. Hoiatustähis
Registreeritud geograafilise tähise kasutaja võib sellele lisada hoiatustähise «Registreeritud geograafiline tähis» või lühendi «G».
ALKOHOOLSE JOOGI GEOGRAAFILISTE TÄHISTE ÕIGUSKAITSE ERISUSED
§ 14. Veinide homonüümsed geograafilised tähised
(1) Veinide homonüümsed geograafilised tähised (edaspidi homonüümsed tähised) käesoleva seaduse tähenduses on identsed või eksitavalt sarnased sõnalised või kujunduslikud tähised, mida kasutatakse erinevate veinide tähistamiseks.
(2) Sõnalises vormis homonüümsetel tähistel võib olla:
1) sama hääldus ja sama kirjapilt;
2) sama hääldus, kuid erinev kirjapilt;
3) erinev hääldus, kuid sama kirjapilt.
§ 15. Homonüümsete tähiste eristamise kriteeriumid
Homonüümsete tähiste üksteisest eristamisel arvestatakse vaidlustamise korral:
1) eristava teabe olemasolu ja piisavust homonüümse tähisega veini etiketil;
2) homonüümse tähise ametlikku tunnustamist selle päritoluriigis;
3) homonüümse tähise kasutamise kestust;
4) homonüümse tähise kasutamise heausksust.
§ 16. Homonüümsete tähiste õiguskaitse tagamine
Õiguskaitse antakse igale homonüümsele tähisele eraldi.
§ 17. Homonüümse tähise kasutamise eritingimus
Homonüümse tähise kasutaja on kohustatud kandma veinietiketile teabe, mis on piisav ühe homonüümse tähise eristamiseks teisest eesmärgiga mitte eksitada tarbijat.
§ 18. Registreeritud geograafilise tähise õigusvastane kasutamine alkohoolse joogi tähistamisel
Lisaks käesoleva seaduse § 11 lõigetes 1 ja 3 sätestatule on keelatud kasutada registreeritud geograafilist tähist sellise alkohoolse joogi tähistamiseks, mis ei pärine selle geograafilise tähisega osutatud geograafiliselt alalt, kaasa arvatud juhud, kui alkohoolse joogi tegelik päritolu on näidatud, kui geograafilist tähist kasutatakse tõlgitult või kui sellega kaasnevad väljendid «liik», «tüüp», «stiil», «imitatsioon» või muu seesugune.
§ 19. Alkohoolse joogi geograafilise päritolu suhtes eksitav geograafiline tähis registreeritud kaubamärgi koosseisus
Asjast huvitatud isik võib nõuda alkohoolse joogi tähistamiseks enne käesoleva seaduse jõustumise kuupäeva registreeritud kaubamärgi kehtetuks tunnistamist, kui kaubamärk sisaldab registreeritud geograafilist tähist või on sellega eksitavalt sarnane ja sellega tähistatav alkohoolne jook ei pärine selle geograafilise tähisega osutatud geograafiliselt alalt.
§ 20. Alkohoolse joogi geograafilise tähise varemkasutamisõigus
Eesti kodanik või isik, kelle alaline elu- või asukoht on Eestis ja kes on alkohoolse joogi tähistamiseks registreeritud geograafilist tähist kasutanud kas pidevalt ja heauskselt enne 1994. aasta 15. aprilli või pidevalt vähemalt 10 aasta jooksul enne seda kuupäeva, võib pärast tähise registreerimist jätkata tähise kasutamist identsete või samaliigiliste kaupade või teenuste tähistamiseks endises mahus.
GEOGRAAFILISE TÄHISE REGISTREERIMINE
(1) Registri asutab ja registri pidamise põhimääruse kinnitab Vabariigi Valitsus.
(2) Registri vastutav töötleja on Majandusministeerium ja volitatud töötleja on Patendiamet.
(3) Geograafilise tähise registreerimise taotlust (edaspidi registreerimistaotlus) menetleb ning otsuseid ja registrikandeid teeb Patendiamet.
(4) Registrit peetakse eesti keeles. Võõrkeelsed dokumendid esitatakse registrile koos eestikeelse tõlkega.
§ 22. Registrikanne
(1) Registrikanded on registreerimistaotluse menetluse kanne, registreeringu andmete kanne, registreeringu andmete muutmise kanne ja registreeringu kustutamise kanne.
(2) Registrikanne jõustub selle tegemise päeval.
(3) Registreeringu andmete kande, registreeringu andmete muutmise kande ja registreeringu kustutamise kande kohta avaldatakse teade Patendiameti ametlikus väljaandes.
(4) Registreeringu andmete muutmise kande eest tasutakse riigilõivu.
§ 23. Registreering
(1) Registreering tehakse geograafilise tähise registreerimise otsuse alusel.
(2) Registreeringud nummerdatakse geograafiliste tähiste registreerimise järjekorras.
(3) Registreering hakkab tagasiulatuvalt kehtima registreerimistaotluse esitamise kuupäevast.
8) andmed geograafilise tähise kaitstuse kohta selle päritoluriigis või andmed päritoluriigi pädeva ametiasutuse kohta, kes on tõendanud kauba või teenuse konkreetse omaduse, maine või muu iseloomuliku tunnuse seost kauba või teenuse geograafilise päritoluga, ning andmed päritoluriigi pädeva ametiasutuse kohta, kes on tõendanud geograafilise tähise registreerimise taotleja (edaspidi taotleja) õigust taotleda geograafilise tähise registreerimist käesoleva seaduse § 9 lõikes 1 sätestatu järgi;
(1) Taotleja võib ühes registreerimistaotluses taotleda ainult ühe geograafilise tähise registreerimist.
(2) Registreerimistaotlus peab koosnema järgmistest dokumentidest:
1) geograafilise tähise registreerimise avaldus;
2) kirjeldus;
3) tõend geograafilise tähise kaitstuse kohta selle päritoluriigis või päritoluriigi pädeva ametiasutuse tõend, mis kinnitab kauba või teenuse konkreetse omaduse, maine või muu iseloomuliku tunnuse seost kauba või teenuse geograafilise päritoluga, ning päritoluriigi pädeva ametiasutuse tõend taotleja õiguse kohta taotleda geograafilise tähise registreerimist käesoleva seaduse § 9 lõikes 1 sätestatu järgi;
4) riigilõivu tasumist tõendav dokument;
5) volikiri, kui taotlejal on esindaja.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 3 nimetatud tõendi väljastamiseks pädevate Eesti ametiasutuste loetelu ja tõendi väljastamise korra kinnitab Vabariigi Valitsus.
(4) Registreerimistaotluse dokumentide vorminõuded kehtestab majandusminister.
§ 25. Geograafilise tähise registreerimise avaldus
Geograafilise tähise registreerimise avalduses peab sisalduma:
1) geograafilise tähise registreerimise sooviavaldus;
2) geograafilise tähise reproduktsioon;
3) taotleja nimi, elu- või asukoha aadress ja muud kontaktandmed;
4) teave geograafilise tähise registreerimise taotlemise õiguse kohta käesoleva seaduse § 9 lõikes 1 sätestatu järgi;
5) kirjelduse lühikokkuvõte, mis peab vastama kirjelduse sisule;
6) taotleja esindaja nimi, kui taotlejal on esindaja;
7) taotleja või tema esindaja allkiri.
§ 26. Kirjeldus
(1) Kirjelduses peab sisalduma:
1) kauba või teenuse nimi;
2) kaupa iseloomustavad tunnused (füüsikaliste, keemiliste, mikrobioloogiliste, organoleptiliste või muude omaduste loetelu vastavalt kaubale);
3) kauba valmistamise meetodit või teenust iseloomustavad tunnused;
4) geograafilise ala määratlus;
5) andmed, mis näitavad kauba või teenuse konkreetse omaduse, maine või muu iseloomuliku tunnuse seost geograafilise päritoluga.
(2) Kirjelduses võivad sisalduda toorainet iseloomustavad tunnused, hoiatustähise kasutamise andmed ja muud andmed, mida taotleja peab vajalikuks esitada.
(3) Kirjeldus peab andma täieliku ja täpse ettekujutuse kauba või teenuse konkreetse omaduse, maine või muu iseloomuliku tunnuse seosest kauba või teenuse geograafilise päritoluga.
(4) Kui ühe ja sama geograafilise tähisega tähistatakse erinevate omadustega kaupu või teenuseid, esitatakse kirjeldus iga kauba või teenuse kohta eraldi.
§ 27. Registreerimistaotluse esitamine
(1) Registreerimistaotlus esitatakse Patendiametile käsiposti, posti või faksi teel.
(2) Faksi teel saadetud registreerimistaotluse originaaldokumendid esitatakse ühe kuu jooksul faksi saabumise kuupäevast arvates.
(3) Riigilõivu tasumist tõendav dokument esitatakse hiljemalt ühe kuu jooksul registreerimistaotluse saabumise kuupäevast arvates.
(4) Volikiri esitatakse hiljemalt kahe kuu jooksul registreerimistaotluse saabumise kuupäevast arvates.
§ 28. Taotleja esindamine
(1) Geograafilise tähise registreerimise ja registreeringu jõushoidmisega seotud toiminguid teostab taotleja või tema volitatud Eesti patendivolinik (edaspidi patendivolinik).
(2) Kui taotleja elu- või asukoht on väljaspool Eesti Vabariiki, esitab registreerimistaotluse taotleja või patendivolinik. Registreerimistaotluse esitamisele järgnevaid geograafilise tähise registreerimise ja registreeringu jõushoidmisega seotud toiminguid teostab ainult taotleja volitatud patendivolinik.
(3) Kui registreerimistaotluse esitavad ühiselt mitu taotlejat, peavad nad volitama järgnevate geograafilise tähise registreerimise ja registreeringu jõushoidmisega seotud toimingute teostamiseks patendivoliniku või valima enda hulgast esindaja (edaspidi ühine esindaja), kelle elu- või asukoht on Eesti Vabariigis.
(4) Volikirjas peab sisalduma:
1) taotleja nimi ja elu- või asukoha aadress;
3) ühise esindaja korral tema nimi ja elu- või asukoha aadress;
6) volituse kehtivusaeg;
§ 29. Saabumismärge
(1) Registreerimistaotluse igale dokumendile tehakse saabumismärge, milles sisaldub registreerimistaotluse saabumise kuupäev ja registreerimistaotluse järjekorranumber (edaspidi registreerimistaotluse number).
(2) Posti või faksi teel esitatud registreerimistaotluse saabumise kuupäevaks loetakse selle tegelik saabumise kuupäev.
§ 30. Registreerimistaotluse menetlusse võtmine
(1) Registreerimistaotluse esitamise kuupäevaks loetakse selle saabumise kuupäev, kui esitatud on:
3) kaupade ja teenuste loetelu, mille tähistamiseks geograafilist tähist kasutatakse;
5) taotleja nimi, elu- või asukoha aadress ja muud kontaktandmed.
(2) Esitatud registreerimistaotlus võetakse menetlusse, kui on esitatud riigilõivu tasumist tõendav dokument, volikiri, kui see on nõutav, ja faksi teel saadetud registreerimistaotluse puhul originaaldokumendid.
§ 31. Registreerimistaotluse menetlusse võtmisest keeldumine
Registreerimistaotluse menetlusse võtmisest keeldumise otsus tehakse ning registreerimistaotlus ja riigilõiv tagastatakse, kui:
1) riigilõivu tasumist tõendavat dokumenti ei ole esitatud ühe kuu jooksul registreerimistaotluse saabumise kuupäevast arvates;
2) volikiri on nõutav ja seda ei ole esitatud kahe kuu jooksul registreerimistaotluse saabumise kuupäevast arvates;
3) registreerimistaotlus on saadetud faksi teel ja originaaldokumente ei ole esitatud ühe kuu jooksul faksi saabumise kuupäevast arvates.
§ 32. Registreerimistaotluse kontrollimine
(1) Menetluse käigus ei kontrollita geograafilise tähise vastavust käesoleva seaduse § 8 punktides 1–3 ja 5–7 sätestatule ega registreerimistaotluses esitatud faktide õigsust.
(2) Registreerimistaotluse dokumentide vormi ja sisu puuduste või muude menetlust takistavate asjaolude ilmnemisel teatatakse nendest taotlejale kirjalikult ning määratakse puuduste kõrvaldamiseks või asjakohaste selgituste andmiseks kahekuuline tähtaeg.
(3) Taotleja avalduse alusel pikendatakse registreerimistaotluse puuduste kõrvaldamise või selgituste andmise tähtaega kuue kuuni käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tähtaja algusest arvates. Avaldus koos riigilõivu tasumist tõendava dokumendiga peab olema esitatud enne käesoleva paragrahvi lõikes 2 määratud tähtaja lõppemist.
§ 33. Registreerimistaotluse parandamine ja täiendamine
Taotleja võib menetluse jooksul teha registreerimistaotluses parandusi ja täiendusi, mis ei muuda registreerimistaotluse esitamise kuupäeval selles esitatud geograafilise tähise reproduktsiooni ega laienda selles antud geograafilise piirkonna määratlust, kaupade ega teenuste loetelu.
(1) Taotleja võib registreerimistaotluse menetluse jooksul tagasi võtta, esitades sellekohase kirjaliku avalduse. Registreerimistaotlus loetakse tagasivõetuks avalduse Patendiametisse saabumisel.
(2) Registreerimistaotlus loetakse tagasivõetuks, kui taotleja ei ole käesoleva seaduse § 32 lõigete 2 ja 3 kohaselt määratud tähtaja lõpuks kõrvaldanud registreerimistaotluse puudusi või andnud asjakohaseid selgitusi.
§ 35. Menetluse lõpetamine
Kui registreerimistaotlus on tagasi võetud või tagasivõetuks loetud, tehakse menetluse lõpetamise otsus.
§ 36. Menetluse taastamine
Lõpetatud menetlus taastatakse tööstusomandi apellatsioonikomisjoni (edaspidi apellatsioonikomisjon) otsuse või kohtuotsuse alusel.
§ 37. Geograafilise tähise registreerimise otsus
Kui registreerimistaotlus vastab käesoleva seaduse §-des 4, 24 ja 25 ning § 26 lõigetes 1 ja 4 sätestatud nõuetele ega ole vastuolus avaliku korra või heade tavadega, tehakse viivitamata geograafilise tähise registreerimise otsus.
§ 38. Geograafilise tähise registreerimisest keeldumise otsus
Kui registreerimistaotlus ei vasta kas või ühele käesoleva seaduse §-des 4, 24 ja 25 ning § 26 lõigetes 1 ja 4 sätestatud nõuetest või on vastuolus avaliku korra või heade tavadega, tehakse viivitamata geograafilise tähise registreerimisest keeldumise otsus.
§ 39. Otsus ja selle vaidlustamine
(1) Käesoleva seaduse §-des 31, 35, 37 ja 38 nimetatud otsustes peab sisalduma:
2) otsuse põhjendus;
3) resolutsioon;
4) selgitus otsuse vaidlustamise korra ja tähtaja kohta;
5) otsuse teinud ametniku nimi ja allkiri.
(2) Käesoleva seaduse §-des 31, 35, 37 ja 38 nimetatud otsused jõustuvad nende tegemise päeval.
(3) Käesoleva seaduse §-des 31, 35, 37 ja 38 nimetatud otsustest teatatakse taotlejale kirjalikult.
(4) Käesoleva seaduse §-des 31, 35, 37 ja 38 nimetatud otsuseid võib taotleja vaidlustada tööstusdisaini kaitse seaduse (RT I 1997, 87, 1466; 1998, 108/109, 1783) §-des 41–54 sätestatud korras.
§ 40. Registri avalikkus ja teabe väljastamine
(1) Menetluse käigus on lubatud väljastada teavet ainult registreerimistaotluse numbri, esitamise kuupäeva, geograafilise tähise reproduktsiooni, geograafilise ala määratluse, kaupade või teenuste loetelu, taotleja nime ja taotleja esindaja nime kohta.
(2) Pärast geograafilise tähise registreerimise otsuse tegemist on geograafilise tähise kohta registris olevad andmed ja dokumendid avalikud.
(3) Registrist teabe väljastamise eest tasutakse riigilõivu, välja arvatud teabe väljastamine järelevalveasutusele, apellatsioonikomisjonile või kohtule.
§ 41. Geograafilise tähise registreerimise tunnistus
(1) Geograafilise tähise registreerimise tunnistus (edaspidi tunnistus) on dokument, mis tõendab registreeringut.
(2) Tunnistus antakse välja Eesti Vabariigi nimel.
(3) Tunnistuse numbriks on registreeringu number.
(4) Tunnistuse vorminõuded ja vormistamise korra kehtestab majandusminister.
§ 42. Tunnistuse väljaandmine
(1) Pärast registreeringu tegemist annab Patendiamet 10 tööpäeva jooksul taotlejale välja tunnistuse.
(2) Pärast registreeringu andmete muutmist annab Patendiamet taotlejale ühe kuu jooksul välja tunnistuse lisa.
ÕIGUSTE VAIDLUSTAMINE JA KAITSE
§ 43. Registreeringu vaidlustamine
(1) Asjast huvitatud isik või järelevalveasutus, kes leiab, et taotlejal ei olnud käesoleva seaduse § 9 lõikes 1 sätestatu järgi õigust esitada registreerimistaotlust, võib esitada kohtusse registreeringu õigusvastaseks tunnistamise avalduse taotleja, tema pärija või õigusjärglase vastu. Taotleja, tema pärija või õigusjärglase puudumisel käsitletakse kohtus registreeringu õigusvastaseks tunnistamist hagita menetluse korras.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud avalduse saab esitada ühe aasta jooksul registreeringu andmete kande teate avaldamise kuupäevast arvates.
(3) Asjast huvitatud isik või järelevalveasutus, kes leiab, et taotlejal ei olnud käesoleva seaduse § 9 lõikes 2 sätestatu järgi õigust esitada registreerimistaotlust, võib esitada kohtusse registreeringu õigusvastaseks tunnistamise avalduse taotleja, tema pärija või õigusjärglase vastu. Taotleja, tema pärija või õigusjärglase puudumisel käsitletakse kohtus registreeringu õigusvastaseks tunnistamist hagita menetluse korras.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud avalduse saab esitada registreeringu kehtivusaja jooksul.
(5) Asjast huvitatud isik, kes leiab, et registreering on vastuolus käesoleva seaduse §-s 4, 24 või 25 või § 26 lõikes 1 või 4 sätestatud nõuetega, avaliku korra või heade tavadega, võib esitada halduskohtusse kaebuse nõudega tunnistada registreering õigusvastaseks ning kohustada Patendiametit menetlust taastama ja uut otsust tegema.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud kaebuse saab esitada kolme kuu jooksul registreeringu andmete kande teate avaldamise kuupäevast arvates.
(7) Kui kohus tunnistab registreeringu õigusvastaseks, tehakse asjast huvitatud isiku või järelevalveasutuse nõudmisel jõustunud kohtuotsuse alusel registreeringu kustutamise kanne.
§ 44. Registreeringu vaidlustamine registreeringu andmete muutmiseks
(1) Asjast huvitatud isik või järelevalveasutus, kes leiab, et registreeringus olev kaupade või teenuste loetelu, geograafilise ala määratlus või kirjeldus on ebatäpne või ei ole piisav, võib esitada kohtusse registreeringu andmete muutmise avalduse taotleja, tema pärija või õigusjärglase vastu. Taotleja, tema pärija või õigusjärglase puudumisel käsitletakse kohtus registreeringu andmete muutmist hagita menetluse korras.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud avalduse saab esitada registreeringu kehtivusaja jooksul.
(3) Kui kohus rahuldab registreeringu andmete muutmise avalduse, tehakse asjast huvitatud isiku või järelevalveasutuse nõudmisel jõustunud kohtuotsuse alusel registreeringu andmete muutmise kanne.
§ 45. Registreeritud geograafilise tähise õigusvastase kasutamise vaidlustamine
(1) Asjast huvitatud isik võib esitada kohtusse hagi registreeritud geograafilise tähise:
1) õigusvastase kasutamise lõpetamiseks;
2) õigusvastase kasutamise eelse olukorra taastamiseks;
3) õigusvastase kasutamisega tekitatud moraalse ja varalise kahju hüvitamiseks.
(2) Kohtusse saab esitada:
1) käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud hagi – registreeringu kehtivusaja jooksul;
2) käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 3 nimetatud hagi – kolme aasta jooksul, arvates kuupäevast, mil geograafilise tähise kasutaja sai teada või pidi teada saama oma õiguste rikkumisest.
§ 46. Geograafilise tähise alase vaidluse lahendamise erisused
(1) Käesolevas seaduses nimetatud kaebused ja hagid alluvad Patendiameti asukoha järgsele kohtule.
(2) Käesoleva seaduse § 43 lõigetes 1 ja 3 ning § 44 lõikes 1 nimetatud avalduse esitamisest teatab kohus ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded ning määrab tähtaja, mille jooksul geograafilise tähise kasutajad võivad esitada kohtule avalduse protsessi astumiseks hageja või kostja poolel, kusjuures tähtaeg ei või olla lühem kui kaks kuud teate avaldamise kuupäevast arvates.
§ 47. Esindaja geograafilise tähise alases kohtuvaidluses
(1) Geograafilise tähise alase vaidluse lahendamisel võib kohtus olla esindajaks patendivolinik.
(2) Patendivolinik esitab kohtule patendivoliniku tunnistuse.
§ 48. Järelevalve teostamise alused
(1) Järelevalvet teostatakse õiguskaitset omava geograafilise tähise kasutamise õiguspärasuse, sealhulgas registreeritud geograafilise tähisega tähistatud kauba või teenuse registris olevale kirjeldusele vastavuse üle.
(2) Järelevalveasutus teostab järelevalvet omal algatusel või asjast huvitatud isiku avalduse alusel.
Käesolevas seaduses sätestatud nõuete täitmise üle teostavad järelevalvet vastavalt oma pädevusele:
4) Veterinaar- ja Toiduinspektsioon.
§ 50. Järelevalvet teostava ametiisiku õigused
Järelevalveasutuse ametiisikul on õigus:
1) saada valitsusasutuselt, valitsusasutuse hallatavalt asutuselt, kohaliku omavalitsuse asutuselt ning juriidiliselt ja füüsiliselt isikult järelevalvetegevuseks vajalikku teavet;
2) võtta võimaliku õiguserikkumise tuvastamiseks proove ja näidiseid;
3) saada registrist tasuta kõiki andmeid.
§ 51. Ärisaladuse hoidmine
Järelevalveasutuse ametiisikud on kohustatud hoidma ülesannete täitmisel neile teatavaks saanud ärisaladust.
VASTUTUS GEOGRAAFILISE TÄHISE ÕIGUSVASTASE KASUTAMISE EEST
§ 52. Vastutuse kohaldamise alused
(1) Käesoleva seaduse rikkumise eest kohaldatakse haldus-, tsiviil- või kriminaalvastutust seaduses ettenähtud korras.
(2) Füüsilisele isikule käesoleva seaduse rikkumise eest kohaldatav kriminaalvastutus ei välista haldusvastutuse kohaldamist asjakohasele juriidilisele isikule.
(3) Juriidilise isiku haldusõiguserikkumise asja arutab halduskohtunik.
(4) Juriidilise isiku haldusõiguserikkumise asja menetletakse haldusõiguserikkumiste seadustikus (RT 1992, 29, 396; RT I 1999, 41, 496; 45, õiend; 58, 608; 60, 616; 87, 792; 92, 825; 95, 843) sätestatud korras.
§ 53. Juriidilise isiku haldusvastutus geograafilise tähise õigusvastase kasutamise eest
(1) Juriidilisele isikule, kes kasutab:
1) registreeritud geograafilist tähist või sellega eksitavalt sarnast tähist kaupade või teenuste tähistamiseks, kui kaubal või teenusel puudub vähemalt üks registreeringus märgitud omadus, maine või muu iseloomulik tunnus, või
2) registreeritud geograafilist tähist või sellega eksitavalt sarnast tähist kaupade või teenuste tähistamiseks, mida registreering ei hõlma, kuid mis on registreeringuga hõlmatud kaupade või teenustega samaliigilised, või
3) registreeritud geograafilist tähist või sellega eksitavalt sarnast tähist kaupade või teenuste tähistamiseks, kui see võib kaasa tuua kaitstud geograafilise tähise maine pahauskse ärakasutamise, või
4) sellist tähist, mis vaatamata tegeliku geograafilise päritolu tõepärasele kajastamisele võib tekitada avalikkuses vale arusaama, et kaup või teenus pärineb teiselt geograafiliselt alalt, kaasa arvatud juhud, kui kauba tegelik päritolu on näidatud, – määratakse rahatrahv 50 000 kuni 100 000 krooni.
(2) Juriidilisele isikule, kes kasutab:
1) registreeritud geograafilist tähist või sellega eksitavalt sarnast tähist kaupade või teenuste tähistamiseks ega tegutse registreeringus märgitud kauba tootja, töötleja või müügiks ettevalmistajana või teenuse osutajana registreeringus märgitud geograafilisel alal või
2) eksitavat teavet kauba või teenuse päritolu, olemuse või põhiomaduste kohta kauba sise- või välispakendil, reklaammaterjalis või sellega seotud dokumentides – määratakse rahatrahv 100 000 kuni 200 000 krooni.
§ 54. Erikonfiskeerimine
(1) Käesoleva seaduse §-s 53 nimetatud haldusõiguserikkumise asja arutamisel kuuluvad erikonfiskeerimisele:
1) haldusõiguserikkumise toimepanemise vahend;
2) haldusõiguserikkumise läbi omandatud vara;
3) registreeritud geograafilise tähisega või sellega eksitavalt sarnase tähisega õigusvastaselt tähistatud kaup, sise- või välispakend, reklaammaterjal või sellega seotud dokumendid.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 3 nimetatud õigusvastaselt tähistatud esemed kuuluvad erikonfiskeerimise otsuse jõustumise korral hävitamisele.
§ 55. Juriidilise isiku haldusõiguserikkumise protokolli koostamine
(1) Käesoleva seaduse §-s 53 nimetatud haldusõiguserikkumise asjades on haldusõiguserikkumise protokolli koostamise õigus käesoleva seaduse §-s 49 nimetatud järelevalveasutuste ametiisikutel.
(2) Haldusõiguserikkumise protokolli märgitakse:
2) asutuse nimi ja aadress, kelle nimel protokoll koostatakse;
4) haldusõiguserikkuja nimi ja aadress;
6) haldusõiguserikkumise aeg, koht ja kirjeldus;
7) viide seadusesättele, mis näeb ette vastutuse selle haldusõiguserikkumise eest;
9) märge, et haldusõiguserikkuja esindajale on tutvustatud tema õigust kasutada õigusabi;
10) muud haldusõiguserikkumise asja õigeks lahendamiseks vajalikud andmed.
(3) Haldusõiguserikkumise protokollile kirjutavad alla selle koostanud ametiisik ja haldusõiguserikkuja esindaja.
(4) Kui haldusõiguserikkuja esindaja keeldub haldusõiguserikkumise protokollile alla kirjutamast, teeb protokolli koostaja selle kohta protokolli vastava kande. Haldusõiguserikkumise protokollile lisatakse haldusõiguserikkuja esindaja kirjalikud märkused protokolli kohta, samuti protokollile allakirjutamisest keeldumise motiivid.
§ 56. Riigilõiv
(1) Käesolevas seaduses ettenähtud toimingute sooritamise eest võetakse riigilõivu riigilõivuseaduses (RT I 1997, 80, 1344; 86, 1461; 87, 1466 ja 1467; 93, 1563; 1998, 2, 47; 4, 63; 23, 321; 36/37, 552 ja 553; 52/53, 771; 57, 859; 59, 941; 60, 951; 61, 979 ja 985; 64/65, 1004, 1005 ja 1008; 86/87, 1408; 97, 1519; 103, 1701; 108/109, 1783; 111, 1829; 1999, 16, 275; 23, 355; 24, 359 ja 360; 25, 364; 27, 380, 384, 385, 386 ja 392; 29, 400 ja 404; 30, 415; 58, 608; 75, 704; 84, 764; 87, 790; 92, 827; 97, 861) sätestatud määrade järgi.
(2) Riigilõivu tasub taotleja või isik, kellel on õigus kasutada kaitstud geograafilist tähist, või kolmas isik, kes on huvitatud käesolevas seaduses ettenähtud toimingute sooritamisest ja dokumentide väljastamisest. Kui geograafilise tähise registreerimisega seotud riigilõivu tasub kolmas isik, on vajalik taotleja või kaitstud geograafilise tähise kasutaja nõusolek.
(3) Riigilõiv loetakse tasutuks, kui selle tasumist tõendav dokument on saabunud Patendiametisse, kaebuse puhul aga apellatsioonikomisjoni, mis on moodustatud kaubamärgiseaduse (RT 1992, 35, 459; RT I 1998, 15, 231; 1999, 93, 834) § 35 lõike 1 alusel.
(4) Tasutud riigilõivu ei tagastata, välja arvatud käesoleva seaduse §-s 31 sätestatud juhul.
§ 57. Riigilõivuseaduse muutmine
Riigilõivuseadust (RT I 1997, 80, 1344; 86, 1461; 87, 1466 ja 1467; 93, 1563; 1998, 2, 47; 4, 63; 23, 321; 36/37, 552 ja 553; 52/53, 771; 57, 859; 59, 941; 60, 951; 61, 979 ja 985; 64/65, 1004, 1005 ja 1008; 86/87, 1408; 97, 1519; 103, 1701; 108/109, 1783; 111, 1829; 1999, 16, 275; 23, 355; 24, 359 ja 360; 25, 364; 27, 380, 384, 385, 386 ja 392; 29, 400 ja 404; 30, 415; 58, 608; 75, 704; 84, 764; 87, 790; 92, 827; 97, 861) täiendatakse paragrahvidega 14715–14717 järgmises sõnastuses:
« § 14715. Geograafilise tähise registreerimise taotluse esitamine
Geograafilise tähise registreerimise taotluse esitamisel tasutakse riigilõivu 1600 krooni.
§ 14716. Geograafilise tähise registreerimise taotluse puuduste kõrvaldamise ja selgituste andmise tähtaja pikendamine
Geograafilise tähise registreerimise taotluse puuduste kõrvaldamise ja selgituste andmise tähtaja pikendamise eest tasutakse riigilõivu 400 krooni.
§ 14717. Geograafilise tähise registreeringu andmete muutmine
Geograafilise tähise registreeringu andmete muutmise kande tegemise eest tasutakse riigilõivu 500 krooni.»
§ 58. Alkoholiseaduse muutmine
Alkoholiseaduses (RT I 1999, 24, 359; 58, 610; 92, 827) tehakse järgmised muudatused ja täiendused:
1) paragrahvi 6 lõike 3 algus muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud komisjon arvestab alkoholi registrisse kandmise otsustamisel, seejuures taotluse menetlemist vajaduse korral katkestades:»;
2) paragrahvi 6 lõike 3 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 4) kaubamärgi ja geograafilise tähise õiguskaitset käsitlevaid õigusakte ning välislepinguid.»;
3) paragrahvi 44 lõiget 2 täiendatakse pärast sõna «väljastatakse» sõnadega «kehtiva tegevuslitsentsi asemel 2000. aasta 1. märtsini».
§ 59. Kaubamärgiseaduse muutmine
Kaubamärgiseaduses (RT 1992, 35, 459; RT I 1998, 15, 231; 1999, 93, 834) tehakse järgmised muudatused ja täiendused:
1) paragrahvi 7 lõiget 1 täiendatakse punktiga 61 järgmises sõnastuses:
« 61) kaubamärki, mis sisaldab registreeritud geograafilist tähist või on sellega eksitavalt sarnane, kui see võib kaasa tuua geograafilise tähise õigusvastase kasutamise geograafilise tähise kaitse seaduse §-s 11 või 18 sätestatu järgi;»;
2) seadust täiendatakse §-ga 241 järgmises sõnastuses:
« § 241. Geograafilist tähist sisaldava kaubamärgi registreerimise kehtetuks tunnistamine ja registrist kustutamine
(1) Asjast huvitatud isik võib nõuda pahauskselt registreerimiseks esitatud või pahauskselt registreeritud kaubamärgi kehtetuks tunnistamist, kui:
1) kaubamärk sisaldab registreeritud geograafilist tähist või sellega eksitavalt sarnast tähist;
2) kaubamärgi ja geograafilise tähisega tähistatavad kaubad või teenused on identsed või samaliigilised;
3) kaubamärk on registreerimiseks esitatud või registreeritud pärast seda, kui geograafiline tähis on saanud õiguskaitse oma päritoluriigis.
(2) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kaubamärk sisaldab Eesti geograafilise ala nime, siis selle kaubamärgi kehtetuks tunnistamisel ei kohaldata käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 3 nimetatud tingimust.
(3) Kaubamärgi registreerimiseks esitamine või registreerimine on pahauskne, kui seda teinud isik teadis või pidi teadma, et tegemist on tähisega, mis näitab, et kaup või teenus on pärit kindlalt geograafiliselt alalt ja kauba või teenuse konkreetne omadus, maine või muu iseloomulik tunnus on olulisel määral seostatav geograafilise päritoluga.
(4) Asjast huvitatud isik võib nõuda enne geograafilise tähise kaitse seaduse jõustumise kuupäeva alkohoolse joogi tähistamiseks registreeritud kaubamärgi kehtetuks tunnistamist, kui kaubamärk sisaldab registreeritud geograafilist tähist või on sellega eksitavalt sarnane ja sellega tähistatav alkohoolne jook ei pärine selle geograafilise tähisega viidatud geograafiliselt alalt.
(5) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 4 nimetatud kaubamärgi registreerimise kehtetuks tunnistamise taotlus esitatakse apellatsioonikomisjonile.
(6) Kaubamärgi registreerimise kehtetuks tunnistamise korral kustutab Patendiamet kaubamärgi registrist.
(7) Käesoleva paragrahvi sätteid kohaldatakse ka nende geograafilist tähist sisaldavate kaubamärkide kehtetuks tunnistamisel, mis olid registreerimiseks esitatud või registreeritud enne geograafilise tähise kaitse seaduse jõustumise kuupäeva.»;
3) paragrahvi 35 lõikes 2 asendatakse sõnad «käesoleva seaduse §-de 11 lg. 3, 13 ja 24» sõnadega «käesoleva seaduse § 11 lõike 3 ning §-de 13, 24 ja 241».
§ 60. Kriminaalkoodeksi muutmine
Kriminaalkoodeksis (RT 1992, 20, 287 ja 288; RT I 1999, 38, 485; 57, 595, 597 ja 598; 60, 616; 97, 859) tehakse järgmised muudatused ja täiendused:
1) paragrahvi 33 lõike 6 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 3) kaubale, pakendile, majandus- või äridokumendile, reklaammaterjalile või kauba kasutamisjuhendile, mis on tähistatud õiguskaitset omava kaubamärgi, geograafilise tähise või nendega eksitavalt sarnase tähisega õigusvastaselt.»;
2) paragrahvi 283 tekstis asendatakse sõna «kahe» sõnaga «nelja»;
3) koodeksit täiendatakse §-ga 2831 järgmises sõnastuses:
« § 2831. Registreeritud geograafilise tähise õigusvastane kasutamine
Registreeritud geograafilise tähise õigusvastase kasutamise eest – karistatakse rahatrahvi või vabadusekaotusega kuni nelja aastani.»
§ 61. Tarbijakaitseseaduse muutmine
Tarbijakaitseseaduses (RT I 1994, 2, 13; 1999, 35, 450) tehakse järgmised muudatused ja täiendused:
1) paragrahvi 6 lõikes 4 asendatakse sõnad «juriidilisele isikule» sõnaga «ettevõtjale»;
2) paragrahvi 6 lõikes 5 asendatakse sõnad «tootega, mis on valmistatud kaubamärgiomaniku ainuõigust rikkudes,» sõnadega «võltsitud kaubaga»;
3) paragrahvi 11 lõiget 2 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:
« 11) Konkurentsiametil – võltsitud kauba käibe tõkestamise alal;»;
4) paragrahvi 17 lõike 4 punktis 2 asendatakse sõnad «kaubamärgiomaniku ainuõigust rikkudes valmistatud tootega» sõnadega «võltsitud kaubaga».
§ 62. Tolliseaduse muutmine
Tolliseaduses (RT I 1998, 3, 54; 1999, 86, 782; 97, 859) tehakse järgmised muudatused ja täiendused:
1) paragrahvi 26 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Võltsitud kaubana käsitatakse käesolevas seaduses:
1) kaupa kaubamärgiseaduse (RT 1992, 35, 459; RT I 1998, 15, 231; 1999, 93, 834) § 33 lõike 4 tähenduses;
2) kaupa, mis on õigusvastaselt tähistatud registreeritud geograafilise tähisega.»;
2) paragrahvi 26 lõiget 3 täiendatakse pärast sõna «autoriõigusi» sõnadega «või geograafilise tähise kaitse alaseid õigusakte või välislepinguid»;
3) paragrahvi 45 lõiget 11 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:
« 11) registreeritud geograafilise tähise õiguspärane kasutaja või».
§ 63. Äriseadustiku muutmine
Äriseadustiku (RT I 1995, 26–28, 355; 1998, 91–93, 1500; 1999, 10, 155; 23, 355; 24, 360; 57, 596) § 12 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
« (31) Isikul, kellel ei ole geograafilise tähise kasutamise õigust, on keelatud kasutada ärinimes registreeritud geograafilist tähist, välja arvatud juhul, kui ta tegutseb tegevusalal, mille suhtes geograafiline tähis ei ole kaitstud.»


text:
Mida saab nõuda omavoliliselt lahkunud töötajalt? - Raamatupidaja
Mida saab nõuda omavoliliselt lahkunud töötajalt?
09. november 2015 20:04
Heli Raidve ja Kersti Aaspalu räägivad sellest, mida on võimalik nõuda...
Tänavu aprillis tegi Riigikohus tööandjate jaoks olulise otsuse. Kui varem sai etteteatamistähtaja järgimata jätmise eest nõuda töötajalt kuni ühe kuu keskmise töötasu suurust hüvitist, siis nüüd saab nõuda vaid tegelikult tekkinud kahju hüvitamist, kusjuures tööandja peab tõendama tekkinud kahju suurust.
Hüvitise nõuded tööandja ja töötaja puhul
Alates 2009. aastast kehtiv töölepingu seadus kohustab samuti töötajat teatama töölepingu lõpetamisest (korralisest ülesütlemisest) 30 kalendripäeva ette. Samas puudub kehtivas seaduses selge säte, millest nähtuks, mida saab tööandja töötajalt nõuda, kui töötaja seda 30 kp etteteatamistähtaega siiski ei järgi. Viimaste aastate praktikas on tööandjad esitanud sellisel juhul nõude TLS-i § 100 lg 5 alusel, mille kohaselt: Kui tööandja või töötaja teatab ülesütlemisest ette vähem, kui on seaduses sätestatud või kollektiivlepingus kokku lepitud, on töötajal või tööandjal õigus saada hüvitist ulatuses, mida tal oleks olnud õigus saada etteteatamistähtaja järgimisel.
Praktikas lähtusid sellest sättest nii töötajad kui ka tööandjad. Näiteks kui tööandja teatas koondamisest ette vähem, kui oleks töötaja staaži arvestades pidanud teatama (15–90 kp), nõudis töötaja TLS-i § 100 lg 5 alusel keskmist päevapalka iga koondamisest vähem ette teatatud tööpäeva eest. Sama loogika kohaselt – kui töötaja teatas nn omal soovil lahkumisest ehk korralisest ülesütlemisest ette vähem, kui seaduses sätestatud 30 kalendripäeva, nõudis tööandja sama TLS-i § 100 lg 5 alusel töötajalt keskmist päevapalka iga vähem ette teatatud tööpäeva eest. Üldjuhul mõisteti need hüvitised töötajatelt ka välja. TLS-i § 100 lg 5 oli seega ka töötajaid distsiplineeriv säte, mis sundis töötajaid seaduses sätestatud 30-päevast etteteatamistähtaega järgima.
Seaduse kohaldamise praktika muutus
Seaduse kohaldamise praktika muutus Riigikohtu 2015 aprillikuise otsusega nr 3-2-1-126-14.
Kohtuvaidluses nõudis tööandja töötajalt hüvitist töölepingu ülesütlemisest vähem ette teatamise eest.
Maakohus leidis, et kuna töötaja teatas töölepingu ülesütlemisest ette vähem, kui korralise ülesütlemise puhul nõutav 30 kalendripäeva, on tööandjal õigus saada töötajalt hüvitist tema keskmise tööpäevatasu järgi tööpäevade eest, mille võrra ta töölepingu ülesütlemisest vähem ette teatas.
Ringkonnakohus tühistas maakohtu otsuse hüvitise väljamõistmise kohta ning leidis, et kuna töötaja ütles töölepingu üles erakorraliselt, mitte korraliselt ja kohus lõpetas töölepingu töötaja ülesütlemisavalduses märgitud kuupäevast, ei ole tööandjal õigust nõuda vähem etteteatatud aja eest hüvitist.
Riigikohus nõustus ringkonnakohtu järeldustega, et tööandjal ei ole õigustsaada töötajalt hüvitist. Samas leidis kolleegium, et ringkonnakohus on jätnud hindamata, kas tööandja esitatud asjaolud võivad anda talle õiguse nõuda rahalist hüvitist muul õiguslikul alusel ehk esitada kahjunõuet. Eeltooduga muutis kolleegium oma varem väljendatud seisukohta hüvitise osas ja saatis asja uuele läbivaatamisele maakohtusse.
Peamine kohustus on teha tööd
Riigikohtu selgituste kohaselt on töötaja peamiseks kohustuseks teha tööd. Kui töötajal ei ole alust töö tegemisest keelduda, näiteks ei esine keeldumist õigustavaid asjaolusid, võib töö tegemata jätmist, sh tööandja loata töölt lahkumist pidada töölepingu rikkumiseks. Kolleegium selgitab, et töölepingu rikkumiseks võib muuhulgas olla töölt lahkumine enne 30-päevase tähtaja möödumist.
Lepingu rikkumisega tekitatud kahju hüvitamise üldised alused on sätestatud võlaõigusseaduses, töötaja vastutuse piirangud töölepingu seaduses.
Võlaõigusseaduses sätestatud õiguskaitsevahendeid saab tööandja töölepingu seaduse järgi kasutada üksnes juhul, kui töötaja on töölepingust tuleneva kohustuse rikkumises süüdi. Riigikohus leidis, et olukorras, kus töölepingu lõppemine tuleb lugeda korraliseks, võib tööandjal olla õigus nõuda töölepingut süüliselt rikkunud töötajalt hüvitistnt juhul, kui töötaja on lahkunud töölt enne 30-päevast tähtaja möödumist ja põhjustanud sellega tööandjale kahju.
Töötaja vastutab tööandjale tekitatud kahju eest
Töötaja kahju hüvitamist reguleeriv paragrahv (TLS § 74) ei sätesta sõnaselgelt tööandja õigust nõuda kahju hüvitamist, kui töötaja ütleb töölepingu üles ette teatamata või seaduses sätestatud või kollektiivlepingus kokku lepitud etteteatamistähtajast varem. Küll aga tuleneb teistest paragrahvidest, et töötaja vastutab töölepingu süülise rikkumise tagajärjel tööandjale tekitatud kahju eest. Seega juhul, kui töötaja on lahkunud töölt enne etteteatamistähtaja möödumist ja selline rikkumine on toime pandud tahtlikult või hooletusest, peab ta hüvitama tööandjale tekitatud kahju.
Võlaõigusseaduses sätestatu põhjal peab tööandja sellisel juhul tõendama, et töötaja süüline töölt lahkumine enne etteteatamistähtaja möödumist põhjustas talle kahju.
Rikkumise ja saabunud tagajärje vahel peab olema põhjuslik seos, st tööandja peab suutma tõendada töötaja süüd ning just selle konkreetse töötaja tööle mitteilmumisest tekkinud kahju.
Teisisõnu – nõutav kahju peab olema seotud konkreetse töötaja etteteatamistähtaja järgimata jätmisega ning seda peab olema võimalik ka euro ja sendi täpsusega tõendada ning konkreetse töötajaga kokku viia.
Tööandja saab nõuda reaalselt tekkinud kahju hüvitamist
Riigikohtu arvates kaasneks vastupidise tõlgendusega ehk TLS-i § 100 lg 5 alusel vähem ette teatatud tööpäevade eest keskmise töötasu hüvitise nõudmise võimalusega töötaja karistamine ainuüksi selle eest, et ta ei järginud töölepingu ülesütlemisel seaduses sätestatud etteteatamistähtaega. Selline lahendus ei oleks aga kohtu hinnangul kooskõlas kohustuse rikkumise üldpõhimõtete ja töötaja vastutuse piirangutega. Seda eelkõige olukorras, kus töövaidlusorgan tuvastab, et töötajal ei olnud alust töölepingut erakorraliselt üles öelda, ning loeb töölepingu lõppenuks korraliselt 30-päevase etteteatamistähtajaga. Sellest tulenevalt leiab kolleegium, et seadus ei anna tööandjale õigust nõuda töötajalt TLS-i § 100 lg 5 alusel hüvitist, kui töötaja on lahkunud töölt enne etteteatamistähtaega.
Tööandja saab nõuda reaalselt tekkinud kahju hüvitamist, kuid peab selleks tõendama, milline kahju talle töötaja lahkumise tõttu tekkis.
Sisuliselt tähendab see otsus, et TLS-i § 100 lg 5 on tööandjate poolt vaadates muutunud tühjaks paragrahviks, mille alusel ei ole võimalik töötajalt mingit hüvitist nõuda. Pärast nimetatud otsuse tegemist on tööandjad püüdnud tõendada, et neile tekkinud kahju on näiteks omavoliliselt lahkunu töö ärategemise eest teisele töötajale makstud lisatasu või ületunnitöö tasu, rendifirmale renditöötaja eest makstud tasu jms, kuid need nõuded on jäetud erinevatel põhjustel rahuldamata. Töövaidlusorganite seisukoht on lihtsustatult olnud selline, et kui töötaja oleks etteteatamistähtaja lõpuni tööd teinud, oleks tööandja pidanud talle ka kokkulepitud töötasu maksma ning kuna teisele töötajale või rendiettevõttele makstud lisatasu on üldjuhul väiksem, kui oleks olnud lahkunud töötajale etteteatamistähtaja töö eest makstav põhitasu, siis on tööandja pigem raha kokku hoidnud ja reaalset kahju ei ole talle tekkinud.
Selgust toob aeg ja kohtupraktika
Riigikohtu otsuse puhul on tegemist kohtuotsusega, mis oluliselt muudab senist praktikat. Ilmselt annavad lähiaastate vaidlused selguse, mida saab lugeda etteteatamistähtaega rikkunud töötaja poolt tööandjale tekitatud kahjuks. Juristidel on tekkinud eriti huvitav küsimus, kuidas peaks nüüd sedasama Riigikohtu tõlgendust kasutama töötajate poolelt vaadates. Ehk siis – kas juhul, kui tööandja teatab koondamisest ette vähem, kui oleks töötaja staaži arvestades pidanud teatama (15–90 kp), saab töötaja ikkagi senise praktika kohaselt nõuda koondamisest vähem ette teatatud aja eest TLS-i § 100 lg 5 alusel keskmist töötasu, või peaks nüüd ka töötaja tõendama, et etteteatamistähtaja järgimata jätmine põhjustas talle reaalse kahju ning saab nõuda ainult selle konkreetse kahju hüvitamist. Küsimusele, kas TLS-i § 100 lg 5 on täiesti mõttetu paragrahv mõlema poole jaoks või ainult tööandjate jaoks, annavad vastuse ainult aeg ja kohtupraktika.
Heli Raidve, Kersti Aaspalu
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2015/11/09/mida-saab-nouda-omavoliliselt-lahkunud-tootajalt

matches:
Riigikohus
§ 100
§ 100
§ 100
§ 100
kohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 74
§ 100
§ 100
§ 100
§ 100
§ 100


§ 5 Sümboolika ja eelarve
§ 8 Kooli vastuvõtt ja välja arvamine
§ 14 Hariduslike erivajadustega õpilase õppekorralduse erisused
§ 15 Võõrkeeled
§ 16 Koolieelikute ettevalmistusrühm
§ 17 Pikapäevarühm ja kogupäevarühm
§ 19 Huvitegevus
§ 23 Õpilaste kohustused
§ 24 Tunnustuse ja laituse avaldamine
§ 26 Õpilasesinduse valimine
§ 27 Õpilasesinduse põhimääruse kehtestamine
§ 29 Personali koosseisu määramine ja töölepingud
§ 31 Personali tööülesanded, õigused, kohustused ja vastutus
§ 32 Kooli direktor
§ 34 Kooli õppenõukogu
§ 37 Kooli eelarve ja finantstegevuse korraldamine
§ 41 Määruse kinnitamine ja muutmine
RT IV, 06.06.2020, 7
Vastu võetud 29.05.2020 nr 107
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 34 ja § 35 lõike 2, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 66 lõigete 1 ja 2, koolieelse lasteasutuse seaduse § 9 lõike 3, Valga Vallavolikogu 25. mai 2018 määruse nr 34 „Valga valla munitsipaalõppeasutuste põhimääruste ja arengukavade kinnitamise kord“ § 4 lõike 1 ja 2, § 5 lõike 1 ja 2 ning § 7 alusel.
Kooli asukoht ja tegutsemiskoht on Nooruse tn 1, Tsirguliina, Valga vald, 68301 Valgamaa, Eesti Vabariik.
(1) Kooli tegutsemise vorm on koolieelne lasteasutus (edaspidi lasteasutus) ja põhikool, mis tegutsevad ühe asutusena.
(2) Kool on Valga valla munitsipaalomandis olev Valga Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav õppeasutus, mis loob koolieelses eas lastele võimalused lastehoiuks ja alushariduse omandamiseks ning kooliealistele lastele põhihariduse omandamiseks ja koolikohustuse täitmiseks I, II ja III kooliastmes.
(3) Kool juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi seadustest ja nende alusel välja antud õigusaktidest.
(4) Kooli tegevuse aluseks on käesolev põhimäärus ning Haridus- ja Teadusministeeriumi poolt välja antud koolitusluba.
§ 5. Sümboolika ja eelarve
(1) Koolil on oma sümboolika, mille kujunduse ja kasutamise korra kehtestab direktor, kooskõlastades selle eelnevalt vallavalitsusega.
(2) Koolil on oma logo ja nimega pitsat.
(3) Koolil on vallavalitsuse eelarves iseseisev eelarve.
(4) Kooli eelarve koostamisel lähtutakse Valga Vallavolikogu (edaspidi volikogu) poolt kehtestatud korrast ja eelarve kinnitab volikogu.
Kooli asjaajamise- ja õppekeel on eesti keel.
(1) Kooli järjepideva arengu tagamiseks koostatakse koostöös hoolekogu ja õpilasesindusega arengukava.
1) kooli arenduse põhisuunad ja -valdkonnad;
§ 8. Kooli vastuvõtt ja välja arvamine
Õpilase ja lapse kooli vastuvõtt ja väljaarvamine toimub haridus- ja teadusministri määrusega ning vallavalitsuse õigusaktidega kehtestatud korras.
1) võimaldada koolieast noorematele lastele hoidu ja alushariduse omandamist, luues turvalise ja soodsa keskkonna lapse teadmiste, oskuste ja vilumuste omandamiseks ja arendamiseks ning väärtuste ja käitumisnormide kujundamiseks, mis omakorda loob eeldused lapse õpingute jätkamiseks koolis;
2) anda õpilastele võimalus omandada alg- ja põhiharidus, mis võimaldab kujuneda pidevalt arenevaks isiksuseks, kes on suuteline elama väärikalt, austama iseennast, oma perekonda, kaasinimesi ja loodust, valima ning omandama talle sobivat elukutset, tegutsema loovalt ning kandma kodanikuvastutust;
3) pakkuda õpilaste arengut toetavat ja turvalist õpikeskkonda, kasutades kooli eripärast tulenevaid võimalusi;
4) toetada õpilasi oma huvide ja võimete väljaselgitamisel, kasvamisel loovaks, mitmekülgseks isikuks, kes suudab ennast edukalt teostada perekonnas, tööl, avalikus elus;
5) valmistada õpilane ette õpingute jätkamiseks järgneval haridustasemel ja osalemiseks elukestvas õppes.
6) hoida ja tugevdada lapse tervist ning soodustada tema kehalist arengut;
7) luua tingimused õpilaste edukaks esinemiseks ainealastel konkurssidel;
8) luua huvihariduse ja huvitegevuse kaudu tingimused õpilaste kultuuri- ja sporditegevuseks;
9) luua keskkond, mis toetab õpilase arengut;
11) teha õppe- ja kasvatustegevuse korraldamisel koostööd lapsevanematega, vilistlastega ja teiste koolidega;
12) kasutada koolile eraldatud ressursse sihipäraselt ning mõistlikult õppe- ja kasvatustegevuseks vajalike tingimuste ning kvaliteedi tagamiseks.
(1) Koolis on moodustatud lasteaia üks liitrühm ja kaks aiarühma.
(2) Koolis õpivad kolme kooliastme õpilased:
(3) Koolis töötavad aine- ja huviringid.
(4) Koolis töötavad I ja II kooliastme õpilastele pikapäevarühmad.
(5) Koolis töötab vastavalt vajadusele kogupäevarühm I kooliastme õpilaste jaoks
(6) Koolis töötavad vastavalt vajadusele hariduslike erivajadustega õpilaste õppe paremaks korraldamiseks õpiabirühmad õpilastele eripedagoogilise või logopeedilise abi osutamiseks.
(7) Koolis töötavad vastavalt vajadusele õpperühmad põhikooli lihtsustatud õppekava järgi õppivatele õpilastele.
(1) Lasteaiarühmade õppe- ja kasvatuskorralduse aluseks on koolieelse lasteasutuse riiklikule õppekavale vastav õppekava.
(2) Õpingute alusdokumendiks põhikooli osas on põhikooli riikliku õppekava alusel koostatud kooli õppekava.
(3) Põhikooli lihtsustatud õppekava alusel tavaklassis õppivatele õpilastele koostatakse individuaalne õppekava. Kui nendele õpilastele on moodustatud eraldi õpperühm võib selle töös kasutada otse põhikooli lihtsustatud õppekavas sätestatut.
(4) Kooli õppekavad kehtestab direktor esitades need eelnevalt arvamuse avaldamiseks õppenõukogule, õpilasesindusele ja kooli hoolekogule.
(5) Kool võimaldab õpilasel kasutada vähemalt kooli õppekava läbimiseks vajalikke õpikuid, tööraamatuid, töövihikuid ja töölehti. Tööraamatuid, töövihikuid ja töölehti ei pea õpilane tagastama.
(1) Õppeaasta kestab 1. septembrist kuni 31. augustini ja koosneb põhikooli osas trimestritest ning koolivaheaegadest.
(3) Õppepäev on kalendripäev, mil põhikooli õpilane on päevakava või individuaalse õppekava alusel kohustatud õppes osalema. Ühes nädalas on kuni viis õppepäeva.
(6) Põhikooli õpilaste õpitulemusi hinnatakse viiepallisüsteemis. Esimeses kooliastmes võib kasutada sõnalisi hinnanguid.
(7) Põhikooli õpilase käitumist ja hoolsust hinnatakse sõnaliste hinnangutega. Hindamiskriteeriumid ja -kord sätestatakse kooli õppekavas.
§ 14. Hariduslike erivajadustega õpilase õppekorralduse erisused
(1) Hariduslike erivajadustega õpilase õppe korraldamisel lähtub kool põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses ning koolieelse lasteasutuse seaduses sätestatust.
§ 15. Võõrkeeled
§ 16. Koolieelikute ettevalmistusrühm
§ 17. Pikapäevarühm ja kogupäevarühm
(4) Kooli direktor võib vallavalitsuse nõusolekul moodustada kogupäevarühmi, mis pakuvad I kooliastme õpilasele järelevalvet ning pedagoogilist juhendamist ja suunamist õppest vaba aja sisustamisel, koduste õpiülesannete täitmisel, huvitegevuses ning huvide arendamisel kuni lasteaia tööaja lõpuni.
(5) Õpilane võetakse kogupäevarühma vastu ja arvatakse sealt välja direktori otsusega vanema taotluse alusel.
(1) Koolil ei ole oma raamatukogu. Kooli raamatukogu ülesandeid täidab Valga Keskraamatukogu harukogu Tsirguliina raamatukogu. Raamatukogu töökorralduse alused kooli puudutavas osas kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
§ 19. Huvitegevus
(2) Kool võib huvitegevuse läbiviimiseks kasutada ka kooliväliste huvihariduse ja huvitegevuse valdkonnas tegutsevate organisatsioonide (sh spordiklubid ja huvikoolid) pakutavat abi ja võimalusi.
2) osaleda kooli juhtimises hoolekogusse valitud lastevanemate kaudu;
3) saada koolilt informatsiooni oma lapse õppeedukuse, probleemide ja edusammude kohta koolis;
4) osaleda kooli õpilasüritustel ja kokkuleppel direktori ning õpetajaga ka ainetundides ja ringides;
5) õppenõukogu otsusega mittenõustumisel, samuti õpetamist ja kasvatamist puudutavate küsimuste vaidlustamisel pöörduda kooli hoolekogu, vallavalitsuse ja kooli üle riiklikku järelevalvet teostava organi poole.
2) tundma huvi oma lapse probleemide ja edusammude vastu koolis, pidama ühendust rühma õpetaja või klassijuhatajaga;
3) järgima kooli tegevus- ja päevakava, laste tervisekaitse ja tervise edendamise nõudeid ning kodukorda;
4) esitama koolile oma kontaktandmed ja teavitama esimesel võimalusel nende muutumisest,
5) tutvuma koolielu reguleerivate õigusaktidega;
6) tegema koostööd kooliga, et tagada lapsele tema individuaalsetest vajadustest lähtuv õpe;
7) jälgima ja tagama lapse koolikohustuse täitmist;
8) osalema lastevanemate koosolekutel;
9) lapse kooli astumisel esitama vormikohase avalduse, sünnitunnistuse, terviselehe;
10) teisest koolist tulnud õpilase puhul esitama lisaks klassitunnistuse, hinnetelehe ja väljavõtte õpilasraamatust;
11) tasuma õigeaegselt lasteaia õppemaksu ja toidupäeva ning täiendava koolitoidu eest.
§ 22. Õpilaste õigused
§ 24. Tunnustuse ja laituse avaldamine
§ 26. Õpilasesinduse valimine
§ 27. Õpilasesinduse põhimääruse kehtestamine
(4) Õpilasesindus esitab põhimääruse kinnitamiseks direktorile. Kolmekümne päeva jooksul põhimääruse kättesaamisest arvates kinnitab direktor õpilasesinduse põhimääruse, kui see vastab seadustele, seaduse alusel antud õigusaktidele ja rahvusvaheliselt tunnustatud demokraatlikele põhimõtetele või esitab kirjalikud põhjendused, miks põhimäärust ei ole võimalik kinnitada.
§ 29. Personali koosseisu määramine ja töölepingud
(1) Kooli personali koosseisu kehtestab direktor, arvestades jooksva aasta eelarvelisi vahendeid.
(3) Kui õpetaja vaba ametikoha täitmiseks korraldatud konkursil ei leita kvalifikatsiooninõuetele vastavat õpetajat võib direktor sõlmida tähtajalise töölepingu kuni üheks aastaks isikuga, kellel on vähemalt keskharidus ja korraldab aasta jooksul uue avaliku konkursi.
§ 31. Personali tööülesanded, õigused, kohustused ja vastutus
§ 32. Kooli direktor
§ 34. Kooli õppenõukogu
(1) Hoolekogu on kooli juures alaliselt tegutsev organ.
(2) Hoolekogu ülesanne lasteaias on jälgida, et õppe- ja kasvatustegevus vastaks laste arengule ja huvidele ning teha selle suunalist koostööd lasteasutuse personaliga.
(3) Hoolekogu ülesanne koolis on õpilaste, pedagoogide, pidaja, õpilaste vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide ühistegevus õppe ja kasvatuse suunamisel, planeerimisel ja jälgimisel ning õppeks ja kasvatuseks paremate tingimuste loomisel.
(4) Hoolekogu moodustatakse ja selle töös lähtutakse volikogu poolt kehtestatud korrast.
(5) Vallavalitsus kinnitab kooli hoolekogu koosseisu hiljemalt jooksva õppeaasta oktoobrikuu jooksul.
(7) Liikme volituse ennetähtaegsel lõppemisel esitab kooli direktor taotluse hoolekogu koosseisu muutmiseks koos uue esindaja andmetega.
§ 37. Kooli eelarve ja finantstegevuse korraldamine
(1) Kooli korraldab ja kujundab ümber ning tema tegevuse lõpetab volikogu õigusaktidega sätestatud alustel ja korras.
§ 41. Määruse kinnitamine ja muutmine
(1) Valga Vallavolikogu 25. mai 2018 määrus nr 32 „Tsirguliina Kooli põhimäärus“ ja Valga Vallavolikogu 31. mai 2019 määrus nr 86 „Tsirguliina Lasteaia Õnnelind põhimäärus“ tunnistatakse kehtetuks.
(2) Määrus jõustub 1. septembril 2020. aastal.


Lääne-Saare valla põhimäärus – Riigi Teataja
Lääne-Saare valla põhimäärus
Lääne-Saare valla põhimäärus - sisukord
§ 5 Volikogu ja valitsuse õigusaktid
§ 6 Vald avalik-õigusliku isikuna
§ 7 Välissuhted
§ 9 Valla lipu kirjeldus
§ 11 Valla vapi kasutamise kord
§ 12 Valla lipu kasutamine
§ 13 Valla tunnustusavaldused
§ 14 Volikogu moodustamine
§ 15 Volikogu liige
§ 19 Volikogu esimees ja aseesimehe pädevus ning ülesanded
§ 21 Volikogu õigusaktide algatamise õigus
§ 23 Umbusaldusmenetlus volikogus
§ 24 Volikogu komisjonid
§ 26 Fraktsioonid
§ 27 Volikogu õigusaktidele esitatavad nõuded ja õigusaktide jõustumine
§ 28 Volikogu liikme õigus saada teavet
§ 30 Valitsuse volituste tähtaeg
§ 32 Vallavalitsus ja selle koosseis
§ 33 Valitsuse istungi töökord
§ 36 Istungi ja koosoleku protokoll
§ 37 Vallavalitsuse õigusaktidele esitatavad nõuded ja nende jõustumine
5 ARENGUKAVA, EELARVESTRATEEGIA, EELARVE JA VALLAMAJANDUS
§ 38 Arengukava, eelarvestrateegia, eelarve ja finantsjuhtimise üldpõhimõtted
§ 39 Arengukavade ja eelarvestrateegia koostamise üldalused
§ 40 Arengukavade ja eelarvestrateegia avalikustamine, vastuvõtmine ja muutmine
§ 41 Arengukavade täitmine
§ 42 Valla eelarve ja finantsjuhtimine
§ 43 Vallavara
§ 44 Majandustegevus ja osalemine juriidilistes isikutes
§ 45 Maksud ja koormised
6 OMAVALITSUSTEENISTUSE PÕHIALUSED
§ 46 Omavalitsusteenistus
§ 47 Valla avalik teenistus
§ 49 Vallavalitsuse ametiasutuse hallatavad asutused
§ 50 Volikogu poolt valitud ja ametisse nimetatud isikute sotsiaalsed garantiid
§ 51 Muud sotsiaalsed garantiid
7 ALEVIKU JA KÜLAVANEM
§ 52 Aleviku- ja külavanem
8 OMAVALITSUSÜKSUSTE KOOSTÖÖ
§ 53 Koostöövormid
§ 54 Põhimääruse kinnitamine ja muutmine
RT IV, 29.12.2015, 39
Vastu võetud 16.12.2015 nr 62
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 9 alusel
Lääne- Saare valla (edaspidi valla) põhimääruses sätestatakse valla sümbolid ja nende kasutamise kord; valla omavalitsusorganite, nende komisjonide ja fraktsioonide moodustamise kord, õigused, kohustused, pädevus ja töökord; valla arengukava, eelarvestrateegia ning eelarve koostamise, muutmise ja finantsjuhtimise üldised põhimõtted; valla majandustegevuse alused; hallatavate asutuste moodustamise kord ning valla õigusaktide vastuvõtmise, avalikustamise ja jõustumise kord.
Valla omavalitsusorganid on Lääne- Saare Vallavolikogu (edaspidi volikogu) ja Lääne- Saare Vallavalitsus (edaspidi valitsus).
(1) Valla piir määratakse Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduses sätestatud korras.
(2) Valla piir looduses määratakse seaduses sätestatud korras ja kooskõlastatakse naaberomavalitsusüksustega ning maa-ametiga.
(3) Valla piiri muutmine toimub pärast elanike arvamuse väljaselgitamist ja volikogu seisukohta arvestades ning lähtudes kehtivast seadusandlusest.
(1) Vallaelanik käesoleva määruse mõistes on isik, kes on oma elukoha rahvastikuregistris registreerinud Lääne- Saare vallas.
(2) Vallaelanikul on õigus soodustustele, toetustele, teenustele ja teistele hüvedele vallavolikogu poolt sätestatud korras ja tingimustel.
§ 5. Volikogu ja valitsuse õigusaktid
(3) Volikogu ja valitsuse õigusaktid kehtivad valla haldusterritooriumil.
§ 6. Vald avalik-õigusliku isikuna
(1) Vald on avalik-õiguslik juriidiline isik, keda esindavad seaduste ja käesoleva põhimääruse alusel ning kehtestatud korras oma pädevuse piires volikogu, volikogu esimees, vallavalitsus, vallavanem või nende poolt volitatud esindajad.
§ 7. Välissuhted
(2) Valla esindamist rahvusvahelistes organisatsioonides korraldab valitsus.
(3) Valla sõprusomavalitsusega lepingu sõlmimise otsustab valitsus. Valitsus korraldab ka nimetatud lepingu täitmist.
(1) Valla sümboliteks on valla lipp ja valla vapp.
(2) Vapi ja lipu kasutamine kujul, mis erineb etalonist, kuulub igal üksikjuhtumil läbivaatamisele ja kinnitamisele vallavalitsuse poolt.
§ 9. Valla lipu kirjeldus
(1) Valla lipu kirjeldus: rohelisel väljal valge palk ja sinine poom.
(2) Normaalsuurusega lipu laidude mõõtmed on 105x165 cm. Lipu suuruse suhe on 7:11.
(1) Valla vapi kirjeldus: rohelisel kilbil hõbedased tähik ja lainelõikes jalus ning viimasel sinine lainelõikes põiklatt.
(2) Valla vapp võib olla kolmes variandis: värviline, graafiline ühevärviline või reljeefne.
§ 11. Valla vapi kasutamise kord
1) volikogu ja valitsuse ning hallatavate asutuste pitsatitel ja dokumentidel;
2) valla vapimärgil;
3) valitsuse poolt väljaantud trükistel, meenetel, reklaamidel ja embleemide kujunduselemendina;
4) valitsuse otsusel valda läbivate suuremate maanteede ääres valla piire tähistavatel märkidel.
(2) Eelmises lõikes nimetamata juhtudel on valla vappi lubatud kasutada üksnes valitsuse loal.
§ 12. Valla lipu kasutamine
1) hoonel (hoone ees), kus asuvad volikogu ja valitsus;
2) hoonel või kohas, kus toimub volikogu või valitsuse ametlik tseremoonia;
1) volikogu või valitsuse esindusruumides;
2) valla, kogukondlikul, perekondlikul või asutuse tähtpäeval, valla avalikel üritustel;
3) muudel üritustel, kus on esindatud vald.
(5) Heisatud lipul jääb lipukanga alumine serv maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusele. Kandelippu võib kasutada eelnimetatud juhtudel sobivas kohas ja sobival viisil.
(6) Kasutamiskõlbmatuks muutunud valla lipp kuulub sündsal viisil hävitamisele.
§ 13. Valla tunnustusavaldused
Valla tunnustamise korra sätestab volikogu määrusega.
§ 14. Volikogu moodustamine
§ 15. Volikogu liige
(3) Volikogu esimehe või ühe volikogu aseesimehe ametikoht võib volikogu otsusel olla palgaline.
(4) Volikogul on õigus maksta oma liikmetele tasu volikogu tööst osavõtu eest ja hüvitust volikogu ülesannete täitmisel tehtud kulutuste eest esitatud dokumentide alusel volikogu poolt kehtestatud määras ja korras.
(5) Volikogu liikme tegevus on avalik. Ta annab valijatele teavet oma tegevusest ning volikogu tegevusest tervikuna.
(6) Volikogu liikmel on õigusteha arupärimisi vallavolikogu määratud, valitud või kinnitatud ametiisikutele.
(7) Arupärimine esitatakse kirjalikult vallavanema kaudu. Arupärimises kirjeldab volikogu liige arupärimise esitamist põhjustanud asjaolusid. Arupärimisele võib volikogu liige lisada muid materjale, mis on seotud arupärimises käsitletava küsimusega.
(8) Vastus arupärimisele tuleb esitada kirjalikult volikogule ja volikogu liikmetele hiljemalt ühe kuu jooksul.
(9) Volikogu liige ei tohi osa võtta volikogu sellise üksikakti arutamisest ja otsustamisest, mille suhtes talle laieneb toimingupiirang korruptsioonivastases seaduses sätestatu kohaselt.
(10) Käesoleva põhimääruse punktis § 15 lg 9 sätestatud juhul on volikogu liige kohustatud enne küsimuse arutelu algust tegema avalduse enda mitteosalemise kohta antud päevakorrapunkti arutamisel. Vastav märge fikseeritakse volikogu istungi protokollis. Küsimuste arutamiseks ja otsustamiseks vajalik kvoorum on selle volikogu liikme võrra väiksem.
(11) Volikogu liige on kohustatud esitama huvide deklaratsiooni korruptsioonivastases seaduses ja volikogu poolt kehtestatud korras.
§ 16. Volikogu pädevus
(1) Volikogu ainupädevuses on kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvi 22 lõikes 1 sätestatud küsimuste otsustamine.
(2) Seadusega kohaliku omavalitsuse, kohaliku omavalitsusüksuse või kohaliku omavalitsusorgani pädevusse antud küsimusi otsustab volikogu, kes võib delegeerida nende küsimuste lahendamise valitsusele.
(3) Volikogu võib delegeerida vallavalitsusele muudatuste tegemise ametiasutuste struktuuris ja teenistujate koosseisus volikogu poolt kinnitatud palgafondi piires.
(1) Volikogu istungi kutsub kokku selle esimees või tema asendaja, kelleks on aseesimees või aseesimehe puudumisel volikogu vanim liige, volikogu poolt kehtestatud korras.
(2) Volikogu uue koosseisu esimese istungi kutsub kokku valla valimiskomisjoni esimees hiljemalt seitsmendal päeval pärast valimistulemuste väljakuulutamisest.
(4) Volikogu esimees või tema asendaja kutsub volikogu kokku vallavalitsuse või vähemalt neljandiku volikogu koosseisu ettepanekul nende poolt tõstatatud küsimuste arutamiseks. Istungi toimumise aja määrab volikogu esimees või tema asendaja, arvestades valla põhimääruses sätestatut, kuid mitte hilisemaks kui üks kuu.
(1) Volikogu asjaajamiskeel on eesti keel. Igaühel on õigus pöörduda kohalike omavalitsuste ja nende ametiisikute poole eesti keeles ja saada eestikeelseid vastuseid.
(2) Volikogu töötab täiskoguna ning alatiste komisjonide ja fraktsioonide kaudu. Vastavalt vajadusele moodustab volikogu ka ajutisi komisjone ja töögruppe.
(3) Volikogu töökorra kehtestab volikogu.
(4) Volikogu esimees korraldab vajadusel arutusele tulevate küsimuste ettevalmistamist volikogu poolt.
(5) Volikogu võib valitsusele anda ettevalmistamiseks volikogus arutusele tulevaid küsimusi.
(6) Esimest istungit juhatab kuni volikogu esimehe valimiseni valimiskomisjoni esimees või tema asetäitja.
(7) Volikogu istungid on avalikud. Volikogu võib kuulutada istungi küsimuse arutelu osas kinniseks, kui selle poolt hääletab vähemalt kaks korda enam volikogu liikmeid, kui vastu või kui küsimust puudutavate andmete avalikustamine on seadusega keelatud või piiratud.
(8) Volikogu arutab istungi kutses märgitud ja volikogu poolt nõutavas korras ettevalmistatud küsimusi.
(9) Volikogule saab esitada vastuvõtmiseks määruste ja otsuste projekte, millega on eelnevalt tutvunud ja andnud oma seisukoha vallavalitsus.
(10) Volikogu istungist võivad sõnaõigusega osa võtta vallavalitsuse liikmed, vallasekretär, samuti volikogu poolt istungile kutsutud isikud. Sõna andmise otsustab istungi juhataja.
(11) Volikogu tehnilise teenindamise tagab valla kantselei.
§ 19. Volikogu esimees ja aseesimehe pädevus ning ülesanded
2) esindab valda ja vallavolikogu;
4) esitab istungite päevakorraprojektid;
5) koos vallavalitsusega valmistab ette volikogu määruste ja otsuste projektid;
6) korraldab fraktsioonide koostööd;
7) võtab vastu volikogule saabunud avaldused, ettepanekud, kaebused;
8) osaleb ametlikel vastuvõttudel, visiitidel jt. ametlikel üritustel;
11) täidab muid talle seaduse alusel pandud ülesandeid.
(4) Volikogu esimeest asendav isik kirjutab õigusaktidele ja muudele volikogu dokumentidele alla oma ametinimetuse, lisades sellele sõnad “volikogu esimehe ülesannetes
§ 20. Volikogu esimehe ja aseesimehe valimine
(1) Volikogu liikmetel ja fraktsioonidel on isikuvalimistel õigus esitada kandidaate. Kui isikuvalimistel ei esitata rohkem kandidaate kui üks, kes on nõus kandideerima, viiakse valimised läbi ühe kandidaadiga. Kandidaatide esitamine lõpeb, kui volikogu liikmed ei esita enam ühtegi kandidaati, kes on nõus kandideerima.
(2) Volikogu uue koosseisu esimehe valimised korraldab valla valimiskomisjon ning valimistulemused tehakse kindlaks valla valimiskomisjoni otsusega.
(3) Kandidaadid tutvustavad end ja oma seisukohti kuni 10-minutilises sõnavõtus nende kandidaadiks esitamise järjekorras ja vastavad volikogu liikmete küsimustele.
(4) Kandidaadid võivad esitada enesetaanduse kuni häältelugemiskomisjoni moodustamiseni.
(5) Volikogu moodustab vähemalt kolmeliikmelise häältelugemiskomisjoni. Komisjon valib oma liikmete seast esimehe ja sekretäri.
(6) Häältelugemiskomisjon kannab kandidaatide nimed valimissedelitele esitamise järjekorras. Enne hääletamist teeb volikogu vaheaja. Komisjoni esindaja selgitab volikogu liikmetele hääletamise korda ja annab igale istungil viibivale volikogu liikmele valimissedeli.
(7) Salajasel hääletamisel tõmbavad volikogu liikmed valimissedelil joone alla ühe kandidaadi nimele, kelle poolt nad hääletavad. Volikogu liikmed, kes võtavad valimissedeli, kuid ei lase seda hääletuskasti, loetakse hääletamisest osavõtnuks. Volikogu liikmed, kes hääletamise algul viibisid hääletusruumis, loetakse istungist osavõtjaks ka siis, kui nad valimissedelit ei võta. Kui joon on alla tõmmatud mitmele kandidaadile, loetakse sedel rikutuks. Kui ühelegi kandidaadile ei ole joont alla tõmmatud, loetakse sedel erapooletuks.
(8) Valituks osutub koosseisu häälteenamuse saanud kandidaat.
(9) Kui ükski kandidaat ei saanud volikogu koosseisu häälteenamust, siis korraldatakse teine hääletusvoor kahe enam hääli saanud kandidaadi vahel.
(10) Kui häältearvult teine ja kolmas kandidaat koguvad võrdselt hääli, siis pannakse nad eraldi hääletusele ning edasi konkureerima jääb enam hääli saanud kandidaat.
Kui nad ka nüüd koguvad võrdselt hääli, pannakse hääletamisele kõige enam hääli saanud kandidaat. Kui ta ei saa volikogu koosseisu häälteenamust, tehakse läbi eeltoodud hääletamine teise ja kolmanda kandidaadi vahel ning pärast uuesti kahe enam hääli saanud kandidaadi vahel.
(11) Kui kolm või rohkem kandidaati saavad võrdselt hääli, langevad välja kandidaadid, kes said vähem hääli või ei saanud üldse hääli ning hääletamisele pannakse kõik võrdselt hääli saanud kandidaadid.
(12) Kui kõik esitatud kandidaadid saavad võrdselt hääli, alustatakse uuesti kandidaatide esitamist, läbiarutamist ning antakse kandidaatidele võimalus enesetaanduseks.
(13) Kui kandidaate oli ainult kaks või ka teises hääletusvoorus ei saanud kumbki kandidaatidest volikogu koosseisu häälteenamust, siis alustatakse uuesti kandidaatide esitamist ja läbiarutamist volikogu järgmisel istungil. Juba esitatud kandidaate, kes ei saanud nõutavat häälteenamust, võib esitada uuesti.
(14) Volikogu aseesimees valitakse eespool toodud korra järgi.
§ 21. Volikogu õigusaktide algatamise õigus
Volikogu õigusaktide algatamise õigus on vähemalt kolmel volikogu liikmel, volikogu komisjonil, volikogu fraktsioonil, vallavalitsusel, vallavanemal ja vallaelanikel käesolevas põhimääruses sätestatud juhtudel.
(5) Volikogu otsused tehakse poolthäälte enamusega.
(6) Koosseisu häälteenamusega võetakse vastu otsused kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 45 lõige 5 fikseeritud juhtumitel.
§ 23. Umbusaldusmenetlus volikogus
(2) Umbusaldamise algatamine toimub volikogu istungil. Umbusaldus algatatakse enne päevakorrapunktide arutelude juurde asumist. Umbusalduse algatajate esindaja esineb ettekandega ja annab umbusaldusavalduse istungi juhatajale üle.
(4) Umbusaldushääletus on avalik. Umbusalduse avaldamine vabastab volikogu esimehe või aseesimehe tema kohustustest ja ametist või volikogu komisjoni esimehe, komisjoni aseesimehe või revisjonikomisjoni liikme tema kohustustest. Volikogu esimehele umbusalduse avaldamise korral täidab volikogu esimehe ülesandeid kuni uue esimehe valimiseni volikogu määratud üks volikogu aseesimeestest või tema puudumisel volikogu vanim liige.
(6) Valitsusele umbusalduse avaldamise korral täidab valitsus oma ülesandeid edasi ja valitsuse volitused kehtivad kuni uuele valitsusele volituste andmiseni. Valitsuse volituste lõppemine seoses umbusalduse avaldamisega toob kaasa kõigi valitsuse liikmete vabastamise valitsuse liikme kohustustest ning palgaliste valitsuse liikmete ametist vabastamise.
(7) Kui umbusalduse avaldamine ei leidnud volikogu istungil toetust, siis ei saa samale isikule kolme kuu jooksul samal põhjusel algatada uut umbusalduse avaldamist.
(8) Umbusalduse avaldamine on vallavanema ja valitsuse liikme ametist vabastamise alus.
§ 24. Volikogu komisjonid
(1) Volikogu võib moodustada nii alatisi kui ka ajutisi komisjone. Komisjonide esimehed ja aseesimehed valib volikogu oma liikmete hulgast. Komisjonide koosseisu kinnitab ja teeb selles muudatusi komisjoni esimehe esildisel volikogu.
(2) Komisjonid moodustatakse vallaelu valdkondade kaupa volikogu tegevuse kavandamiseks, antud valdkonnas volikogule ja valitsusele arvamuse esitamiseks ja otsuse projektide ettevalmistamiseks ning läbiarutamiseks.
(3) Komisjoni moodustamine, selle koosseis ja põhimäärus koos töökorraga kinnitatakse volikogu otsusega.
(4) Komisjoni liige arvatakse komisjoni esimehe esildisel komisjonist välja, kui ta ei ole osalenud ilma mõjuva põhjuseta kolmel järjestikusel komisjoni koosolekul.
(5) Komisjoni likvideerimine ja reorganiseerimine, selle koosseisu ja põhimääruse muutmine toimub komisjoni esimehe ettepanekul volikogu istungil poolthäälteenamusega.
1) kontrollida ja hinnata vallavalitsuse, valla ametiasutuste ja nende ametiasutuste hallatavate asutuste või kohaliku omavalitsuse üksuse valitseva mõju all oleva äriühingu, sihtasutuse ja mittetulundusühingu tegevuse seaduslikkust, otstarbekust ja tulemuslikkust ning valla vara kasutamise sihipärasust;
(4) Revisjonikomisjon hindab tulemuslikkust järgmiste kriteeriumide kohaselt:
3) mõjusus, mis tähendab tegevuse tegelikku mõju võrrelduna kavatsetu mõjuga.
(5) Revisjonikomisjon täidab oma ülesandeid valla põhimääruses sätestatud korras tööplaani alusel või volikogu ülesandel.
(7) Revisjonikomisjonil on õigus saada teavet ja kõiki oma tööks vajalikke dokumente.
(9) Revisjonikomisjoni aruanne avaldatakse kohaliku omavalitsuse veebilehel.
§ 26. Fraktsioonid
(1) Vähemalt kolm vallavolikogu liiget võivad moodustada ja registreerida volikogu fraktsiooni, esitades vastava kirjaliku avalduse volikogule.
(2) Iga volikogu liige saab kuuluda ainult ühte fraktsiooni.
(3) Fraktsiooni tegevuse organisatsioonilise ja tehnilise teenindamise tagab volikogu kehtestatud korras ja selleks eraldatud vahenditest vallakantselei.
(4) Fraktsiooni õigused kehtestatakse reglemendiga.
§ 27. Volikogu õigusaktidele esitatavad nõuded ja õigusaktide jõustumine
(1) Volikogul on õigus anda määrusi ja vastu võtta otsuseid.
(2) Volikogu määruste ja otsuste eelnõud avalikustatakse vallavalitsuse kodulehel www.laanesaare.ee
(3) Volikogu määrused avalikustatakse Riigi Teatajas ja jõustuvad kolmandal päeval pärast avaldamist, kui määruses eneses ei ole sätestatud hilisemat tähtpäeva.
(4) Volikogu otsused jõustuvad teatavakstegemisest.
(5) Volikogu määrustele ja otsustele kirjutab alla volikogu esimees või tema asendaja.
(6) Volikogu määrused ja otsused ning istungite protokollid vormistatakse eesti keeles viie tööpäeva jooksul pärast istungi toimumist.
(7) Volikogu määruste ja otsustega on võimalik tutvuda vallakantseleis ja valla koduleheküljel. Ei avalikustata andmeid, mille väljastamine on seadusega piiratud või mõeldud üksnes valla ametiasutuse siseseks kasutamiseks.
§ 28. Volikogu liikme õigus saada teavet
(2) Volikogu liikmel on õigus saada oma kirjalikule küsimusele vastus vallavalitsuselt või valla ametiasutuselt 10 tööpäeva jooksul küsimuse esitamisest arvates.
(1) Vallavanemaks võib valida Eesti Vabariigi kodaniku, kes oma hariduse, töökogemuste ja tervisliku seisundi poolest on suuteline täitma vallavanema ülesandeid ning kellel on vallavolikogu usaldus.
(2) Vallavanema valib volikogu vastavalt kohaliku omavalitsuse korralduse seadusele ja volikogu reglemendile kuni neljaks aastaks kahe kuu jooksul uue koosseisu esimese istungi kokkutulemise päevast arvates.
(4) Igal vallavanema kandidaadil on õigus esitada oma valimisprogramm.
(5) Igal volikogu liikmel on õigus esitada igale vallavanema kandidaadile kuni kolm küsimust.
(6) Hääletamisprotseduuri viib läbi häältelugemiskomisjon samas korras nagu volikogu esimehe valimisel.
§ 30. Valitsuse volituste tähtaeg
(1) Valitsus saab oma volitused volikogu poolt valitsuse ametisse kinnitamise päevast.
(4) Valitsuse liige esitab palve enda vabastamiseks vallavanemale, kes esitab selle volikogule.
(5) Vallavanemale umbusalduse avaldamise või surma korral määrab volikogu ametisse vallavanema kohusetäitja.
(6) Uue vallavanema valimise korral kehtivad valitsuse volitused kuni uue valitsuse kinnitamiseni volikogu poolt, seejuures võib vallavanem esitada kinnitamiseks sama koosseisu.
(7) Kui tagasi astub üks või mitu valitsuse liiget või avaldatakse umbusaldust valitsuse liikmetele, siis väheneb valitsuse koosseis kuni uute, täiendavate valitsuse liikmete kinnitamiseni.
(8) Kui umbusaldust avaldatakse valitsusele, siis jätkab valitsus tegevust kuni uue vallavanema valimiseni ja valitsuse kinnitamiseni.
(1) Valitsus valmistab ette volikogus arutusele tulevaid küsimusi, lähtudes valitsuse seisukohtadest või volikogu otsustest;
(2) lahendab ja korraldab kohaliku elu küsimusi, mis volikogu määruste või otsustega või käesoleva põhimäärusega on pandud täitmiseks valitsusele;
(3) lahendab ja korraldab kohaliku elu küsimusi, mis ei kuulu volikogu pädevusse;
(4) lahendab küsimusi, mis on delegeeritud valitsusele;
(5) korraldab kohaliku omavalitsuse ametiasutuste poolt isikute vastuvõttu märgukirjale ja selgitustaotlusele vastamise seadusega ettenähtud korras;
(6) kehtestab oma korraldusega valla asutuse poolt osutatavate teenuste hinnad.
§ 32. Vallavalitsus ja selle koosseis
(2) Vallavalitsuse juht on vallavanem, kes esindab valitsust. Vallavalitsuse põhimääruse kinnitab vallavolikogu
§ 33. Valitsuse istungi töökord
(1) Valitsus on otsustusvõimeline, kui tema istungist võtab osa üle poole valitsuse koosseisust, sealhulgas vallavanem või tema asendaja. Istungist võtab sõnaõigusega osa vallasekretär.
(2) Valitsuse otsused tehakse poolthäälte enamusega.
(3) Valitsuse istungid on kinnised, kui valitsus ei otsusta teisiti.
(4) Vallavanem või tema asendaja võib istungile kutsuda ka teisi isikuid.
7) esitab vallavalitsusele ametisse nimetamiseks valla ametiasutuse juhi kandidaadi ja ametisse kinnitamiseks valla ametiasutuse hallatava asutuse juhi kandidaadi, teeb valitsusele ettepaneku nimetatud juhtide ametist vabastamise kohta, teostab tööandja teisi õigusi ja kohustusi;
8) esitab huvide deklaratsiooni korruptsioonivastases seaduses sätestatud korras;
(1) Vallavanema äraolekul asendab teda vallavolikogu esimehe käskkirjaga määratud isik.
(2) Vallavanema asendajal on samad õigused ja kohustused mis vallavanemal.
§ 36. Istungi ja koosoleku protokoll
(1) Vallavalitsuse istungi protokollile kirjutavad alla vallavanem või tema asendaja ja vallasekretär või tema asendaja.
(2) Valitsuse komisjoni koosoleku protokollile kirjutab alla koosoleku juhataja.
(3) Protokollile allakirjutanud isikud vastutavad protokollis sisalduvate andmete õigsuse eest.
(4) Protokolli kantakse istungi või koosoleku toimumise aeg ja koht, osavõtjate nimed, arutusel olnud küsimused, nende kohta esitatud ettepanekud ja vastuvõetud otsused, hääletamistulemused, kui küsimus otsustati hääletamise teel ning otsustajate või küsimuste algatajate eriarvamused.
(5) Vallavalitsuse istungite ning valitsuse komisjoni koosolekute protokollid on kõigile kättesaadavad valla kantseleis, välja arvatud vallavalitsuse sotsiaaltoetuste ja -teenuste määramise komisjoni protokollid, mis sisaldavad delikaatseid isikuandmeid.
(6) Üldkättesaadavaks ei tehta protokollis sisalduvaid andmeid, mille väljastamine on seadusega piiratud või mõeldud valla ametiasutuste siseseks kasutamiseks.
(7) Protokollid ja teised dokumendid peavad vastama haldusdokumentidele kehtestatud põhinõuetele.
§ 37. Vallavalitsuse õigusaktidele esitatavad nõuded ja nende jõustumine
(1) Valitsuse õigusaktid avalikustatakse valla kantseleis ja valla veebilehel hiljemalt viie tööpäeva jooksul pärast nende vastuvõtmist.
(3) Valitsuse määrused ja korraldused vormistatakse ning avalikustatakse eesti keeles.
(4) Määrus avalikustatakse Riigi Teatajas ja jõustub kolmandal päeval pärast avaldamist, kui määruses eneses ei ole sätestatud hilisemat tähtpäeva.
(5) Valitsuse korraldused jõustuvad teatavakstegemisest, kui korralduses eneses ei sätestata hilisemat tähtpäeva.
(6) Määrustele ja teistele valitsuse dokumentidele kirjutavad alla vallavanem ja vallasekretär või nende asendajad.
5. peatükk ARENGUKAVA, EELARVESTRATEEGIA, EELARVE JA VALLAMAJANDUS
§ 38. Arengukava, eelarvestrateegia, eelarve ja finantsjuhtimise üldpõhimõtted
(1) Valla tasakaalustatud ning jätkusuutliku arengu planeerimiseks koostatakse valla arengukava, eelarvestrateegia, valdkondade arengukavad ja valla ametiasutuse hallatavate asutuste arengukavad.
(2) Arengukavade koostamisel lähtutakse valla arenguperspektiividest ja esitatakse meetmed seatud eesmärgi saavutamiseks. Arengukava koostamisel tuleb tagada kõikide huvitatud isikute kaasamine.
§ 39. Arengukavade ja eelarvestrateegia koostamise üldalused
(1) Valdkondade arengukavad ja valla ametiasutuse hallatavate asutuste arengukavad koostatakse üldjuhul samaks perioodiks valla arengukavaga, kuid mitte pikemaks perioodiks kui seda on valla arengukava, kui seaduses ei ole sätestatud muud tähtaega.
(3) Valla arengukava, eelarvestrateegia ja valdkondade arengukavade eelnõud valmistab ette valitsus. Valla ametiasutuse hallatava asutuse arengukava eelnõu valmistab ette vastav asutus.
§ 40. Arengukavade ja eelarvestrateegia avalikustamine, vastuvõtmine ja muutmine
(1) Valla arengukava, eelarvestrateegia, valdkonna arengukava eelnõu ja nende muutmise eelnõu avalikustatakse valla veebilehel pärast volikogule esitamist.
(3) Ettepanekud valla arengukava, valdkondade arengukavade ja eelarvestrateegia muutmise kohta esitab valitsus volikogule nende menetlemise kordades sätestatud tähtaegadel.
(4) Ettepanekud valla ametiasutuse hallatava asutuse arengukava muutmise kohta esitab valla ametiasutuse hallatava asutuse juht valitsusele iga aasta 1.maiks.
§ 41. Arengukavade täitmine
(1) Valitsus esitab igal aastal volikogule läbivaatamiseks aruande valla arengukava ja valdkondade arengukavade täitmise kohta. Arengukava ning valdkondade arengukavade täitmise aruanne esitatakse majandusaasta aruandes.
§ 42. Valla eelarve ja finantsjuhtimine
(1) Valla eelarve koostatakse arengukavast ja eelarvestrateegiast lähtuvalt.
(2) Eelarve koostamine, vastuvõtmine, muutmine ning selle täitmise aruande läbivaatamine ja kinnitamine toimub valla finantsjuhtimise korra kohaselt, arvestades käesolevas põhimääruses sätestatut.
(3) Valla finantsjuhtimise korra kehtestab volikogu.
§ 43. Vallavara
(1) Valla munitsipaalomandiks on valla omanduses olevad kinnis- ja vallasasjad ning rahaliselt hinnatavad õigused ja kohustused.
§ 44. Majandustegevus ja osalemine juriidilistes isikutes
(2) Valla ametiasutuse hallatava asutuse asutamise ja selle tegevuse lõpetamise otsustab volikogu. Hallatava asutuse põhimääruse, struktuuri ja koosseisu kinnitamine ning muutmine toimub volikogu poolt kehtestatud korras. Valla ametiasutus ja ametiasutuse hallatav asutus registreeritakse riigi ja kohaliku omavalitsuse asutuste registris.
(3) Sihtasutuse, mille ainuasutajaks on vald, samuti osaühingu või aktsiaseltsi, mille ainsaks osanikuks või aktsionäriks on vald, asutamise, ühinemise, jagunemise, ümberkujundamise ja lõpetamise otsustab ning põhikirja ja selle muudatused kinnitab volikogu. Sihtasutuse, osaühingu või aktsiaseltsi nõukogu liikmed nimetab, samuti muid asutaja, osaniku või aktsionäri õigusi teostab vallavalitsus. Kui osaühingul ei ole nõukogu, nimetab vallavalitsus osaühingu juhatuse liikmed.
(5) Vallal on õigus oma ülesannete täitmiseks sõlmida lepinguid. Lepinguid valla nimel sõlmib vallavanem või teda asendav isik.
§ 45. Maksud ja koormised
(1) Kohalikud maksud ja maksumäärade muudatused kehtestatakse enne vallaeelarve või lisaeelarve vastuvõtmist või eelarve muutmist ja neid rakendatakse eelarveaasta algusest või koos lisaeelarve või eelarve muutmisega.
(2) Koormis on kohustus, mis seaduse alusel kehtestatakse volikogu määrusega füüsilistele või juriidilistele isikutele kohustuslike tööde tegemiseks valla territooriumil kehtestatud heakorraeeskirja ja avaliku korra eeskirja täitmiseks.
(6) Koormise täitmist kontrollib vallavalitsus.
6. peatükk OMAVALITSUSTEENISTUSE PÕHIALUSED
§ 46. Omavalitsusteenistus
(1) Omavalitsusteenistust valla ametiasutustes reguleerib avaliku teenistuse seadus, töölepingu seadus, valla põhimäärus ja ametiasutuste sisekorraeeskirjad ning ametijuhendid.
(2) Vallaametnikud peavad olema vähemalt keskharidusega, omama Eesti kodakondsust, olema teovõimelised ja valdama eesti keelt kõnes ja kirjas.
(3) Vallaametnik juhindub oma töös seadusest, valla õigusaktidest ning vallaelanike vajadustest ja huvidest.
§ 47. Valla avalik teenistus
(1) Valla avalik teenistus on palgaline töö, mida tasustatakse valla eelarves ametiasutuse ülalpidamiseks ja töötasudeks ettenähtud vahendite arvel.
(2) Valla teenistus toimub vahetult valitsuses ja tema struktuuriüksustes.
(3) Valla avalikud teenistujad on ametnikud ja töölepinguga töötajad.
(4) Ametnik on valitsuse ja tema struktuuriüksuse koosseisus ettenähtud ametikohale nimetatud või valitud isik. Ametnikuna võib teenistusse võtta 18-aastaseks saanud vähemalt keskharidusega Eesti kodaniku, kes valdab eesti keelt seadusega või seaduse alusel kehtestatud ulatuses.
(5) Ametnik võetakse teenistusse nimetamisega. Ametisse nimetamise õigus on vallavanemal või tema asendajal. Ametnik annab esmakordsel ametisse astumisel teda ametisse nimetanud isikule kirjaliku ametivande.
(6) Töötaja on ametiasutuse koosseisus ettenähtud teenistuskohale töölepingu alusel võetud töötaja.
(7) Valla teenistujate suhtes kehtivad avaliku teenistuse seaduses ja töölepingu seaduses ette nähtud ning volikogu poolt vastu võetud teenistusalased õigused.
§ 49. Vallavalitsuse ametiasutuse hallatavad asutused
§ 50. Volikogu poolt valitud ja ametisse nimetatud isikute sotsiaalsed garantiid
(1) Palgalisel ametikohal töötavale volikogu esimehele või aseesimehele, vallavanemale ja vallavolikogu poolt ametisse nimetatud vallavalitsuse liikmele makstakse volikogu otsusega ametist vabastamisel hüvitist kuni kolme kuu ametipalga ulatuses, kui ta on töötanud kaks kuni kaheksa aastat ja kuni kuue kuu ametipalga ulatuses, kui ta on töötanud vastaval ametikohal rohkem kui kaheksa aastat ning vabastamine toimub:
(2) Hüvitist ei maksta, kui vallavolikogu poolt ametisse valitud või nimetatud isik:
1) vabastatakse ametist tema enda algatusel (v.a käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 toodud juhul);
§ 51. Muud sotsiaalsed garantiid
Valla ametnike ja töötajate sotsiaalsed garantiid kehtestatakse palgajuhendiga.
7. peatükk ALEVIKU JA KÜLAVANEM
§ 52. Aleviku- ja külavanem
(1) Aleviku- ja külavanem võidakse valida aleviku- või külakoosolekul.
(4) Kui alevikus või külas ei valita aleviku- või külavanemat, võib vanema nimetada vallavalitsus.
(5) Aleviku- või külavanema võib kutsuda nõuandva hääleõigusega osa võtma volikogu ja valitsuse istungitest ning volikogu komisjoni koosolekutest.
(6) Volikogu võib vastu võtta aleviku- ja külavanema statuudi, milles määratakse aleviku- ja külavanema valimise kord, kandidaadile esitatavad nõuded, õigused ja kohustused ning volituste kestuse periood.
8. peatükk OMAVALITSUSÜKSUSTE KOOSTÖÖ
§ 53. Koostöövormid
(1) Vald võib ühiste huvide väljendamiseks, esindamiseks ja kaitsmiseks ning ühiste huvide täitmiseks teiste valdade ja linnadega:
(2) Vald võib sõlmida sõpruslepingu teiste omavalitsusüksustega oma maakonnas, Eestis ja väljaspool Eestit ning arendada muud koostööd erinevates valdkondades.
§ 54. Põhimääruse kinnitamine ja muutmine
1) Kaarma Vallavolikogu 18.12.2013 määrus nr 6 „Kaarma valla põhimäärus“
2) Kärla Vallavolikogu 28.11.2014 määrus nr 21 „Kärla valla põhimäärus“


§ 3 Arengukava ja eelarvestrateegia seire
§ 4 Arenguseminar
§ 5 Majandusaasta aruande koostamine
§ 6 Arengukava eelnõu koostamine, menetlemine ja avalikustamine
RT IV, 01.03.2016, 11
Vastu võetud 18.02.2016 nr 3
Määrus antakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 37 lõike 1, kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 20 ja Saku Vallavolikogu 18. juuni 2015 määruse nr 8 „Saku valla põhimäärus“ § 51 lõike 1 alusel.
(1) Käesoleva määrusega kehtestatakse Saku valla arengukava ja eelarvestrateegia koostamise kord.
(2) Arengukavas esitatakse Saku valla majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise keskkonna ning looduskeskkonna arengu pikaajalised suundumused ja vajadused; tegevusvaldkondade lõikes probleemide ja võimaluste hetkeolukorra analüüs; tegevusvaldkondade strateegilised eesmärgid ja nende täitmiseks vajalikud tegevused arengukava perioodi lõpuni.
(3) Arengukava osa on eelarvestrateegia. Eelarvestrateegia on finantsplaan nelja eelseisva eelarveaasta kohta.
(4) Arengukava ja eelarvestrateegia on aluseks Saku valla eelarve koostamisel, kohustuste võtmisel, varaga tehingute tegemisel, investeeringute kavandamisel ja investeeringuteks toetuse taotlemisel.
(5) Saku Vallavolikogu (edaspidi volikogu) kinnitab arengukava või selle muudatuste vastuvõtmise vallavolikogu määrusega enne, kui vallavalitsus esitab eelarve eelnõu vallavolikogule, või hiljemalt eelarveaastale eelneva aasta 15. oktoobriks.
Valla arengukava ja eelarvestrateegia kinnitamine või muutmine hõlmab järgmisi tegevusi:
3) majandusaasta aruande koostamine;
4) arengukava eelnõu koostamine, menetlemine ja avalikustamine.
§ 3. Arengukava ja eelarvestrateegia seire
(1) Arengukava ja eelarvestrateegia seire on arengukava täitmise jälgimine, mida korraldab Saku Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) ning mis toimub eelneva kalendriaasta kohta.
(3) Vallavanem määrab ametnikud, kes esitavad hiljemalt iga aasta 1. märtsiks andmed:
1) arengukava valdkondlike arengueesmärkide täitmise ja tegevuste läbiviimise ning eelarvestrateegia täitmise kohta;
2) arengukavas järgneva nelja aasta kohta planeeritud investeeringute ja tegevuste rahalised arvestused.
(4) Andmed esitatakse vallavalitsuse kinnitatud vormil.
§ 4. Arenguseminar
(1) Arengukava ja eelarvestrateegia ülevaatamiseks viiakse igal aastal läbi arenguseminar.
(2) Arenguseminaril annab vallavalitsus ülevaate arengukava ja eelarvestrateegia seirest ning planeeritavatest investeeringutest.
(3) Arenguseminaril:
1) antakse ülevaade koolide arengukava täitmisest;
2) käsitletakse päevakorda võetud teemasid;
3) moodustatakse pingerida rahalist katet nõudvatest tegevustest ja investeeringutest uueks eelarvestrateegia perioodiks.
(4) Arenguseminaril osalevad volikogu liikmed, volikogu komisjonide liikmed, vallavalitsuse liikmed, vallavalitsuse struktuuriüksuste juhid, hallatavate asutuste juhid ning teised isikud volikogu esimehe otsusel.
(5) Arenguseminari otsustuste alusel koostab vallavalitsus arengukava kinnitamise või muutmise määruse eelnõu. Otsustused protokollitakse.
§ 5. Majandusaasta aruande koostamine
(1) Saku valla majandusaasta aruande koostab ja kiidab heaks vallavalitsus ning esitab heakskiidetud ja allkirjastatud majandusaasta aruande volikogule kinnitamiseks hiljemalt 31. maiks.
(2) Ülevaade arengukavas ettenähtud eesmärkide täitmisest aruandeaastal esitatakse majandusaasta aruande tegevusaruandes.
(3) Volikogu kinnitab majandusaasta aruande hiljemalt 30. juuniks otsusega.
(4) Majandusaasta aruanne avalikustatakse valla veebilehel. Ajalehes Saku Sõnumid avaldatakse teade majandusaasta aruande avalikustamise kohta.
§ 6. Arengukava eelnõu koostamine, menetlemine ja avalikustamine
(1) Arengukava kinnitamise või muutmise määruse eelnõu (edaspidi eelnõu) koostab vallavalitsus.
(2) Eelnõu menetlemisel volikogus on juhtivaks komisjoniks arendus- ja ettevõtluskomisjon.
(3) Enne eelnõu 1. lugemist volikogu istungil tutvustab vallavalitsus eelnõu volikogu kõigi komisjonide ühiskoosolekul.
(4) Eelnõu 1. lugemine toimub hiljemalt volikogu juunikuu istungil.
(5) Teade eelnõu avalikustamise kohta pannakse valla veebilehele samaaegselt volikogu juunikuu istungi päevakorra ja materjalide avalikustamisega.
(6) Eelnõu avaliku arutelu viib vallavalitsus läbi hiljemalt 15. juuliks.
(7) Ettepanekuid eelnõu muutmiseks või täiendamiseks saab esitada 1. augustini.
(8) Eelnõu 2. lugemine toimub volikogu septembrikuu istungil.
(9) Arengukava koos eelarvestrateegiaga, volikogu istungi protokoll ja volikogu komisjonide koosolekute protokollid arengukava menetlemise kohta avaldatakse valla veebilehel.
(10) Arengukava ja arengukava muudatused avalikustatakse seitsme tööpäeva jooksul, arvates nende vastuvõtmisest vallavolikogu poolt.
(1) Saku Vallavolikogu 10. novembri 2011 määrus nr 18 „Arengukava ja eelarvestrateegia koostamise kord“ tunnistatakse kehtetuks.


Hooldekodusse suunamise kord Halliste vallas – Riigi Teataja
Hooldekodusse suunamise kord Halliste vallas - sisukord
§ 3 Hooldekodusse suunatavad isikud
§ 4 Hooldekodusse suunamise taotlemine
§ 5 Hooldekodusse suunamine
§ 6 Hoolduse eest tasumine
§ 7 Isiku hooldekodust lahkumine ja väljaarvamine
RT IV, 09.04.2016, 34
Vastu võetud 30.03.2016 nr 9
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1 ja § 22 lõike 1 punkti 5 ning sotsiaalhoolekande seaduse § 5 lõike 1, § 14 lõike 1 ja § 20 lõike 1 alusel.
Hooldekodusse suunamise kord Halliste vallas (edaspidi kord) reguleerib eakate ja puuetega isikute, kelle elukoht rahvastikuregistri järgi on Halliste vald, hooldekodusse paigutamist, sealt lahkumist ja väljaarvamist.
(1) Hooldatav on eakas või puudega isik, kes vajab ööpäevaselt hooldust, kõrvalabi ja järelvalvet.
(2) Hooldekodu on eakatele ja puuetega isikutele elamiseks, hooldamiseks ja rehabilitatsiooniks loodud hoolekandeasutus.
(3) Hooldekodus hooldamine on ööpäevaringselt hooldekodus elavate isikute eale ja seisundile vastav hooldamine ja järelevalve ning teiste hooldekodu põhimäärusest tulenevate ülesannete täitmine.
(4) Hooldatava ülalpidamiskulu on hoolealuse ülalpidamiseks kuluv summa, mille suuruse kinnitab igaks eelarve aastaks vallavalitsus.
(5) Seadusjärgne ülalpidaja on ülalpidamiskohustusega isik perekonnaseaduse mõistes.
§ 3. Hooldekodusse suunatavad isikud
(1) Hooldekodusse võib suunata isikuid, kelle elukoht rahvastikuregistri andmetel on Halliste vald ja kes vastavad järgmistele tingimustele:
1) isikud, kes ei tule toime enda eest hoolitsemisega ja vajavad pidevat hooldust, kõrvalabi ja järelvalvet;
2) isikud, kellel puuduvad seadusjärgsed ülalpidajad või kelle seadusjärgsed ülalpidajad oma tervisliku seisundi, ea või muude põhjuste tõttu ei ole võimelised vajalikul määral hooldust tagama.
(2) Teisi isikuid võib hooldekodusse suunata erijuhtudel, mille otsustab vallavalitsus.
(3) Hooldekodusse ei suunata isikuid:
2) kes vajavad haiglaravi;
3) kes on endale või teistele ohtlikud oma psüühika või käitumishäirete tõttu.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud isikud kuuluvad ravile kas kodus, raviasutuses või hooldamisele erihooldekodus.
§ 4. Hooldekodusse suunamise taotlemine
(1) Taotleja või tema esindaja esitab Halliste Vallavalitsusele avalduse isiku hooldekodusse paigutamise kohta ja põhjendab paigutamise vajadust. Kui taotleja oma tervisliku seisundi tõttu ei ole võimeline avaldust esitama, võivad avalduse esitada sotsiaaltööspetsialist, perearst, seadusjärgne ülalpidaja või muu isik, kes on taotlejaga lähedalt seotud.
2) puude olemasolul koopia arstliku ekspertiisi komisjoni otsusest;
3) arstitõend tervisliku seisundi kohta, et isik ei tule iseseisvalt toime;
4) seadusjärgsete ülalpidajate olemasolul nende kontaktandmed ning tõendid ülalpidajate ja nende pereliikmete kolme viimase kuu sissetulekute kohta;
5) vajadusel on sotsiaalhooldustöö spetsialistil õigus nõuda täiendavaid dokumente.
§ 5. Hooldekodusse suunamine
(1) Hooldekodusse suunatakse käesoleva määruse paragrahvi 3 lõigetes 1 ja 2 toodud tingimustele vastavad isikud.
(2) Esmajärjekorras suunatakse hooldekodusse isikud, kellel puuduvad seadusjärgsed ülalpidajad.
(3) Isiku põhjendatud avalduse alusel võib teda suunata hoolekandeasutustesse.
(4) Otsuse isiku hooldekodusse paigutamiseks teeb vallavalitsus.
(5) Isiku hooldekodusse paigutamisel sõlmitakse lepingud isiku ja/või tema seadusjärgsete ülalpidajate ning hooldekodu ja vallavalitsuse vahel.
(6) Lepingus määratakse hooldatava isiku, tema seadusjärgsete ülalpidajate ning hooldekodu õigused ja kohustused.
(7) Isiku hooldamise lepingud vaadatakse üle igal aastal hiljemalt 30. aprilliks vastavalt kinnitatud hooldekodu koha arvestuslikule maksumusele.
§ 6. Hoolduse eest tasumine
(1) Hooldekodus isiku ülalpidamiskulude tasumise kohustuse võtavad endale isik, tema seadusjärgsed ülalpidajad ja vallavalitsus järgmiselt:
1) hooldust vajav isik kohustub tasuma oma ülalpidamiskulud kas osaliselt või täielikult, tasudes selleks mitte vähem kui 95% oma igakuisest sissetulekust, kuid mitte rohkem kui ülalpidamiskuludeks vajalik;
2) seadusjärgsed ülalpidajad kohustuvad kandma isiku ülalpidamiskuludest puudujääva osa;
(2) Seadusjärgsed ülalpidajad võivad varalisest seisundist olenevalt esitada vallavalitsusele põhjendatud taotluse ülalpidamiskulude puudujääva osa osaliseks tasumiseks või tasumisest vabastamiseks. Taotluse juurde peavad olema lisatud tõendid tema varalise seisukorra kohta (näiteks sissetulekute kohta, kinnisvara omamise kohta või muu taoline).
(3) Vallavalitsusel on õigus küsida hooldekodudelt vähemalt ühel korral aastas teavet hoolealuste vallavalitsuse poolt tasutud rahaliste vahendite kasutamise kohta.
§ 7. Isiku hooldekodust lahkumine ja väljaarvamine
(1) Isiku hooldekodust lahkumine toimub isiku avalduse või isiku nõusolekul seadusjärgse ülalpidaja avalduse alusel. Isiku lahkumine hooldekodust vormistatakse hooldekodu juhataja käskkirjaga.
(2) Isiku võib hooldekodust välja arvata, kui isik ei täida lepinguga endale võetud kohustusi või ei pea kinni kehtestatud kodukorrast. Isiku väljaarvamise otsustab vallavalitsus hooldekodu juhataja ettepanekul.
(3) Isik arvatakse hooldekodust välja tema surma korral. Isiku väljaarvamine vormistatakse hooldekodu juhataja käskkirjaga.
(1) Tunnistada kehtetuks Halliste Vallavolikogu 15.12.2010 määrus nr 22 „Hooldekodusse suunamise kord Halliste vallas“.