Vastu võetud 24.12.2001 nr 75
RTL 2002, 3, 28
jõustumine 10.01.2002
28.01.2002 nr 20 (RTL 2002, 23, 317) 10.02.2002
5.06.2002 nr 50 (RTL 2002, 66, 1028) 22.06.2002
26.07.2002 nr 63 (RTL 2002, 87, 1355) 09.08.2002
3. 09. 2002 nr 67 (RTL 2002, 98, 1527) 12.09.2002
5.11.2002 nr 77 (RTL 2002, 125, 1820) 15.11.2002
20.11.2002 nr 80 (RTL 2002, 130, 1905) 29.11.2002
26.11.2002 nr 81 (RTL 2002, 134, 1958) 9.12.2002
27.03.2003 nr 22 (RTL 2003, 44, 642) 11.04.2003
16.05.2003 nr 30 (RTL 2003, 64, 914) 31.05.2003
3.09.2003 nr 49 (RTL 2003, 100, 1509) 15.09.2003
19.09.2004 nr 30 (RTL 2004, 67, 1117) 29.05.2004
12.08.2005 nr 28 (RTL 2005, 91, 1365) 1.09.2005
10.10.2005 nr 37 (RTL 2005, 105, 1601) 21.10.2005
19.10.2005 nr 41 (RTL, 2005, 107, 1647) 4.11.2005
10.01.2008 nr 1 (RTL 2008, 7, 73) 27.01.2008
(1) Põhikooli ja gümnaasiumi riikliku õppekava järgi õppiv 9. klassi õpilane, õhtuses õppevormis üksikuid õppeaineid õppiv õpilane ja ekstern (edaspidi põhikoolilõpetaja ) sooritab põhikooli lõpetamiseks põhikooli ühtlustatud küsimuste ja ülesannetega eksamid (edaspidi ühtlustatud küsimustega eksamid).
(2) Põhikooli lihtsustatud riikliku õppekava (abiõppe õppekava) järgi õppiv põhikoolilõpetaja ning põhikoolilõpetaja, kes põhikooli ühtlustatud küsimustega eksami ajal haigestub või ei saa sellel osaleda muul kooli direktori poolt mõjuvaks loetud põhjusel (nt osalemine rahvusvahelistel võistlustel, konkurssidel ja olümpiaadidel), sooritab põhikooli lõpetamiseks kooli direktori kinnitatud materjalidega põhikooli lõpueksamid (edaspidi põhikooli koolieksam ), mis toimuvad kooli direktori määratud ajal.
(3) Toimetuleku riikliku õppekava järgi õppiv põhikoolilõpetaja põhikooli lõpetamiseks eksameid ei soorita.
(4) Gümnaasiumi lõpetamiseks sooritavad 12. klassi õpilased, õhtuses õppevormis üksikuid õppeaineid õppivad õpilased ja eksternid (edaspidi gümnaasiumilõpetajad) gümnaasiumi lõpueksamid, mis jagunevad riigieksamiteks ja koolieksamiteks.
[RTL 2005, 91, 1365 – jõust. 1.09.2005]
§ 2. Põhikooli ja gümnaasiumi lõpueksamitööde kasutamine ja säilitamine
(1) Haridus- ja Teadusministeeriumil ning Riiklikul Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskusel (edaspidi Eksamikeskus) on õigus kasutada ühtlustatud küsimustega eksami eksamitöid ja lõpueksamiprotokolle eksamitulemuste kohta teabe saamiseks ja analüüsimiseks.
(2) Haridus- ja Teadusministeeriumil ja Eksamikeskusel ning nende loal teistel isikutel ja asutustel on õigus kasutada ühtlustatud küsimustega eksamite valimisse kuuluvate eksamitööde ja gümnaasiumi riigieksamitööde katkendeid anonüümsete näidetena metoodilistes ning teistes kogumikes ja artiklites ning teadustöös.
(3) Põhikooli lõpueksamitöid säilitatakse koolis või Eksamikeskuses kolm aastat. Gümnaasiumi riigieksamitöid säilitatakse Eksamikeskuses kolm aastat.
(1) Ühtlustatud küsimustega eksami ja põhikooli koolieksami (edaspidi koos nimetatud põhikooli lõpueksami) eesmärgid on:
1) hinnata põhikooli ja gümnaasiumi riiklikus õppekavas (edaspidi riiklik õppekava) määratletud õpitulemuste saavutatust eksamiainetes ;
(2) Ühtlustatud küsimustega eksam võib olla:
2) kirjalik ja suuline kaheosalise eksami puhul.
§ 4. Põhikooli lõpueksamid ja lõpueksamitel osalemine
(1) Põhikooli ja gümnaasiumi riikliku õppekava järgi õppiv põhikoolilõpetaja sooritab põhikooli lõpetamiseks järgmised ühtlustatud küsimustega eksamid:
1) eesti keele ja kirjanduse või eesti keele kui teise keele eksam;
3) õpilase valikul eksam (edaspidi valikeksam) järgmiste õppeainete hulgast: vene keel ja kirjandus, inglise keel, saksa keel, prantsuse keel, vene keel, bioloogia, keemia, füüsika, geograafia, ajalugu, ühiskonnaõpetus.
(11) Põhikooli lihtsustatud riikliku õppekava (abiõppe õppekava) järgi õppiv põhikoolilõpetaja sooritab põhikooli lõpetamiseks järgmised põhikooli koolieksamid:
3) kooli poolt kohustuslike õppeainete hulgast valitud põhikooli koolieksam. Õppeaine, milles eksam toimub, määrab kooli direktor ning teeb selle põhikoolilõpetajale ja seaduslikule esindajale teatavaks enne käimasoleva õppeaasta esimese poolaasta lõppu.
(2) [Kehtetu – RTL 2005, 91, 1365 – jõust. 1.09.2005]
(3) Põhikooli lõpueksamid algavad kell 10.00 ning eksamiks antakse aega kaks kuni kolm astronoomilist tundi.
(4) ja (5) [Kehtetud – RTL 2005, 91, 1365 – jõust. 1.09.2005]
(6) Põhikoolilõpetaja teatab kooli juhtkonnale 1. märtsiks õppeaine, milles ta soovib sooritada valikeksami.
(61) Põhikooli ühtlustatud küsimustega eksamid toimuvad üldjuhul kooli õppekeeles. Eesti keelest erineva õppekeelega kooli põhikoolilõpetajal on õigus sooritada matemaatikaeksam ja valikeksam eesti keeles. Oma soovist teatab põhikoolilõpetaja kooli juhtkonnale 1. märtsiks.
(7) Põhikoolilõpetaja, kes soovib eesti keele kui teise keele ühtlustatud küsimustega eksami alusel saada eesti keele oskuse tunnistust vastavalt haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud võõrkeelse põhikooli ja gümnaasiumi eesti keele lõpueksami ja eesti keele tasemeeksami ühitamise tingimustele või kes soovib ühiskonnaõpetuse ühtlustatud küsimustega eksami sooritamisega sooritada ka Eesti Vabariigi põhiseaduse ja «Kodakondsuse seaduse» tundmise eksami, teatab oma sellekohase soovi kooli juhtkonnale kirjalikult 1. märtsiks.
[RTL 2005, 105, 1601 – jõust. 21.10.2005]
(8) Koolid teatavad 5. märtsiks Eksamikeskusele kirjalikult käesoleva paragrahvi lõigetes 61 ja 7 nimetatud õpilaste nimed ja isikukoodid.
(9) Koolid saadavad 5. märtsiks Eksamikeskusele vormikohase tellimislehe ühtlustatud küsimustega eksami eksamimaterjalide saamiseks. Tellimislehed on saadaval Eksamikeskuses ja Eksamikeskuse veebilehel.
(10) Koolid teatavad 25. jaanuariks Eksamikeskusele kirjalikult põhikooli ja gümnaasiumi riikliku õppekava järgi õppivate erivajadustega (nägemis-, kuulmis-, kõne- või kehapuudega) põhikoolilõpetajate eksamineerimiseks vajalikest tingimustest.
(11) [Kehtetu – RTL 2005, 91, 1365 – jõust. 1.09.2005]
§ 5. Põhikooli lõpueksamikomisjonid
(3) Lõpueksamikomisjon on vähemalt kolmeliikmeline. Kui põhikooli lõpueksamit sooritab korraga enam kui 60 eksaminandi, on lõpueksamikomisjonis üks liige iga 20 eksaminandi kohta.
§ 6. Välisvaatleja
(1) Paragrahvi 4 lõikes 7 nimetatud õpilased koondatakse lõpueksami sooritamiseks eksamiruumi, kus lisaks lõpueksamikomisjonile on välisvaatleja.
§ 7. Ühtlustatud küsimustega eksamite korraldus
(1) Kooli direktor tagab:
2) kooli pitseriga varustatud vastuslehed matemaatikaeksamiks ja mustandilehed eesti keele (eesti õppekeelega koolides) ja vene keele (vene õppekeelega koolides) eksamiks.
(2) Kirjalik eksam viiakse läbi ruumis, kus eksaminandid saavad istuda ühekaupa ja üksteist häirimata.
(3) Eksamimaterjalide paketile on märgitud:
3) eksamiülesannete eksemplaride arv.
(4) Eksamimaterjalide paketis on:
1) eksamiülesanded eksaminandidele ja üks eksemplar eksamikomisjonile;
(5) Eksamimaterjalide paketi avab eksamikomisjon paketile märgitud kuupäeval 15 minutit enne eksami algust ja kontrollib, kas pakett on terve.
(6) eksamikomisjon teatab viivitamatult Eksamikeskusele, kui:
(7) Konfidentsiaalsusnõude rikkumise avastamisel teatab eksamikomisjoni esimees sellest Eksamikeskusele. Eksamikeskuse direktor teatab vajadusel konfidentsiaalsusnõude rikkumisest haridus- ja teadusministrile, kes võib põhjendatud asjaoludel lükata eksami toimumise edasi. Uus eksam toimub hiljemalt neljandal päeval pärast eksamiperioodi lõppu.
(8) Enne eksami algust eksamikomisjon:
(9) Eksamikomisjon kindlustab, et eksaminandid:
(10) Eksaminand lubatakse eksamile, kui ta ei ole hilinenud rohkem kui pool tundi ja tal on hilinemiseks lõpueksamikomisjoni poolt mõjuvaks loetud põhjus.
(11) Eksamile hilinenud eksaminandile võimaldatakse tööks täisaeg, tema tööle märgitakse aeg, millal ta alustas eksami sooritamist.
(12) Lõpueksamikomisjoni liige ei tohi lahkuda eksamiruumist enne poole tunni möödumist eksami väljakuulutatud algusajast, v.a vältimatu vajaduse korral.
(13) Eksaminand võib eksamiruumist lahkuda vaid vältimatu vajaduse korral. Eksamiruumist lahkumise ajaks annab eksaminand oma eksamitöö lõpueksamikomisjonile, kes märgib eksamitööle eksaminandi eksamiruumist lahkumise ja sinna tagasituleku aja.
(14) Paragrahvi 4 lõikes 7 nimetatud õpilaste ühtlustatud küsimustega eesti keele kui teise keele eksami kirjaliku osa eksamitööd ja ühtlustatud küsimustega ühiskonnaõpetuse eksami eksamitööd annab välisvaatleja turvaümbrikus üle Eksamikeskuse volitatud esindajale. Eksamikeskuse volitatud esindaja edastab need eksamikeskusele.
§ 8. Põhikooli ühtlustatud küsimustega eksami töö hindamine
(1) Ühtlustatud küsimustega eksami töid hindab lõpueksamikomisjon, lähtudes vastava õppeaine eksamitöö hindamisjuhendist.
(2) Paragrahvi 4 lõikes 7 nimetatud õpilaste eesti keele kui teise keele eksami töid hinnatakse järgmiselt:
1) eksami kirjaliku osa töid hindavad «Keeleseaduse» alusel haridus- ja teadusministri moodustatud riiklikud hindamiskomisjonid ja Eksamikeskus teatab kirjaliku osa punktisumma koolidele põhikooli lõpueksamiperioodi jooksul;
2) eksami suulist osa hindavad välishindaja ja lõpueksamikomisjoni kuuluv eesti keele kui teise keele õpetaja vastavalt eesti keele kui teise keele eksamitöö suulise osa hindamisjuhendile. Välishindaja on Eksamikeskuse direktori käskkirjaga kinnitatud vastava kvalifikatsiooniga õpetaja, kelle ülesanne on hinnata eesti keele kui teise keele suulise osa vastuseid, jälgida eksamikorrast kinnipidamist ning edastada eksami suulise osa protokoll Eksamikeskuse volitatud isikule;
3) kooli eesti keele kui teise keele lõpueksamikomisjon arvutab eesti keele kui teise keele eksami hinde vastavalt hindamisjuhendile Eksamikeskuse teatatud kirjaliku osa punktisumma ja suulise osa punktisumma alusel.
(21) Paragrahvi 4 lõikes 7 nimetatud õpilaste ühtlustatud küsimustega ühiskonnaõpetuse eksami eksamitöid hindavad Vabariigi Valitsuse 14. jaanuari 2002. a määruse nr 14 „Kodakondsuse taotleja Eesti Vabariigi põhiseaduse ja "Kodakondsuse seaduse" tundmise eksami läbiviimise kord” alusel haridus- ja teadusministri poolt moodustatud riiklikud hindamiskomisjonid. Eksamikeskus teatab eksamitöö punktisumma koolidele põhikooli lõpueksamiperioodi jooksul.
(22) [Kehtetu – RTL 2005, 91, 1365 – jõust. 01.09.2005]
(23) Lähtudes õpiraskuse spetsiifikast on vastava aine lõpueksamikomisjoni põhjendatud otsusel lubatud ühtlustatud küsimustega eksami eksamitöid hinnata hindega «3» alates 35% punktide arvust õpilaste puhul:
1) kes õpivad „Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse” § 15 lõikes 1 või § 21 lõike 41 punktides 1 ja 2 nimetatud klassis;
2) kes õpivad tavaklassis, kuid nõustamiskomisjoni otsusest või hariduslikust erivajadusest lähtuvalt võiksid õppida „Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse” § 21 lõike 41 punktides 1 ja 2 nimetatud klassis;
4) kelle kodune keel erineb kooli õppekeelest ja kes on Eestis alaliselt elanud vähem kui 3 aastat;
5) kellele rakendatakse logopeedilist, abi.
[RTL 2005, 105, 1601 – jõust 21.10.2005]
(24) Käesoleva paragrahvi lõikes 23 nimetatud otsus ja põhjendused tuuakse ära lõpueksami protokollis.
(3) Kui lõpueksamikomisjonil tekib hindamisel lahkarvamusi, otsustatakse küsimus häälteenamusega. Häälte võrdsel jagunemisel on otsustavaks lõpueksamikomisjoni esimehe hääl. Lõpueksamikomisjoni liikmete eriarvamused kantakse hindamisprotokolli.
(4) Ühtlustatud küsimustega eksami tulemused protokollitakse lisas 1 toodud vormi kohaselt.
§ 9. Korduseksamite korraldamine
Lõpueksami hindeks «nõrga» või «puuduliku» saanud põhikoolilõpetaja sooritab korduseksami põhikooli koolieksamina hiljemalt 30. juuniks. Eksami toimumise kuupäev määratakse kindlaks direktori ja õpilase vastastikusel kokkuleppel. Õpilase taotlusel võib eksam toimuda ka pärast 30 juunit, hiljemalt 25. augustil.
§ 10. Põhikooli lõpetamine
(1) Põhikooli ja gümnaasiumi riikliku õppekava või põhikooli lihtsustatud riikliku õppekava (abiõppe õppekava) järgi põhihariduse omandanud õpilasele, kelle õppeainete aastahinded on vähemalt rahuldavad ning kes on kõik lõpueksamid sooritanud positiivselt, antakse õppenõukogu otsusega põhikooli lõputunnistus.
(2) [Kehtetu RTL 2005, 105, 1601 – jõust. 21.10.2005]
(3) Põhikooli ja gümnaasiumi riikliku õppekava või põhikooli lihtsustatud riikliku õppekava (abiõppe õppekava) järgi õppinud põhikoolilõpetajale, kellel on kuni kahes aines aasta- või lõpueksamihindeks «nõrk» või «puudulik», võib õpilase või tema seadusliku esindaja kirjaliku avalduse põhjal õppenõukogu otsusega anda põhikooli lõputunnistuse.
[RTL 2005, 105, 1601]
(4) Toimetuleku riikliku õppekava läbinud õpilasele antakse õppenõukogu otsusega põhikooli lõputunnistus
§ 11. [Kehtetu – RTL 2005, 91, 1365 – jõust. 1.09.2005]
§ 12. [Kehtetu – RTL 2005, 91, 1365 – jõust. 1.09.2005]
3) siduda järjestikuseid haridusastmeid ja -tasemeid.
3) kirjalik ja suuline kaheosalise eksami puhul.
(5) Gümnaasiumi koolieksamite õppeained, vormi ja toimumise aja kinnitab kooli õppenõukogu.
§ 14. Gümnaasiumi lõpueksamid ja lõpueksamitel osalemine
(1) Gümnaasiumi lõpetamiseks sooritavad gümnaasiumilõpetajad vähemalt viis gümnaasiumi lõpueksamit, millest vähemalt kolm on riigieksamid.
(2) Õpilasel on õigus sooritada kõik lõpueksamid riigieksamitena.
(3) Kõigile gümnaasiumilõpetajatele on kohustuslik eesti keele (eesti õppekeelega koolis) või eesti keele kui teise keele (muu õppekeelega koolis) riigieksam, välja arvatud § 23 lõigetes 31 ja 5 nimetatud gümnaasiumilõpetajatel.
[RTL 2008, 7, 73 – jõust. 27.01.2008]
(31) Eesti keelest erineva õppekeelega kooli lõpetaja, kellele on vastavalt keeleseadusele väljastatud eesti keele oskuse kõrgtaseme tunnistus, ning kes esitab vastava tunnistuse koolile hiljemalt 15. jaanuariks, ei pea gümnaasiumi lõpetamiseks sooritama eesti keele kui teise keele riigieksamit.
(4) Gümnaasiumilõpetajad, kelle õppekeel on viipekeel, sooritavad soovi korral lõikes 3 nimetatud riigieksami asemel eesti keele kui teise keele riigieksami.
(5) [Kehtetu – RTL 2005, 91, 1365 – jõust. 1.09.2005]
(6) Kolme kohustusliku riigieksami hulgas võib olla üks võõrkeeleeksam. Saksa keele riigieksamina võib sooritada ka Saksamaa Liitvabariigi Kultuuriministrite Konverentsi Saksa II astme keelediplomi (edaspidi Saksa keelediplomi) eksami.
(61) Gümnaasiumi õpilasel on õigus sooritada inglise keele, saksa keele, prantsuse keele ja vene keele riigieksam ka juhul, kui ta ei ole seda koolis õppinud.
(7) Koolieksameid võib sooritada kõigis riikliku õppekava kohustuslikes õppeainetes ja nendes valikainetes, mida on gümnaasiumiastmes õpitud vähemalt 105 õppetundi.
(8) [Kehtetu – RTL 2005, 91, 1365 – jõust. 1.09.2005]
(9) Ühes õppeaines võib sooritada riigieksami või koolieksami.
(10) Ühe koolieksami võib gümnaasiumilõpetaja sooritada ainealase uurimusena.
1) põhihariduse baasil kutseõppeasutuses (edaspidi kutseõppeasutus) lõpukursustel õppivatel õpilastel;
4) välisriigis Eesti keskharidusele vastava haridustaseme omandanud isikutel;
5) gümnaasiumide õpilastel, kes ei ole 12. klassis, kuid kellel on eksamiaine gümnaasiumiastme kohustuslikud kursused läbitud ja kutseõppeasutuste õpilastel, kes ei ole lõpukursusel, kuid kellel on eksamiaine läbitud.
(1) Gümnaasiumide ja kutseõppeasutuste õpilased ning eksternid teatavad kooli juhtkonnale hiljemalt 20. jaanuariks õppeained, milles nad soovivad riigieksameid sooritada. Riigieksamiainete valikul täidetakse vormikohased registreerimislehed, mis on saadaval Eksamikeskuses ja Eksamikeskuse Interneti koduleheküljel. Riigieksamite valikut õpilane samal aastal muuta ei saa.
(2) Kui õpilane ei saa usulistel vm põhjusel riigieksamil osaleda põhieksami päeval, võib ta end registreerida riigieksami lisaeksamile.
(3) Isik, kellel on õppeainete kooliastmehinded vähemalt rahuldavad ja kes on sooritanud koolieksamid positiivselt, kuid kellel jäi riigieksamite sooritamata jätmise või negatiivselt sooritamise tõttu gümnaasium lõpetamata ning kes ei ole asunud omandama keskharidust mõnes teises gümnaasiumis, sooritab riigieksamid selle kooli juures, kus ta õppis, kui teatab koolile oma soovist 20. jaanuariks. Kui kool on vahepeal tegevuse lõpetanud või reorganiseeritud, määrab Eksamikeskus kooli, kus isik riigieksamid sooritab.
(4) Registreerimislehe saadab kool hiljemalt 25. jaanuariks Eksamikeskusele.
(5) Koos registreerimislehega saadab kool 25. jaanuariks Eksamikeskusele kooskõlastamiseks järgmised andmed:
(6) Paragrahvi 14 lõike 11 punktides 2 - 4 nimetatud isikud esitavad avalduse (avalduse blanketi väljastab Eksamikeskus) Eksamikeskusele hiljemalt 20. jaanuariks.
(7) Eksamikeskus väljastab paragrahvi 14 lõike 11 punktides 2–4 nimetatud isikutele teate riigieksami toimumise koha (aadress, eksamiruumi number) ja kellaaja kohta hiljemalt 10 tööpäeva enne riigieksami toimumist. Teate saaja võtab teate riigieksamile kaasa.
(8) Eksamikeskus kinnitab koolidele ja õpilastele koodid.
§ 151. Eesti keele riigieksami läbiviimine välisriigis Eesti keskharidusele vastavat haridust omandavatele isikutele.
(1) Isik, kes omandab välisriigis Eesti keskhariduse tasemele vastavat haridust, võib hiljemalt eksami sooritamise aasta 25. jaanuariks esitatud taotluse alusel sooritada eesti keele riigieksami Eksamikeskuse direktori poolt määratud ajal ja korras.
§ 16. Gümnaasiumi riigieksamite läbiviimine
(1) Gümnaasiumi riigieksam algab kell 10.00, eesti keele kui teise keele ja võõrkeelte riigieksami suuline osa algab igal eksamipäeval kell 9.00.
(2) Kirjalikuks eksamiks antakse aega kolm kuni kuus astronoomilist tundi.
(21) Kirjandi kirjutamiseks antakse aega kuus astronoomilist tundi.
(4) Riigieksamimaterjalide paketi õigeaegse koolijõudmise eksamipäeva hommikul tagab riigieksamikomisjoni esimees.
(5) Riigieksam viiakse läbi ruumis, kus eksaminandid saavad istuda ühekaupa ja üksteist häirimata. Eksaminand esitab igal eksamil osalemiseks riigieksamikomisjonile isikut tõendava dokumendi.
(6) Eksaminandil ei ole lubatud eksamile kaasa võtta isiklikke esemeid, v.a kirjutusvahendid, hädavajalikud ravimid, elementaarsed isikliku hügieeni tarbed ja karastusjook.
(7) Eksaminand lubatakse eksamile, kui ta ei ole hilinenud rohkem kui pool tundi ja tal on hilinemiseks riigieksamikomisjoni poolt mõjuvaks loetud põhjus.
(8) Riigieksamile hilinenule võimaldatakse tööks täisaeg, tema tööle märgitakse aeg, millal eksaminand alustas eksami sooritamist.
(9) Riigieksamiruumis võivad viibida:
2) riigieksamikomisjon;
5) Eksamikeskuse esindaja.
(10) Riigieksami välisvaatleja on Eksamikeskuse direktori käskkirjaga kinnitatud isik, kelle ülesanne on jälgida eksamikorrast kinnipidamist. Riigieksami välisvaatleja peab olema igas eksamiruumis.
(11) Eksamimaterjalide paketi avab 30 minutit enne eksami algust riigieksami välisvaatleja, kontrollides, kas pakett on terve. Riigieksamimaterjalide ümbrikud avab eksamiruumis eksaminandide juuresolekul ümbrikule märgitud kuupäeval ja kellaajal riigieksami välisvaatleja.
(12) Riigieksamimaterjalide paketis on
1) saatekirja vorm;
2) riigieksamiülesanded suletud ümbrikus;
3) vastuslehed (nende olemasolul) suletud ümbrikus;
4) protokolli vorm riigieksamiülesannete paketi avamise kohta;
5) protokolli vorm riigieksami toimumise kohta;
6) protokolli vorm riigieksamitööde üleandmise kohta;
7) hindamisprotokolli vorm (keeleeksamite suulise osa või eksamite või nende osade puhul, mida hindavad kaks hindajat);
8) riigieksamitööde tagasisaatmise ümbrik;
9) protokollide tagasisaatmise ümbrik.
(13) Kinnisele riigieksamimaterjalide ümbrikule on märgitud:
2) riigieksami toimumise kuupäev ja alguse kellaaeg;
3) riigieksamiülesannete eksemplaride arv.
(14) Riigieksami välisvaatleja teatab viivitamatult Eksamikeskusele, kui:
(15) Konfidentsiaalsusnõude rikkumise avastamisel teatab riigieksami välisvaatleja sellest Eksamikeskusele. Eksamikeskuse direktor teatab vajadusel konfidentsiaalsusnõude rikkumisest haridus- ja teadusministrile, kes võib põhjendatud asjaoludel lükata eksami toimumise edasi haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud lisaeksami toimumise ajale.
(16) Eksaminand lähtub riigieksamitöö kirjutamisel järgmistest nõuetest:
1) kirjutab musta või sinise tindi või pastaga (pliiatsiga kirjutatud ja tindi või pastaga ülekirjutatud riigieksamitööd ei arvestata);
2) teeb parandused riigieksamitöös selgelt, tõmmates maha terve sõna, sümboli või numbri;
3) ei kasuta korrektoreid (vedelikku ega pliiatseid);
4) kirjutab loetava käekirjaga; käekirja tõttu ebaselged kohad loetakse veaks.
(17) Enne riigieksamitöö algust riigieksamikomisjon:
2) juhib eksaminandide tähelepanu lõikes 16 ning vastava aine riigieksami läbiviimise juhendis toodud nõuetele;
3) hoiatab eksaminande, et riigieksamil kõrvalise abi kasutamisel või mahakirjutamisel kõrvaldatakse eksaminand riigieksamilt ning riigieksamitööd hinnatakse 0 palliga;
4) jagab riigieksamiülesanded eksaminandidele.
(18) Riigieksamikomisjon tagab, et eksaminandid:
1) sooritavad riigieksami käesoleva korra ja vastava aine riigieksami läbiviimise juhendi kohaselt;
2) kasutavad riigieksamil ainult käesoleva korra ja vastava aine riigieksami läbiviimise juhendis lubatud töövahendeid;
3) kirjutavad riigieksamitööle ja vastuslehe olemasolul ka vastuslehele riigieksamitöö üleandmise protokolli järgi oma koodi;
4) alustavad kirjalikku riigieksamit üheaegselt pärast juhiste andmist ja ülesannete väljajagamist kõikidele eksaminandidele;
(19) Riigieksamikomisjoni liige ei tohi lahkuda riigieksamiruumist enne poole tunni möödumist riigieksami väljakuulutatud algusajast, v.a vältimatu vajadus.
(20) Eksaminand võib riigieksamiruumist lahkuda vaid eksamikorraldusega ettenähtud juhtudel või vältimatu vajaduse korral. Viimati nimetatud juhul peab eksaminandi saatma riigieksamikomisjoni liige, kes ei tohi olla riigieksamiaine õpetaja.
(21) Riigieksamiruumist väljas viibimise ajaks annab eksaminand oma töö riigieksamikomisjonile, kes märgib riigieksamitööle eksaminandi eksamiruumist lahkumise ja eksamiruumi tagasituleku aja.
(22) Riigieksami välisvaatleja tohib eksamiruumist lahkuda ainult erandjuhul. Kui riigieksami välisvaatleja ei viibi eksamiruumis, täidab tema ülesandeid riigieksamikomisjoni esimees.
(23) Riigieksamikomisjon või riigieksami välisvaatleja kõrvaldab eksaminandi ette hoiatamata riigieksamilt, kui:
(24) Riigieksamilt kõrvaldatud eksaminandi eksam loetakse mittesooritatuks ja ta ei saa samal aastal antud riigieksamit uuesti sooritada.
(25) Kõik riigieksamikorra rikkumised fikseerib riigieksami välisvaatleja riigieksami toimumise protokollis.
(26) Riigieksami välisvaatleja eemaldab riigieksamilt riigieksamikomisjoni liikme, kes üritab aidata eksaminande ülesannete lahendamisel või häirib neid oma tegevusega. Riigieksami välisvaatleja informeerib riigieksamikomisjoni liikme riigieksamilt eemaldamisest Eksamikeskuse direktorit ning teeb vastava märke riigieksami toimumise protokolli.
(27) Kui riigieksami välisvaatleja ei täida korrektselt oma ülesandeid või segab riigieksami läbiviimist, on riigieksamikomisjoni esimehel kohustus informeerida sellest Eksamikeskuse direktorit ning toimida saadud juhtnööride kohaselt. Riigieksami välisvaatleja ebakohase käitumise kohta tehakse riigieksami toimumise protokolli vastav märge.
(28) Kui riigieksami välisvaatleja ei ilmu kohale või haigestub riigieksami ajal, teavitab riigieksamikomisjoni esimees sellest Eksamikeskuse direktorit ning asendab riigieksami välisvaatlejat riigieksami läbiviimisel. Selle kohta tehakse vastav märge riigieksami toimumise protokolli.
(29) Riigieksamile registreerunud, kuid ilmumata jäänud eksaminand võib kolme päeva jooksul pärast riigieksami toimumist esitada Eksamikeskusele lisaeksamil osalemise taotluse. Eksaminand lubatakse lisaeksamile, kui tal on selleks Eksamikeskuse poolt mõjuvaks loetud põhjus. Eksamikeskus vastab taotlusele hiljemalt kolme tööpäeva jooksul pärast avalduse registreerimist.
(30) Riigieksamil tekkivad olukorrad, mida käesolevas määruses ei ole kirjeldatud ning mille lahendamisel tekib riigieksamikomisjonil lahkarvamus, lahendab Eksamikeskus.
§ 17. Riigieksami lõpetamine
(2) Riigieksamikomisjon jagab vastuslehtede olemasolul 30 minutit enne riigieksami lõppu vastuslehed eksaminandidele.
(3) Eksaminand, kes on riigieksamitöö lõpetanud varem ja soovib vastuslehte, annab sellest riigieksamikomisjonile käega märku.
(4) Riigieksamikomisjon jagab riigieksamitöö varem lõpetanutele vastuslehed ning jälgib vastuslehtede täitmiseks ettenähtud ajast kinnipidamist.
(5) Eksaminand, kes on riigieksamitöö lõpetanud:
1) kirjutab riigieksamitöö ja vastuslehe olemasolul ka vastuslehe riigieksamikomisjonile üleandmisel sellele oma riigieksamitöö koodi, mis on toodud riigieksamitöö üleandmise protokollis;
2) kirjutab gümnaasiumilõpetajana riigieksamitöö üleandmise protokolli oma jooksva õppeaasta aastahinde selles õppeaines;
3) annab allkirja riigieksamitöö ja vastuslehe olemasolul ka vastuslehe üleandmise kohta;
(6) [Kehtetu – RTL 2005, 91, 1365 – jõust. 1.09.2005]
(7) Riigieksamiaja lõpul annab riigieksamikomisjon eksaminandidele korralduse kirjutamine lõpetada.
(8) Pärast riigieksamiaja lõppemist riigieksamikomisjon koos riigieksami välisvaatlejaga:
1) kontrollib, et iga eksaminandi riigieksamitööl ja vastuslehe olemasolul ka vastuslehel on õige riigieksamitöö kood;
2) pakib riigieksamitööd ja vastuslehe olemasolul ka vastuslehed tagasisaatmise ümbrikusse tagasisaatmise ümbrikule trükitud koodide järjekorras;
3) kontrollib, et tagasisaatmise ümbrikus oleksid ainult need riigieksamitööd ja vastuslehtede olemasolul vastuslehed, mille koodid on sellel ümbrikul;
5) märgib ümbrikule riigieksamitööde või vastuslehtede olemasolul vastuslehtede arvu;
6) pakib kasutamata jäänud riigieksamitööd ja vastuslehtede olemasolul ka vastuslehed ning riigieksamite läbiviimiseks kasutatud lisamaterjali kasutatud turvaümbrikusse.
(9) Riigieksami toimumise kohta vormistatakse protokoll, millele kirjutavad alla riigieksamikomisjoni esimees ja riigieksami välisvaatleja, kinnitades allkirjaga ühtlasi, et riigieksamitööde tagasisaatmise ümbrikkude komplekteerimisel on järgitud lõikes 8 toodud nõudeid.
(10) Eksamikeskusele tagasisaadetava paketi koostamise ja turvaümbriku sulgemise eest vastutavad riigieksamikomisjoni esimees ja riigieksami välisvaatleja. Paketti kuuluvad:
1) riigieksamitööd ja vastuslehtede olemasolul ka vastuslehed (ka hindamisprotokollid nende olemasolu korral) kinnises ümbrikus;
4) protokoll riigieksamitöö ja vastuslehtede olemasolul ka vastuslehe üleandmise kohta.
§ 18. Riigieksamitööde hindamine
(1) Riigieksamitöid hindavad haridus- ja teadusministri käskkirjaga kinnitatud hindamiskomisjonid, kelle tegevust korraldab Eksamikeskus vastavalt haridus- ja teadusministri kinnitatud töökorrale.
(2) Hindamiskomisjonid hindavad kodeeritud riigieksamitöid 100 palli süsteemis. Saksa II astme keelediplomi saamiseks sooritatud eksamitöid tunnustatakse riigieksamitöödena ja hinnatakse saksa keele riigieksami hindamisjuhendi järgi.
(3) Gümnaasiumi lõpetamiseks on riigieksami tulemus positiivne alates 20 hindepallist. Kui riigieksamitulemus on vähem kui 20 palli, on riigieksam sooritatud mitterahuldavalt.
(4) Kui riigieksamitööde hindaja tuvastab kõrvalise abi kasutamise või mahakirjutamise (eri eksaminandide töödes süstemaatiliselt esinevad ühesugused vead ja/või parandused, identselt sõnastatud pikemad vabavormilised vastused (näiteks võõrkeele essees), ülejäänud vastuse loogikaga mittehaakuvad ühesugused õiged või valed lisandused vastusesse, loomevargus vms) riigieksamitöö kirjutamisel, teeb ta hindamiskomisjoni esimehele ettepaneku hinnata riigieksamitöö 0 palliga.
(41) Riigieksamitöö hindamisel 0 palliga käesoleva paragrahvi lõikes 4 toodud põhjustel, on Haridus- ja Teadusministeeriumil õigus pöörduda kooli riigieksamikomisjoni ja eksamil viibinud välisvaatleja poole selgituste ja lisamaterjalide saamiseks kõrvalise abi kasutamise või mahakirjutamise asjaolude tuvastamiseks.
(5) Hindajatel on õigus võrrelda eksaminandi vastuslehte tema eksamitööga. Kui avastatakse vastuolu vastustes eksaminandi vastuslehel ja eksamitöös, loetakse ülemuslikuks eksamitöö.
(6) Keeleainete riigieksamite suulise osa vastuseid hindab välishindaja. Välishindaja on Eksamikeskuse direktori käskkirjaga kinnitatud vastava kvalifikatsiooniga õpetaja, kes ei ole eksaminandi eksamiaine õpetaja. Eesti keele kui teise keele riigieksami suulise osa välishindaja ei tohi olla sama kooli õpetaja.
[RTL 2003, 64, 914 – jõust 31.05.2003]
§ 19. Riigieksamitunnistuse väljastamine
(1) Gümnaasiumiõpilasele väljastab Eksamikeskus kooli kaudu riigieksamitunnistuse kõigi tema poolt sooritatud riigieksamite tulemustega. Alla 20-punktilisele tulemusele lisatakse sulgudes «(sooritatud mitterahuldavalt)».
(2) Kutseõppeasutuse õpilasele väljastab Eksamikeskus kooli kaudu riigieksamitunnistuse kõigi tema poolt sooritatud riigieksamite tulemustega.
(3) Paragrahvi 14 lõike 11 punktides 2–4 nimetatud isikutele väljastab Eksamikeskus riigieksamitunnistuse kõigi nende poolt sooritatud riigieksamite tulemustega.
§ 20. Riigieksamitulemuste apelleerimine
(1) Riigieksamitulemuste vaidlustamise avalduste läbivaatamiseks moodustab haridus- ja teadusminister käskkirjaga apellatsioonikomisjoni. Apellatsioonikomisjoni tegevust korraldab Haridus- ja Teadusministeeriumi järelevalveosakond.
(2) Oma riigieksamitulemuse läbivaatamiseks apellatsioonikomisjonis esitab eksaminand Haridus- ja Teadusministeeriumi apellatsioonikomisjoni blanketil avalduse Haridus- ja Teadusministeeriumile. Avalduse blankett võib olla täidetud käsitsi või arvutis, selle võib edastada isiklikult või posti teel.
(3) Riigieksamitulemust saab apellatsioonikomisjonis vaidlustada üks kord.
(4) Apellatsioonikomisjoni otsusega võib hindamiskomisjoni otsust muuta (riigieksamitulemust tõsta või langetada).
(5) Apellatsioonikomisjon vaatab vaidlustatud riigieksamitöö läbi kümne tööpäeva jooksul pärast avalduse registreerimist Haridus- ja Teadusministeeriumis, kontrollides selle hindamise vastavust vastava õppeaine riigieksamitöö hindamisjuhendile. Apellatsioonikomisjon teatab oma otsusest avalduse esitajale ja hinde muutmise korral Eksamikeskusele kirjalikult.
(6) Riigieksami hinde muutmise korral väljastab Eksamikeskus eksaminandile hiljemalt apellatsiooniperioodi lõpul uue riigieksamitunnistuse.
(7) Vaidlusaluse eksamitööga saavad avalduste esitajad tutvuda pärast apellatsiooniperioodi lõppu vastavalt Eksamikeskuse direktori kinnitatud korrale.
§ 21. Koolieksamite ettevalmistamine ja läbiviimine
(1) Koolieksamid korraldatakse kooli direktori kinnitatud eksamiplaani järgi. Eksamiplaan pannakse õpilastele, õpetajatele ja lastevanematele tutvumiseks välja hiljemalt kaks nädalat enne eksamiperioodi algust.
(2) Eksamiplaani koostamisel arvestatakse riigieksamite kuupäevi ja põhimõtet, et:
2) lõpueksamite vahel on vähemalt kolm päeva;
(3) Koolieksami materjalid koostab kooli ainekomisjon ja kinnitab kooli direktor vähemalt kaks nädalat enne koolieksamite algust.
(4) Koolieksamite läbiviimiseks moodustab kooli direktor hiljemalt kaks nädalat enne koolieksamite algust vähemalt kolmeliikmelised koolieksamiainete koolieksamikomisjonid.
(11) Kui gümnaasiumilõpetajal või lõikes 10 nimetatud gümnaasiumiõpilasel (edaspidi koolieksami sooritaja) ei ole võimalik mõjuvatel põhjustel (haigestumine, osavõtt rahvusvahelisest olümpiaadist või võistlusest) sooritada koolieksamit eksamiperioodi jooksul, võib gümnaasiumi õppenõukogu anda õpilasele loa koolieksamite sooritamiseks individuaalplaani järgi. Individuaalplaani kinnitab gümnaasiumi direktor.
§ 22. Koolieksami sooritamine ainealase uurimusena
(1) Ühe koolieksami võib koolieksami sooritaja sooritada uurimusena.
(2) Lõpueksami sooritamist uurimusena võib taotleda iga koolieksami sooritaja hiljemalt III õppeveerandi alguses. Sellekohase otsuse võtab vastu gümnaasiumi õppenõukogu, arvestades aineõpetaja soovitusi.
(3) Koolieksami sooritaja abistamiseks ainealase uurimuse kirjutamisel määratakse juhendaja. Juhendajaks võib olla õpetaja või vastava ainevaldkonna spetsialist väljastpoolt gümnaasiumi. Ettepaneku juhendaja valikuks võib teha koolieksami sooritaja või õpetaja.
(4) Uurimus peab kajastama koolieksami sooritaja oskust iseseisvalt mõelda, näha ja luua seoseid, teha järeldusi ja kokkuvõtteid; uurimus peab sisaldama õpilase oma seisukohti.
(5) Uurimus peab olema korrektselt vormistatud ning vastama žanri nõuetele.
(6) Uurimusele hinnangu andmiseks määrab vastava õppeaine koolieksamikomisjon kuni kaks retsensenti. Retsensent võib olla õpetaja või ainespetsialist väljastpoolt gümnaasiumi.
(7) Töö esitatakse retsensentidele hiljemalt kaks nädalat enne kaitsmist. Retsensendid esitavad töö kohta kirjaliku retsensiooni koolieksami sooritajale ja koolieksamikomisjonile. Uurimuse juhendaja esitab töö kohta koolieksamikomisjonile oma kirjaliku arvamuse.
(8) Uurimusi kaitstakse sama koolieksamikomisjoni ees, kes võtab vastu selle õppeaine koolieksamit, mida uurimusena taotletakse sooritada.
(9) Uurimuse hinnet arvestatakse koolieksamihindena.
(10) Uurimust kirjutama asunud koolieksami sooritajal on õigus oma otsust enne 1. märtsi muuta ning sooritada samas õppeaines koolieksam.
§ 23. Korduseksamite korraldamine
(1) Koolieksamihindeks «nõrga» või «puuduliku» saanud koolieksami sooritaja sooritab korduseksami kooli direktori poolt kinnitatud materjalide alusel hiljemalt 25. augustiks. Eksami toimumise kuupäev määratakse kindlaks direktori ja õpilase vastastikusel kokkuleppel.
(3) Gümnaasiumiõpilane, kes sooritas riigieksami mitterahuldavalt, saab sooritada eksami samas õppeaines uuesti mitte varem kui järgmisel aastal.
(31) Gümnaasiumiõpilane, kellel esineb spetsiifiline õigekirjahäire (düsgraaf) ning kes sooritas § 14 lõikes 3 nimetatud kohustusliku riigieksami mitterahuldavalt, saab selle eksami asemel valida sooritamiseks mõne teise riigieksami.
(4) Gümnaasiumiõpilane, kes sooritas riigieksami katseeksami mitterahuldavalt, saab sooritada korduseksami samas õppeaines koolieksamina lõikes 1 määratud tingimustel.
(5) Gümnaasiumiõpilane, kes sooritas ühes õppeaines (sealhulgas § 14 lõikes 3 nimetatud kohustusliku eksami) riigieksami kahel korral mitterahuldavalt, saab selle eksami asemel valida sooritamiseks mõne teise riigieksami.
1) 12. klassi õpilasele, kelle õppeainete kooliastmehinded on vähemalt rahuldavad ja kes on kõik sooritatud lõpueksamid sooritanud positiivselt;
2) õhtuses õppevormis üksikuid õppeaineid õppivale õpilasele, kelle õppeainete lõpueksamihinded on vähemalt rahuldavad ja kes on kõik sooritatud lõpueksamid sooritanud positiivselt;
3) eksternile, kelle aineeksamite hinded on vähemalt rahuldavad ja kes on kõik sooritatud lõpueksamid sooritanud positiivselt;
4) isikule, kellel on õppeainete kooliastmehinded vähemalt rahuldavad, kuid kes eelmisel aastal ei saanud gümnaasiumi lõputunnistust, sest tal jäi riigieksam sooritamata või sooritas ta riigieksami mitterahuldavalt ja kes selle kooli juures, kus ta õppis, on järgmisel õppeaastal positiivselt sooritanud kõik tema poolt sooritatud riigieksamid.
(3) 12. klassi õpilasele antakse klassitunnistus, kui ta ei ole täitnud käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud gümnaasiumi lõputunnistuse andmise tingimusi.
§ 25. Riikliku õppekava kohaldamine
Kuni 1. septembrini 2002. a lähtutakse põhikooli ja gümnaasiumi lõpueksamite korraldamisel Vabariigi Valitsuse 6. septembri 1996. a määrusest nr 228 «Eesti põhi- ja üldkeskhariduse riikliku õppekava kinnitamine».
§ 251. Kaheosalised riigieksamid 2002/2003. õppeaastal inglise keeles, matemaatikas ja keemias
(1) 2002/2003. õppeaastal toimuvad matemaatika, keemia ja inglise keele riigieksamid kaheosalise katseeksamina.
(2) Isik, kes soovib sooritada lõikes 1 nimetatud eksami, teatab eksamiks registreerumisel, kas ta soovib sooritada eksami mõlemad või ainult esimese osa. Oma valikut isik samal õppeaastal muuta ei saa.
(3) Lõikes 1 nimetatud riigieksamite mõlemaid osi hinnatakse 50 palli süsteemis.
(4) Vastava taotluse alusel võib vastava koolieksamiaine koolieksamikomisjon hinnata nende õpilaste riigieksamitöid, kes sooritavad vaid lõikes 1 nimetatud eksami(te) esimese osa. Vastava taotluse esitab kool koos registreerimislehega Eksamikeskusele. Taotluse esitanud koolide riigieksamimaterjalide paketis on lõikes 1 nimetatud eksamite hindamisjuhendid. Hindamise läbiviimiseks koolieksamikomisjonide poolt tehakse enne riigieksamitööde ja vastuslehtede tagasisaatmise ümbrikusse pakkimist välisvaatleja juuresolekul koopiad vastavatest riigieksamitöödest. Hinnatud tööd saadetakse 10 päeva jooksul eksami toimumisest Eksamikeskusele. Koolieksamikomisjoni pandud hinnet ei arvestata riigieksamite hindamisel haridus- ja teadusministri moodustatud komisjonide poolt.
(5) Gümnaasiumi lõpetamiseks on lõikes 1 nimetatud eksami tulemus positiivne, kui eksami esimese osa tulemus on vähemalt 20 punkti.
(6) Lõikes 1 nimetatud riigieksamite kohta märgitakse riigieksamitunnistusele eraldi esimese ja teise osa tulemus. Gümnaasiumiõpilase puhul, kes on lõikes 1 nimetatud eksami esimese osa eest saanud vähem kui 20 punkti, tehakse riigieksamitunnistusele märge selle kohta, et eksam on sooritatud mitterahuldavalt.
§ 26. Põhikooli ja gümnaasiumi eesti keele (eesti õppekeelega koolides) ja vene keele (vene õppekeelega koolides) lõpueksamite korraldamine
(1) 2001/2002. õppeaastal sooritavad põhikoolilõpetajad kohustusliku eesti või vene keele eksami asemel kohustusliku emakeele eksami, millele kohaldatakse määruses eesti ja vene keele eksami kohta sätestatut ning gümnaasiumilõpetajad kohustusliku eesti või vene keele riigieksami asemel kohustusliku emakeele riigieksami, millele kohaldatakse määruses eesti ja vene keele riigieksami kohta sätestatut.
(2) 2001/2002. õppeaastal sooritavad muu õppekeelega põhikooli või gümnaasiumi lõpetajad eesti keele kui teise keele eksami asemel eesti keele eksami (vene õppekeelega koolidele), millele kohaldatakse määruses eesti keele kui teise keele eksami kohta sätestatut.
(3) Kehtetu – RTL 2002, 125, 1820 – jõust 15.11.2002]
(4) Kehtetu – RTL 2002, 125, 1820 – jõust 15.11.2002]
(5) Kuni 2002/2003. õppeaastani (k.a) on gümnaasiumiastme eesti keele riigieksami vorm kirjand.
(6) Kehtetu – RTL 2002, 125, 1820 – jõust 15.11.2002]
(7) Kehetu – RTL 2002, 125, 1820 – jõust 15.11.2002]
(8) Kuni 2002/2003. õppeaastani (k.a) on gümnaasiumiastme vene keele riigieksami vorm kirjand.
(9) [Kehtetu – RTL 2005, 91, 1365 – jõust. 1.09.2005]
(10) [Kehtetu – RTL 2005, 91, 1365 – jõust. 1.09.2005]
(12) Kuni 2008/2009.õppeaastani (k.a) on vene õppekeelega koolide gümnaasiumilõpetajatele lisaks käesoleva määruse § 14 lõikes 3 nimetatud eksamile kohustuslik ka vene keele riigieksam.
[RTL 2005, 107, 1647 – jõust. 4.11.2005]
§ 261. Põhihariduse baasil kutsekeskharidust omandavate muu õppekeelega õppegruppide lõpetajate eesti keele riigieksamile registreerimine
2001/2002. õppeaastal teatavad põhihariduse baasil kutsekeskharidust omandavate muu õppekeelega õppegruppide lõpetajad kooli juhtkonnale oma soovist sooritada eesti keele riigieksam hiljemalt 15. veebruariks. Registreerimislehe saadab kool hiljemalt 20. veebruariks Eksamikeskusele.
[RTL 2002, 23, 317 – jõust 10.02.2002]
§ 262. Riigieksami läbiviimine isikutele, kes gümnaasiumilõpetajatena said 2001/2002. õppeaastal ühe või mitme riigieksami tulemuseks vähem kui 20 palli
(1) Isikud, kes gümnaasiumilõpetajatena said 2001/2002. õppeaastal ühe või mitme riigieksami tulemuseks vähem kui 20 palli, saavad ühe mitterahuldavalt sooritatud riigieksami sooritada uuesti 2002/2003. õppeaasta esimesel poolaastal.
(2) Lõikes 1 nimetatud isikud esitavad avalduse 2002/2003. õppeaasta esimesel poolaastal riigieksami sooritamiseks Eksamikeskusele hiljemalt 17. septembriks 2002. a. Avalduse blanketi väljastab Eksamikeskus.
(3) Eksamikeskus väljastab lõikes 2 nimetatud avalduse esitajatele teate riigieksami toimumise kohta (aadress, eksamiruumi number) ja kellaaja kohta hiljemalt 10 tööpäeva enne riigieksami toimumist. Teate saaja võtab teate riigieksamile kaasa.
(4) Eksamikeskus väljastab lõikes 1 nimetatud isikule riigieksamitunnistuse tema poolt sooritatud riigieksami tulemusega.
(5) Isikule, kellel on õppeainete aastahinded vähemalt rahuldavad ja kes lõikes 1 nimetatud tingimustel sooritab riigieksami positiivselt ning on seega sooritanud positiivselt kõik sooritatud lõpueksamid, annab kool, kus ta eelmisel õppeaastal õppis, riigieksamitunnistuse esitamisel õppenõukogu otsuse alusel lõputunnistuse.
[RTL 2002, 130, 1905 – jõust 29.11.2002]
§ 263. Eesti keele riigieksami läbiviimine Eesti Vabariigi välisesinduste teenistujate lastele
(1) Eesti Vabariigi välisesinduste teenistujate lapsed, kes on oma vanemaga kaasas pikaajalises välislähetuses ning kes omandavad 2003. aastal keskhariduse tasemele vastava välisriigi hariduse, võivad vastava taotluse alusel sooritada 2002/2003. õppeaastal eesti keele riigieksami.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isikud sooritavad eesti keele riigieksami vastava välisriigi Eesti Vabariigi välisesinduses. Eksami sooritamiseks vajalikud eksamimaterjalid tehakse kättesaadavaks interneti kaudu REKKi veebilehel pärast eksami algust.
[RTL 2003, 44, 642 – jõust 11.04.2003]
§ 264. Riigieksami läbiviimine isikutele, kes gümnaasiumilõpetajatena said 2002/2003. õppeaastal ühe või mitme riigieksami tulemuseks vähem kui 20 palli
(1) Isikud, kes gümnaasiumilõpetajatena said 2002/2003. õppeaastal ühe või mitme riigieksami tulemuseks vähem kui 20 palli, saavad mitterahuldavalt sooritatud riigieksami(d) sooritada uuesti 2003/2004. õppeaasta esimesel poolaastal.
(2) Lõikes 1 nimetatud isikud esitavad avalduse 2003/2004. õppeaasta esimesel poolaastal riigieksami(te) sooritamiseks Eksamikeskusele hiljemalt 26. septembriks 2003. a. Avalduse blanketi väljastab Eksamikeskus.
(3) Eksamikeskus väljastab lõikes 2 nimetatud avalduse esitajatele teate riigieksami(te) toimumise kohta (aadress, eksamiruumi number) ja kellaaja kohta hiljemalt 10 tööpäeva enne riigieksami(te) toimumist. Teate saaja võtab teate riigieksamile kaasa.
(4) Eksamikeskus väljastab lõikes 1 nimetatud isikule riigieksamitunnistuse tema poolt sooritatud riigieksami(te) tulemusega.
[RTL 2003, 100, 1509 – jõust 15.09.2003]
§ 265. Erisused põhikooli lõpueksamite sooritamises 2005/2006.õppeaastal
(1) 2005/2006. õppeaastal sooritab põhikooli- ja gümnaasiumi riikliku õppekava järgi õppiv muu õppekeelega kooli õpilane põhikooli lõpetamiseks käesoleva määruse § 4 lõikes 1 nimetatud eksamite asemel järgmised ühtlustatud küsimustega eksamid:
1) vene keele ja kirjanduse eksam,
2) matemaatikaeksam,
3) eesti keele kui teise keele eksam.
(2) 2005/2006. õppeaastal ei soorita põhikooli lihtsustatud riikliku õppekava (abiõppe õppekava) järgi õppivad põhikoolilõpetajad põhikooli lõpetamiseks lõpueksameid ning neile ei kohaldata käesoleva määruse § 1 lõiget 2 ja § 4 lõiget 11.
§ 266. Gümnaasiumi lõpetamise tingimuste rakendumine
Kui õpilast ei ole hinnatud § 15 lõikes 3 ja §-s 24 nimetatud kooliastmehinnetega, lähtub kool isiku eksamile lubamisel ja 12. klassi õpilasele lõputunnistuse või klassitunnistuse väljastamisel § 15 lõikes 3 ja §-s 24 nimetatud õppeainete kooliastmehinnete asemel õppeainete aastahinnetest.
24. detsembri 2001. a määruse nr 75
«Põhikooli ja gümnaasiumi lõpueksamite korraldamise ning põhikooli ja gümnaasiumi lõpetamise tingimused ja kord»
(õppeaine, kirjalik / suuline)
Põhikooli lõpueksam algas kell ____________________, lõppes kell ____________________
Põhikooli lõpueksamile tuli ____õpilast. Eksamile lubatud õpilastest jäi tulemata
Teema nr/ punktide arv
Lõpueksami hinne
Lõpueksami kuupäev " ___ " _________________ 2000 ____ a.
Lõpueksamikomisjoni esimees / allkiri /
gümnaasiumi koolieksami kohta
Gümnaasiumi koolieksam algas kell ____________________, lõppes kell ________________
Gümnaasiumi koolieksamile tuli ____õpilast. Eksamile lubatud õpilastest jäi tulemata
Koolieksamihinne
Koolieksami kuupäev " ___ " _________________ 2000 ____ a.
Koolieksamikomisjoni esimees / allkiri /


§ 91 Üldsuse kaasamine
RT I, 29.08.2011, 6
Vastu võetud 03.04.2008 nr 74
RT I 2008, 16, 117
jõustumine 14.04.2008
25.08.2011 RT I, 29.08.2011, 5 01.01.2012
Määrus kehtestatakse «Rahvatervise seaduse» § 7 lõike 2 punkti 8 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse nõuded suplusveele ja supelrannale (edaspidi supluskoht), suplusvee seirele, klassifitseerimisele ja kvaliteedi juhtimisele ning üldsusele suplusvee kvaliteedi kohta teabe andmisele.
[RT I, 29.08.2011, 5 - jõust. 01.01.2012]
(4) Määruse nõudeid ei kohaldata ujumisbasseinide ja terviseveebasseinide veele, suletud tehisveekogude veele, mida töödeldakse või kasutatakse raviks, ning basseinide veele, kus kasutatakse kunstlikult tekitatud suletud veekogu vett, mis on pinna- ja põhjaveest eraldatud.
4) supluskoha hooaja avamine – olemasoleva ja nõuetele vastava supluskoha korrastamine ning suplusvee seire alustamine, et võimaldada suplejatele supluskoha tervisele ohutut kasutamist;
5) reostus – suplusvee mikrobioloogilise saaste või muude suplusvee kvaliteeti mõjutavate organismide, ainete või jäätmete esinemine, sealhulgas § 4 lõikes 3 ja § 8 lõigetes 4–6 ning lisa 1 punkti 6 veerus A nimetatud mikroorganismid, mis ohustavad suplejate tervist;
6) lühiajaline reostus – lisa 1 punkti 6 veerus A nimetatud mikroorganismide poolt põhjustatud mikrobioloogiline saaste, millel on selgelt määratletavad põhjused ning mis ei mõjuta tavaliselt suplusvee kvaliteeti kauem kui ligikaudu 72 tundi ja mida hindab Terviseamet lisas 2 sätestatud hindamismeetodi kohaselt;
7) ebaharilik olukord – sündmus või mitu sündmust, mis konkreetses supluskohas mõjutavad suplusvee kvaliteeti ja mis eeldatavasti ei kordu sagedamini kui keskmiselt üks kord iga nelja aasta jooksul;
8) suplusvee kvaliteeti iseloomustavate andmete kogu – suplusvee seire teel saadud suplusvee kvaliteeti iseloomustavad andmed;
9) suplusvee kvaliteedi hindamine – suplusvee kvaliteedi hindamise protsess, milles kasutatakse lisas 2 sätestatud hindamismeetodit;
10) tsüanobakterite levik – tsüanobakterite ehk sinivetikate kuhjumine kirme, kile või ujumudana;
11) seirekoht – koht supluskohas, kus on eeldatavasti kõige rohkem suplejaid või kus tulenevalt supluskoha profiilist eeldatakse kõige suuremat reostuse ohtu;
12) seirekalender – lisa 1 kohaselt supluskohale koostatud seirekava;
13) alaline suplemiskeeld või soovitus mitte supelda – vähemalt ühe suplushooaja jooksul kehtiv suplemiskeeld või soovitus mitte supelda;
14) kvaliteedijuhtimismeetmed – suplusvee profiili koostamine ja ajakohastamine; seirekalendri kehtestamine; suplusvee seire, selle kvaliteedi hindamine ja klassifitseerimine; suplusvee kvaliteeti mõjutavate ja suplejate tervist ohustada võivate reostuse põhjuste väljaselgitamine ja hindamine; üldsuse teavitamine; meetmete rakendamine, et ära hoida suplejate kokkupuudet reostusega ning vähendada suplusvee reostuse ohtu;
15) suur hulk suplejaid – suplejate arv, mida Terviseamet peab küllalt suureks, võttes arvesse eelkõige varasemaid suundumusi või olemasolevat infrastruktuuri või ehitisi või teisi vahendeid suplemise soodustamiseks;
16) suplusvee profiil – lisa 3 kohaselt koostatud andmete kogu suplusvee kohta;
[Kehtetu - RT I, 29.08.2011, 5 - jõust. 01.01.2012]
(1) Terviseametil on õigus teha kohalikule omavalitsusele või veekogu omanikule ettepanekuid supluskohtade asutamiseks, kui Terviseameti hinnangul käib veekogus ujumas suur hulk inimesi ning suplemist seal ei ole alaliselt keelatud või ei ole antud alalist soovitust veekogus mitte supelda.
(2) Veekogul või selle osal, mille äärde kavandatakse asutada supluskoht, peab olema lisa 1 punkti 6 veerus D nimetatud kvaliteediklass «piisav kvaliteet».
(3) Supluskoht peab olema suplejatele ohutu, lauge, aukudeta, allikateta ja veekeeristeta ning vaba mudast ja ujumist segavast taimestikust. Vee sügavus supluskoha üldkasutatavas osas ei tohi ületada 1,8 m ja suplemiseks kasutatav veekogu osa peab olema veekogu muust osast eraldatud hoiatusmärkidega.
(4) Heitvee suubla ei tohi olla supluskoha territooriumile ja selle välispiirile lähemal kui 200 meetrit ja supluskoha teenindamiseks ettenähtud ehitised ja rajatised ning nende sihipärane kasutamine ei tohi halvendada suplusvee kvaliteeti.
(5) Veesõidukeid tohib kasutada vastavalt «Veeseaduse» § 18 lõike 8 alusel kehtestatud nõuetele.
(6) Supluskoha asutamiseks peab selle omanik või valdaja vähemalt kaks kuud enne suplushooaja algust esitama Terviseametile kirjaliku taotluse, kus on toodud lõikes 2 sätestatud suplusvee kvaliteedi näitajad.
(7) Terviseamet otsustab supluskoha asutamise või sellest keeldumise 30 tööpäeva jooksul alates taotluse esitamisest ning teavitab taotlejat vastuvõetud otsusest kirjalikult.
(1) Enne suplushooaja avamist peab supluskoht olema hooldatud, korrastatud ja varustatud piisaval hulgal vajalike riietuskabiinide, tualettruumide ning prügiurnidega.
(3) Supluskohas ei tohi olla tõrvaseid jääke, klaasi-, plastiku-, kummi- ja muid jäätmeid. Sellise reostuse avastamisel peab supluskoha omanik või valdaja viivitamata likvideerima reostuse, vajaduse korral rakendama asjakohaseid kvaliteedijuhtimismeetmeid ja teavitama üldsust.
(31) Suplusvee seire peab sisaldama ka suplusveekogu visuaalset kontrolli, et teha kindlaks § 4 lõikes 3 nimetatud reostus. Kui selline reostus leitakse, võetakse tarvitusele vajalikud kvaliteedijuhtimismeetmed, kaasa arvatud üldsuse teavitamine vajaduse korral.
(4) Ebahariliku olukorra puhul võib seirekalendri järgimise peatada, kuid seda tuleb jätkata niipea, kui on võimalik pärast ebahariliku olukorra lõppemist.
(5) Proovid, mis võetakse pärast ebahariliku olukorra lõppemist, asendavad neid proove, mis selle olukorra tõttu võtmata jäid.
(6) Supluskoha omanik või valdaja edastab Terviseametile seirekalendri alusel võetud kõikide proovide analüüside tulemused järgmise tööpäeva jooksul pärast tulemuste teada saamist. Kõigist seirekalendri järgimise peatamistest ja nende põhjustest tuleb teavitada Terviseameti.
(7) Suplusvee proove tuleb analüüsida akrediteeritud laboris lisas 1 kirjeldatud meetodite ning lisas 4 sätestatud eeskirja kohaselt. Teisi meetodeid ja eeskirju võib kasutada, kui on võimalik tõestada, et saadud tulemused on võrdväärsed analüüside tulemustega, mille tegemisel on kasutatud lisas 1 kirjeldatud meetodeid ja lisas 4 sätestatud eeskirja ning Terviseametile on esitatud kogu asjakohane teave kasutatud meetodite, eeskirjade ja valideerimise kohta.
(1) Suplusvee ohutuse tagamiseks suplushooaja jooksul hinnatakse iga võetud proovi vastavalt lisa 1 punktis 5 toodud nõuetele.
(2) Pärast suplushooaja lõppu koostab Terviseamet suplusvee kvaliteeti iseloomustavate andmete kogu lõppenud suplushooaja ja sellele eelnenud kolme suplushooaja kohta vastavalt lisa 1 punktis 6 toodud nõuetele.
(3) Pärast suplushooaja lõppu hindab Terviseamet iga supluskoha suplusvee kvaliteeti vee kvaliteeti iseloomustavate andmete kogu põhjal lisas 2 toodud nõuete kohaselt.
(6) Suplusvee kvaliteeti iseloomustavate andmete kogu võib koostada vähem kui nelja suplushooaja kohta, kui on täidetud lõikes 5 esitatud tingimused või suplushooaeg ei kesta üle kaheksa nädala ja suplusvee kvaliteeti iseloomustavate andmete kogud koosnevad vähemalt 8 proovist.
2) kus on toimunud muutused, mis tõenäoliselt mõjutavad suplusvee klassifikatsiooni vastavalt §-le 7, mistõttu suplusvee kvaliteeti hinnatakse pärast muutuste toimumist kogutud proovide põhjal koostatud suplusvee kvaliteeti iseloomustavate andmete kogu alusel või;
2) supluskoht on eelmise nelja aasta jooksul lõigete 3, 4, 5 ja lõike 7 punkti 3 alusel saanud samasuguse hinnangu ja
3) supluskoha profiilis on toodud supluskohtadele ühised riskifaktorid või fikseeritud nende puudumine.
(1) Paragrahvi 6 alusel läbiviidud suplusvee kvaliteedi hindamise põhjal klassifitseerib Terviseamet lisas 2 toodud kriteeriumide alusel supluskoha kvaliteedi kas «väga heaks», «heaks», «piisavaks» või «halvaks».
(2) Supluskoht võib olla ajutiselt klassifitseeritud «halvaks». Sel juhul peab supluskoha omanik või valdaja teavitama Terviseameti põhjustest, miks ei ole võimalik saavutada supluskoha «piisavat» kvaliteeti.
(3) Kui supluskoht on klassifitseeritud «halvaks», peab supluskoha omanik või valdaja alates järgmisest suplushooajast rakendama piisavaid kvaliteedijuhtimismeetmeid, sealhulgas suplemiskeeldu või soovitust mitte supelda, et vältida suplejate kokkupuudet reostusega, ning tegema kindlaks piisava kvaliteedi mittesaavutamise põhjustajad ja põhjused, et reostust vältida, vähendada või kõrvaldada.
(4) Kui supluskoht on klassifitseeritud «halvaks» viie järjestikuse aasta jooksul, kehtestab Terviseamet supluskohale alalise suplemiskeelu või annab alalise soovituse mitte supelda. Alalise suplemiskeelu või alalise soovituse mitte supelda võib anda ka varem, kui suplusvee «piisava» kvaliteedi saavutamine on võimatu või ebaproportsionaalselt kulukas.
(6) Erakorralise olukorra puhul, millel on halb mõju või mille korral võib eeldada halba mõju suplusvee kvaliteedile ja suplejate tervisele, peab supluskoha omanik või valdaja viivitamata rakendama vajalikke kvaliteedijuhtimismeetmeid, sealhulgas teavitama Terviseametit ja üldsust olukorrast, kindlaks tegema reostuse põhjused ja vajadusel rakendama ajutist suplemiskeeldu.
(7) «Väga heaks» või «heaks» klassifitseeritud suplusveekogude arvu suurendamiseks tuleb supluskoha omanikul või valdajal rakendada realistlikke ja proportsionaalseid meetmeid. Nimetatud meetmeid täpsustatakse suplusvee profiilides ja veemajanduskavades
(3) Suplusvee profiili koostamisel, ülevaatamisel ja ajakohastamisel kasutatakse «Veeseaduse» ja «Keskkonnaseire seaduse» ning nende seaduste alusel kehtestatud nõuete alusel kogutud asjakohaseid seire- ja hindamisandmeid.
(4) Kui suplusvee profiil viitab võimalikule tsüanobakterite levikule, korraldab Terviseamet asjakohase seire, et õigeaegselt tuvastada ja ennetada terviseriske.
7) teade supluskohale alalise supluskeelu või alalise soovituse mitte supelda kehtestamise kohta koos selgitusega, et konkreetset veekogu ei peeta enam supluskohaks, ning supluskoha ümberklassifitseerimise põhjused ning
8) viide Terviseameti veebilehe aadressile ning muudele allikatele, kust saab täiendavat teavet supluskoha ja sellele esitatud nõuete kohta.
(3) Terviseamet kasutab asjakohaseid meediakanaleid ja tehnoloogiaid, sealhulgas veebilehte, et aktiivselt ja viivitamata, vajadusel mitmes keeles avalikustada lisaks lõikes 2 loetletud teabele alljärgnev teave:
2) kõigi supluskohtade klassifikatsioon viimase kolme aasta jooksul, supluskohtade profiilid ning pärast viimast klassifitseerimist läbiviidud seire tulemused, mis on kättesaadavaks tehtud veebilehel kohe pärast seire läbiviimist;
3) teave nende supluskohtade kohta, mille suplusvee kvaliteet on klassifitseeritud «halvaks» reostuse tõttu, koos reostuse põhjuste ning meetmetega, mida rakendatakse suplejate tervise kaitseks, reostusega kokkupuute vältimiseks ning § 7 lõikes 2 nimetatud reostuse põhjustega toimetulekuks;
4) supluskohtade puhul, kus esineb lühiajalist reostust, teave selle põhjuste, tõenäosuse ning võimaliku kestuse kohta, samuti reostuse põhjuste likvideerimise võimalike lahenduste ja meetmete kohta, mida rakendatakse suplejate reostusega kokkupuutumise vältimiseks;
§ 91. Üldsuse kaasamine
(1) Paragrahvi 5 lõikes 1 nimetatud seirekalender koostatakse supluskohale hiljemalt 2008. aasta suplushooaja alguseks.
(2) Paragrahvi 8 lõikes 1 nimetatud supluskoha profiil koostatakse supluskohale esimest korda 24. märtsiks 2011. a.
(3) Paragrahvi 9 lõigetes 2 ja 3 nimetatud teave peab olema üldsusele kättesaadavaks tehtud hiljemalt 2012. aasta suplushooaja alguseks.
(4) Esimene § 7 lõikes 1 sätestatud suplusvee klassifitseerimine lõpetatakse 2015. aasta suplushooaja lõpuks.
(5) Supluskoha omanik või valdaja peab rakendama realistlikke ja proportsionaalseid kvaliteedijuhtimismeetmeid, et saavutada hiljemalt 2015. aasta suplushooaja lõpuks supluskoha «piisav» kvaliteet.
1Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/7/EÜ, mis käsitleb suplusvee kvaliteedi juhtimist ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 76/160/EMÜ (ELT L 64, 4.03.2006, lk 37–51).


text:
Riigikohtu 98. aastapäevale pühendatud
Jarmo Raudvee
Juhendaja: Maie Nõmmik
Viktor polnud AKI otsusega rahul, seega esitas ta kaebuse halduskohtusse, milles ta nõudis, et Andmekaitse Inspektsiooni kohustataks tema kaebus täies ulatuses rahuldama.
HALDUSKOHTUS:
VIKTORI ADVOKAAT (1) Mina ja minu klient leiame, et Andmekaitse Inspektsiooni poolt tehtud otsus pole õiglane ja sellepärast oleme ka siin. Alustaksin sellest, et antud artikli juurde olid lisatud fotod, kus oli selgelt näha Viktor, tema sõbrad ja perekond. Pildid olid tehtud ilma loata, lisaks kõigele oli maja ümber turvafirma valve, seega ajakirjanikud olid ka nendest mööda hiilinud, et pilte teha. Meie arvates on see lubamatu ja sellist asja ei tohiks meie ühiskonnas esineda. Ka Eesti Vabariigi Põhiseaduse § 33 ütleb, et kodu on puutumatu ja kellelgi pole õigust sinna tungida. Artikli päises oleva pildi pealkiri oli eksitav ja Viktorit halvustav.
AKI ESINDAJA (1) Viktor, kui väga tuntud ärimees on Eesti avaliku elu tegelane ja peab teadma, et tema ja tema perekonna vastu tuntaksegi rohkem huvi. Ta peab sellega oma elus arvestama. Lisaks sellele tahab Viktor tulevastel valimistel ka Riigikogusse kandideerida, seega on iseenestestmõistetav, et äratab reeglina suuremat ühiskondlikku huvi. On loomulik, et valijad tunnevad huvi riigi parlamenti kandideerida soovivate isikute vastu, kes peaksid olema ausad, õiglased, tõsised tööinimesed. Viktor on aga investeerinud välisettevõttesse, mida kahtlustatakse rahapesus ja maksupettuses ning tema sõprade hulgas on kriminaalkorras süüdimõistetud äripartnerid. Demokraatlikus riigis võib ajakirjandust käsitleda kui ühiskonna valvekoera. Nende ülesanne ongi päevavalgele tuua avaliku elu tegelaste kahtlased tehingud, korruptsioonijuhtumid jne. Kui seda teha ei tohi, siis mis on saanud meie sõnavabadustest ja ajakirjandusvabadusest?
VIKTORI ADVOKAAT (2) Viktor on küll avaliku elu tegelane, kuid oma kodus on ta tavaline inimene ja nagu juba ütlesin, siis tungiti tema valdusesse ilma loata. Avaliku elu tegelastel on õigus eraelu kaitsele samas ulatuses kui tavalistel inimestel nagu ütleb ka Eesti Vabariigi Põhiseaduse § 26. Kõne all olevad fotod ei ole tehtud avalikul üritusel avalikus kohas, kus ei pea sündmuse ja seal olevate isikute pildistamiseks luba küsima. Fotod olid tehtud erapeol. Ajalehes avaldatud pildil olevad Viktori naine, kes on endine modell, ja lapsed ei ole avaliku elu tegelased. Kui te väidate, et teil on õigus pildistada avaliku elu tegelasi, siis miks nemad seal pildi peal on? Ei saa mainimata jätta, et lapsed on kogenud pärast seda juhtumit koolis kiusamist! Siin on mängus laste huvid. Laste puhul tuleb eraelu puutumatuse põhimõtet eriti rangelt järgida.
Järgmisena tahaksin välja tuua probleemid seoses kõnealuse artikli sisuga. Artiklis avaldatust võib aru saada, et Viktorit süüdistatakse seotuses kuritegudes kahtlustatavate ärimeestega. See heidab tema mainele halba varju, vihjates sellele, et Viktorgi võib olla seotud kahtlaste tehingutega. See mõjub Viktori karjäärile laastavalt. Fotod, kus Viktor on koos eelpool mainitud ärimeestega ei tõesta aga veel Viktori osalust. Samuti ei ole räägitud Viktoriga enne nimetatud artikli avaldamist, ega küsitud temapoolset arvamust või vaatenurka antud teemale. Nädalalehe poolt oleks olnud eetiline pakkuda Viktorile vastuväidete esitamise võimalust.
AKI ESINDAJA (2) Te rääkisite, et tema perekond ei taha tähelepanu. Meie andmetel pole Viktori naisel küll midagi selle vastu olnud, et tema kui kuulsa ärimehe naine saab samuti üldsuse tähelepanu osaliseks. Mis puudutab eraelu puutumatusse, siis artiklis avaldatut põhjendame väitega, et Viktor on ajakirjanikele selgelt öelnud „Minu pärast kirjutage, mida tahate!“. Võtsime seda kui luba tema isikuandmeid töödelda. Isikuandmeid võib ilma andmesubjekti nõusolekuta ajakirjanduslikul eesmärgil töödelda ja avalikustada meedias, kui selleks on olemas ülekaalukas avalik huvi. Viktori kui tuntud ärimehe ja poliitikasse pürgija suhtes on ülekaalukas avalik huvi olemas. Tahaksin veel juhtida tähelepanu sellele, et Nädalaleht ei käsitlenud Viktorit süüdlasena, vaid kirjutas kahtlustest Viktori sõprade suhtes.
VIKTORI ADVOKAAT (3) Ajakirjanikud pole kunagi Viktori käest otsesõnu ja kirjalikult tema isikuandmete töötlemiseks ja avaldamiseks luba küsinud. Isikuandmete Kaitse Seaduse § 11 järgi peab nõusolek olema antud kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis. Viktori poolt naljaga pooleks ajakirjanikele öeldut ei saa käsitleda loana tema isikuandmeid töödelda. Peab olema konkreetne heakskiit.
Veel tekib küsimus, kuidas oli võimalik ajakirjanikel üldse seda pilti teha, kui Viktori maja ümber oli tugevdatud valve. Kas äkki tegid selle foto hoopis turvatöötajad ning müüsid selle Nädalalehele või võeti altkäemaksu ja lasti ajakirjanikud läbi valve? Mis Teie selle peale kostate?
AKI ESINDAJA (3) Seda mina ei kommenteeri.
VIKTORI ADVOKAAT (4) Kui nii siis nii. Kokkuvõtteks arvame, et Andmekaitse Inspektsiooni otsus Nädalalehe järelevalvemenetluse lõpetamiseks tuleb tühistada. Nädalaleht on käitunud lubamatult. Minu klient nõuab Nädalalehelt ikkagi 5 000 000 eurost kahjutasu, kuna teda on halvustatud, tema maine ja karjäär rikutud ning perekond häiritud. Viiemiljoniline trahv on küllalt suur, et hoida edaspidi ära taolised rikkumised. Väikesed trahvisummad ei suuna kedagi õiguskuulekale käitumisele. Samuti nõuab Viktor oma pereliikmete isikuandmete ebaseadusliku avaldamise lõpetamist ja fotod teinud isiku nime avaldamist.
KOHTUNIK Võttes arvesse kõiki aspekte, mida vastaspooled välja tõid on kohus oma otsuse teinud.
Kohus leiab, et nii Andmekaitse Inspektsioon peaks uuesti alustama menetlust Nädalalehes kõnesoleva artikli ja piltide avaldamise juhtumi kohta ja edaspidi tõsisemalt suhtuma kaebustesse Isikuandmete Kaitse Seaduse rikkumise kohta. Nädalalehelt tuleks nõuda nimetatud seadusest ja ajakirjanduseetikast ranget kinnipidamist. Ilmselt oli kõnesoleva artikli ja piltide avaldamise oluline eesmärk kasvatada Nädalalehe lugejaskonda, kasutades ära inimeste huvi avaliku elu tegelaste eraelu ja nendega seotud skandaalide kohta. Sellest tulenevalt rikkus Nädalaleht Isikuandmete Kaitse Seadust, kuna nimetatud piltide ja andmete avaldamiseks ei olnud küsitud selgelt mõistetavat ja kirjalikku taasesitamist võimaldavat luba. Viktori laste pilti ei oleks tohtinud mingil juhul avaldada, lisaks seaduserikkumisele ei olnud see eetiline tegu.
Osaliselt on aga Nädalalehe artiklis avaldatud andmete esitamine õigustatud, kuna Isikuandmete Kaitse Seaduse § 11 (2) alusel võib isikuandmeid ilma andmesubjekti nõusolekuta ajakirjanduslikul eesmärgil töödelda ja avalikustada meedias, kui selleks on ülekaalukas avalik huvi ning see on kooskõlas ajakirjanduseetika põhimõtetega. Andmete avalikustamine ei tohi aga ülemääraselt kahjustada andmesubjekti õigusi. Antud juhtumi puhul oli tegemist ülekaaluka avaliku huviga, eriti seepärast, et Viktor oli tuntud ärimees ja kavatses kandideerida ka Riigikogusse. Teiselt poolt kahjustas artikli avaldamine tõesti eelkõige Viktori perekonda – naist ja lapsi. Kahjustada võisid saada ka tema ärihuvid. Momendil ei ole kindel, kas Viktor ise oli ka ikkagi seotud kahtlaste tehingutega ja teadlik neist või mitte. Faktid oleksid vajanud enne avaldamist põhjalikumat kontrolli.
Andmekaitse Inspektsioon peaks määrama Nädalalehele trahvi, kuid mitte nii suures osas kui Viktor seda algselt nõudis. Isikuandmete Kaitse Seaduse § 42 (2) sätestab, et kui isikuandmete töötlemise nõuete rikkumise on pannud toime juriidiline isik (Nädalaleht) – karistatakse rahatrahviga kuni 32 000 eurot. Nädalalehele tuleks määrata trahviks 25 000 eurot, kuna Nädalaleht tegutses osaliselt avalikes huvides aga rikkus samas siiski Viktori ja tema perekonna privaatsust. Oma maine kahjustamise eest saaks Viktor kahjutasu nõuda tsiviilkorras. Fotod teinud isiku nime ei ole Nädalaleht kohustatud avaldama, kui nimetatud isik ise seda teha ei soovi. Kui ajakirjandus tahab täita oma rolli ühiskonna valvekoerana, siis on vajalik, et inimesed annaksid vihjeid, et paljastada seaduserikkumisi ühiskonnas. Vihjete andjate nimesid seniste reeglite järgi ei pea avaldama, sest neil tekiksid probleemid tööl või tutvusringkonnas.
Halduskohus on lõpetanud ning osapooltel on edasikaebamise õigus apellatsiooni korras ringkonnakohtusse 14 päeva!

matches:
§ 33
§ 26
§ 11
kohus
Kohus
§ 11
§ 42


Väike-Maarja Gümnaasiumi põhimäärus – Riigi Teataja
Väike-Maarja Gümnaasiumi põhimäärus
Väike-Maarja Gümnaasiumi põhimäärus - sisukord
2 Hoolekogu, direktori ja nõukogu ülesanded
3 Õppe- ja kasvatuse korraldus
§ 10 Koolis omandatava hariduse liik ja tase
§ 11 Õppekeel ja õppevorm
§ 12 Klassid ja rühmad hariduslike erivajadustega õpilastele
4 Õpilaste ja lastevanemate õigused ja kohustused
§ 16 Õpilasesinduse valimise kord
§ 18 Lastevanemate õigused ja kohustused
§ 20 Koolitöötajate õigused ja kohustused
6 Kooli majandamine ja asjaajamine
§ 21 Kooli vara
§ 22 Eelarve
§ 23 Kooli asjaajamine
RT IV, 08.11.2014, 9
Vastu võetud 30.10.2014 nr 18
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 34 ning põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 66 lõike 1 ja 2 alusel.
Kooli nimi on Väike-Maarja Gümnaasium (edaspidi kool).
Kooli asukoht on Väike-Maarja alevikus. Kooli postiaadress on Pikk 1,Väike-Maarja, Väike-Maarja vald, 46202 Lääne-Virumaa.
(2) Kool on Väike-Maarja Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav asutus. Kool on ühe asutusena tegutsev põhikool ja gümnaasium. Põhikoolis toimub õpe kõikides kooliastmetes.
(3) Kool juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi haridusseadusest, põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest, käesolevast põhimäärusest ning muudest õigusaktidest.
2. peatükk Hoolekogu, direktori ja nõukogu ülesanded
(1) Hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, kelle ülesanne on kooli õpilaste, õpetajate, kooli pidaja, õpilaste lastevanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide ühistegevus õppe ja kasvatuse suunamisel, planeerimisel ja jälgimisel ning õppeks ja kasvatuseks paremate tingimuste loomine.
(2) Hoolekogu moodustamise korra ja töökorra kehtestab volikogu.
1) osaleb kooli arengukava ettevalmistamisel ning annab selle kohta oma arvamuse;
2) annab nõusoleku suurendada õpilaste arvu klassis, haridus- ja teadusministri kehtestatud koolivaheaegade muutmiseks;
3) kehtestab õppealajuhataja, õpetajate, tugispetsialistide ning teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute ametikohtade täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise korra;
4) annab hinnangu huvitegevuse, pikapäevarühma ja õpilaskodu vajaduse ja töökorralduse kohta;
5) annab arvamuse põhimääruse kehtestamiseks ja muutmiseks, õppekava kehtestamiseks ja muutmiseks, kooli vastuvõtu tingimuste ja korra kohta, kodukorra kehtestamiseks ja muutmiseks, direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise korra kohta, eelarve projekti kohta, arenguvestluse korraldamise tingimuste ja korra kohta, sisehindamise korra kohta, palgakorralduse põhimõtete kohta, kui koolil on õpilaskodu, siis õpilaskodu kodukorra kohta, kooli ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise kohta;
6) täidab teisi seadusega jne talle pandud ülesandeid;
7) teeb kooli pidajale ettepanekuid kooliga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks.
(3) Direktor esindab kooli ja tegutseb kooli nimel ning käsutab kooli eelarvevahendeid õigusaktidega antud volituste ulatuses.
1) kehtestab õppekava, sisehindamise korra, arenguvestluste korraldamise tingimused ja korra, kodukorra ja päevakava, vastuvõtu tingimused ja korra, pikapäevarühma töökorralduse ja päevakava, hädaolukorra lahendamise plaani, palgakorralduse põhimõtted, asjaajamiskorra, töökorralduse reeglid, direktori asendamise korra;
2) kinnitab õpilasesinduse põhimääruse, koolitöötajate koosseisu;
4) otsustab isiku õpilaste nimekirja arvamise, õpilase koolist väljaarvamise, õpilase vastuvõtmise pikapäeva rühma ja sealt väljaarvamise, õpilasele tervislikel põhjustel koduõppe rakendamise, haridusliku erivajadusega õpilasele tugimeetmete rakendamise;
5) korraldab nõukogu, hoolekogu ja õppenõukogu otsuste täitmise, õpilaste ja koolitöötajate vaimse ja füüsilise turvalisuse ja tervise kaitse ning vaimse ja füüsilise vägivalla ennetamise abinõude rakendamist; õpilaste ja koolitöötajate kaitse hädaolukorras, avaliku konkursi õppealajuhataja, õpetajate, tugispetsialistide ning teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute vabade ametikohtade täitmiseks;
6) määrab isiku, kelle ülesandeks on haridusliku erivajadustega õpilaste õppe ja arengu toetamiseks vajaliku koostöö korraldamine tugispetsialistide, andekate õpilaste juhendajate ja õpetajate vahel, samuti õpilase individuaalse arengu jälgimise kaardi koostamise ja täitmise eest vastutavad isikud;
7) kutsub kokku lastevanemate koosoleku;
8) moodustab kooli nõukogu ja juhib selle tööd;
9) juhib õppenõukogu tööd;
10) esitab vallavalitsusele eelarve projekti;
11) tagab eelarve täitmise; õigusaktidega ettenähtud aruannete koostamise ja esitamise;
12) täidab muid talle õigusaktide ja töölepinguga pandud ülesandeid.
(6) Direktori vaba ametikoha täitmiseks kuulutab konkursi välja vallavalitsus. Konkursi läbiviimise korra kehtestab vallavalitsus esitades selle enne arvamuse andmiseks hoolekogule.
4) kinnitab õppeaasta tööplaani ja sisehindamisaruande;
8) lahendab teisi küsimusi, mis õigusaktide ja kooli põhimääruse alusel kuuluvad tema pädevusse.
2) õppealajuhataja;
7) algkoolimaja esindaja;
8) õpilasesinduse esindaja;
9) töötajate usaldusisik,
10) avalike suhete spetsialist.
3. peatükk Õppe- ja kasvatuse korraldus
§ 10. Koolis omandatava hariduse liik ja tase
(1) Kool on üldharidusasutus.
(2) Koolis on võimalik omandada haridus põhi- ja üldkeskhariduse tasemel.
§ 11. Õppekeel ja õppevorm
(1) Kooli õppekeeleks on eesti keel.
(2) Koolis toimub õpe statsionaarse ja mittestatsionaarses õppevormis
§ 12. Klassid ja rühmad hariduslike erivajadustega õpilastele
Hariduslike erivajadustega õpilastele õppe paremaks korraldamiseks ja neile vajalike tugiteenuste loomiseks võib koolis moodustada:
1) õpiabirühmi eripedagoogilise või logopeedilise abi osutamiseks;
2) klasse õpiraskustega põhiharidust omandavatele õpilastele;
3) klasse põhiharidust omandavatele lihtsustatud õppel olevatele õpilastele.
Õppe alusdokumendiks on kooli õppekava, mis on koostatud riikliku õppekava alusel ning arvestab kooli omapära ja suundumusi. Õppekavas määratakse kindlaks õppe eesmärgid ja ülesanded, ajaline korraldus, kohustuslike õppeainete täpsustatud ainekavad klassiti, valikainete loend, ainekavad ja valikutingimused.
(1) Huvitegevus on koolis toimuv või kooli korraldatud õppekava läbimist toetav või muu õppekavaväline tegevus. Huvitegevuses kasutatakse erinevaid vorme ja -meetodeid. Kooli juures tegutsevad huviringid, -kursused ja pikapäevarühmad.
(2) Õppekava toetava õppekavavälise tegevuse töökorralduse ja päevakava kehtestamisel lähtutakse kooli õppekavast.
(3) Õppekava väliselt võib kool korraldada koolitusi nii koolitöötajatele kui ka teistele isikutele.
(4) Kooli korraldatava tegevuse puhul, mis ei ole kooli õppekava osa, sh näitused, etendused, kontserdid ning õppekäigud tasulistesse muuseumitesse, näitustele, ekskursioonid jne, toimub kulude katmine selles tegevuses osalejate kaasrahastamisel. Kool ei saa sellise tegevuse läbiviimisest tulu.
(5) Kool võib saada tulu erinevate koostöö-, arendus- ja/või rahastamisprojektide läbiviimisest.
(6) Õppekavaväliselt võib kool korraldada tasulisi tegevusi ja saada tulu, sh rentida ruume harrastustegevuse ja erinevate ürituste läbiviimiseks vastavalt direktori poolt kehtestatud hinnakirjale ja korrale.
4. peatükk Õpilaste ja lastevanemate õigused ja kohustused
(1) Õpilasel on õigus ja kohustus täita õpiülesandeid ja osaleda temale kooli päevakavas või individuaalses õppekavas ettenähtud õppes, omandada teadmisi ja oskusi oma võimete kohaselt, osaleda arenguvestlusel.
1) valida õppeaineid koolis õpetatavate valikainete piires ja õppida individuaalse õppekava järgi riiklikes õppekavades sätestatud korras;
2) osaleda õpilasesinduse valimisel, olla valitud ja osaleda selle töös ning selle kaudu otsustada ja korraldada õpilaskonna pädevusse kuuluvaid õpilaselu küsimusi;
3) moodustada stuudioid, ringe jms, mis ei ole vastuolus kooli ja kodu kasvatustaotlustega;
4) kasutada õppekavavälises tegevuses tasuta oma kooli rajatisi, ruume, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehnilisi ja muid vahendeid kodukorras sätestatud korras;
5) saada õppekavas ettenähtu omandamiseks täiendavat abi õpetajalt väljapool õppetunde õpetaja tööaja piires;
6) saada koolist teavet ja selgitusi koolikorralduse ning õpilase õiguste ja kohustuste kohta;
7) saada koolist teavet õppeveerandi jooksul läbitavatest peamistest teemadest, vajalikest õppevahenditest, hindamise korraldusest ja planeeritavatest üritustest;
8) pöörduda hoolekogu poole õpetamist ja kasvatamist puudutavate vaidlusküsimuste korral;
9) pöörduda oma õiguste kaitseks kooli juhtkonna, Haridus- ja Teadusministeeriumi, maavanema või lastekaitseorganisatsioonide poole;
10) saada õppimise ajaks õpilaspilet;
11) teha ettepanekuid õppe- ja kasvatustegevuse korraldamise kohta;
12) kasutada muid õigusi, mis tulenevad õigusaktidest.
1) osalema õppetöös ja täitma kodukorda, osalema arenguvestlusel;
2) hoidma kooli head mainet, suhtuma lugupidavalt kaasinimestesse, käituma väärikalt nii koolis kui ka väljaspool kooli;
3) hoidma heaperemehelikult kooli kasutuses olevat vara;
4) täitma muid õigusaktidest tulenevaid õpilasele pandud kohustusi.
(4) Õpilast tunnustatakse vastavalt haridus- ja teadusministri, vallavalitsuse ja kodukorras kehtestatud tingimustele ja korrale.
(5) Õpilasele, kes ei täida kodukorda, avaldatakse laitust ja rakendatakse mõjutusmeetmeid vastavalt kodukorras kehtestatule.
§ 16. Õpilasesinduse valimise kord
(1) Kooli õpilased moodustavad õpilaskonna. Õpilasesindus esindab õpilaskonda oma põhimääruses sätestatud pädevuse piires koolisisestes suhetes ning suhetes teiste organisatsioonide, asutuste ja isikutega.
(2) Õpilasesinduse valimise kord, õigused, kohustused ja vastutus ning töökord sätestatakse õpilasesinduse põhimääruses. Õpilasesinduse valimise õigus on kõikidel kooli õpilastel. Esimese õpilasesinduse valimised korraldab direktor, informeerides üldkoosoleku toimumise ajast, kohast ja päevakorrast õpilasi vähemalt kaks nädalat ette.
(1) Õpilasesinduse põhimääruse koostab õpilaskond, tehes selleks vajaduse korral koostööd direktori või direktori määratud koolitöötajatega. Õpilaskond kiidab õpilasesinduse põhimääruse heaks õpilaste üldkoosolekul.
(2) Põhimäärus kiidetakse heaks, kui selle poolt hääletab üle poole üldkoosolekul osalevatest õpilastest.
(3) Õpilasesindus esitab õpilasesinduse põhimääruse kinnitamiseks direktorile. Direktor kinnitab õpilasesinduse põhimääruse 30 päeva jooksul põhimääruse kättesaamisest arvates.
(4) Direktor ei kinnita põhimäärust, kui see ei vasta õigusaktidele ja rahvusvaheliselt tunnustatud demokraatlikele põhimõtetele. Põhimääruse kinnitamata jätmisel esitab direktor õpilasesindusele kirjalikud põhjendused, miks põhimäärust ei ole võimalik kinnitada.
§ 18. Lastevanemate õigused ja kohustused
1) saada koolist teavet ja selgitusi koolikorralduse, lastevanema ja õpilase õiguste ning kohustuste kohta,
2) saada koolist teavet õpilase hinnete ja käitumise kohta;
3) saada koolist teavet õppeveerandi jooksul läbitavatest peamistest teemadest, vajalikest õppevahenditest, hindamise korraldusest ja planeeritavatest üritustest;
4) omada ja kasutada muid õigusi, mis tulenevad õigusaktidest;
5) õppenõukogu otsustega mittenõustumise, samuti õpetamist ja kasvatamist puudutavate vaidlusküsimuste korral pöörduda hoolekogu ja kooli üle riiklikku järelevalvet teostava asutuse poole;
6) osaleda lastevanemate koosolekul, mille direktor kutsub kokku kooli ja lastevanemate koostöö koordineerimiseks arvestusega, et kõigile lastevanematele antakse vähemalt üks kord aastas võimalus koosolekul osaleda;
7) taotleda õpilasele haridus- ja teadusministri sätestatud korras koduõpet, individuaalset õppekava, terviseseisundist tulenevalt kodu- või haiglaõpet, ühele õpilasele keskendatud õpet ning hariduslike erivajaduste korral meetmete rakendamist õpilase arengu toetamiseks.
(2) Lapsevanem on kohustatud võimaldama ja soodustama koolikohustuse täitmist, sealhulgas:
2) teavitama kooli vastavalt kodukorrale õpilase õppest puudumisest;
4) tutvuma koolielu reguleerivate õigusaktidega;
5) tegema koostööd kooliga põhikooli- ja gümnaasiumi seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud tingimustel ja korras, osalema arenguvestlusel;
6) kasutama õpilase arengut toetavaid meetmeid, mida talle pakub kool või vallavalitsus;
8) taotlema vajaduse korral koolilt ja vallavalitsuselt õigusaktides sätestatud koolikohustuse täitmise tagamise meetmete rakendamist;
9) täitma muid õigusaktidest tulenevaid lastevanematele pandud kohustusi.
Koolitöötajad on direktor, õpetajad, tugispetsialistid, teised õppe- ja kasvatusalal töötavad ning muud töötajad.
§ 20. Koolitöötajate õigused ja kohustused
(2) Õppealajuhataja, õpetajate, tugispetsialistide, teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate töötajate ametialane kohustus on arendada oma kutseoskusi ja olla kursis haridusuuendustega, osaleda kooli arendamises, nende põhiülesanne on toetada iga õpilase arengut ning aidata õpilasel kujundada huvi- ja võimetekohast õpiteed, mis tugineb õpilaste ja õpetajate vastastikusele lugupidamisele, teineteisemõistmisele ning koostööle õpilaste vanematega.
6. peatükk Kooli majandamine ja asjaajamine
§ 21. Kooli vara
Kooli vara moodustavad talle vallavalitsuse poolt sihtotstarbeliseks kasutamiseks ja valdamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara.
§ 22. Eelarve
(2) Direktor esitab eelarve projekti arvamuse avaldamiseks hoolekogule ja kooskõlastamiseks nõukogule. Direktor esitab eelarve projekti vallavalitsusele vallaeelarve koostamiseks.
(3) Kooli eelarve tulud moodustuvad eraldistest riigi- ja vallaeelarvest, laekumistest eraõiguslikelt juriidilistelt isikutelt, annetustest ja õppekavavälisest tegevusest saadud tuludest.
(4) Kooli kulud kaetakse vallaeelarve tuludest.
§ 23. Kooli asjaajamine
(1) Kooli õppe- ja kasvatusalaseid kohustuslikke dokumente peetakse paberil või elektrooniliselt. Õppe- ja kasvatusalastes kohustuslikes dokumentides esitatavad andmed ning dokumentide täitmise ja pidamise korra kehtestab haridus- ja teadusminister.
(1) Kooli korraldab ümber ja tegevuse lõpetab volikogu õigusaktidega sätestatud alusel ja korras kuulates enne ära hoolekogu ja õpilasesinduse arvamuse.
(2) Kooli ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsusest tuleb teavitada Haridus- ja Teadusministeeriumi, maavanemat, kooli, lastevanemaid, õpilasi ja õpilaste elukohajärgseid valla- või linnavalitsusi kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis vähemalt viis kuud enne uue õppeaasta algust.
(3) Kool korraldatakse ümber või tegevus lõpetatakse ajavahemikus 1.juulist sama aasta 31. augustini.
Tunnistada kehtetuks Väike-Maarja Vallavolikogu 30. detsembri 2010.a määrus nr 35 „Väike-Maarja Gümnaasiumi põhimäärus“.


Kohtulike registrite infosüsteemidega seotud justiitsministri määruste muutmine – Riigi Teataja
Kohtulike registrite infosüsteemidega seotud justiitsministri määruste muutmine
RTL 2003, 6, 52
Vastu võetud 30.12.2002 nr 99
Määrus kehtestatakse «Äriseadustiku» (RT I 1995, 26–28, 355; 1998, 91–93, 1500; 1999, 10, 155; 23, 355; 24, 360; 57, 596; 102, 907; 2000, 29, 172; 49, 303; 55, 365; 57, 373; 2001, 34, 185; 56, 332 ja 336; 89, 532; 93, 565; 2002, 3, 6; 35, 214; 53, 336; 61, 375; 63, 387 ja 388; 96, 564; 102, 600; 110, 657) § 67 lõike 4 punkti 4 ning «Kinnistusraamatuseaduse» (RT I 1993, 65, 922; 1999, 44, 511; 2001, 21, 113; 24, 133; 31, 171; 56, 336; 93, 565) § 772 lõike 3 alusel.
§ 1. Justiitsministri 28. augusti 2002. a määruse nr 56 «Kohtu registriosakonna kodukord» (RTL 2002, 103, 1558) § 297 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 297. Infosüsteemi töö tagamine
(1) Infosüsteemi halduri, spetsiaaltarkvara tugiisiku ning kohtserveri andmehalduri ja hooldaja ülesandeid täidab Justiitsministeeriumi Registrikeskus, tagades muuhulgas infosüsteemi kasutajate andmete lisamise, muutmise ja tühistamise ning infosüsteemi uuenduste sisseviimise kohtserveritesse.
(2) Üldise kasutajatoe, kohtserverite varukoopiate tegemise ning registriosakondade ja keskandmebaasi vahelise digitaalse andmeside tagab Justiitsministeeriumi üldosakond Justiitsministeeriumi haldusala jaoks kehtestatud üldises korras.»
§ 2. Justiitsministri 27. detsembri 2000. a määruse nr 78 «Kohtute registriosakondade keskandmebaasi pidamine» (RTL 2001, 5, 59; 2002, 31, 450; 55, 800) § 4 punkt 6 tunnistatakse kehtetuks.
§ 3. Justiitsministri 28. augusti 2002. a määruse nr 55 «Kohtu kinnistusosakonna kodukord» (RTL 2002, 101, 1545; 141, 2043) § 230 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 230. Infosüsteemi töö tagamine
(1) Kinnistusraamatu infosüsteemi halduri ning spetsiaaltarkvara tugiisiku ülesandeid täidab Justiitsministeeriumi Registrikeskus, tagades muuhulgas infosüsteemi kasutajate andmete lisamise, muutmise ja tühistamise ning infosüsteemi uuenduste sisseviimise.
(3) Kinnistusraamatu andmetöötluskeskuse pidamist reguleeritakse eraldi määrusega.»
§ 4. Justiitsministri 22. jaanuari 2001. a määruses nr 8 «Kinnistusraamatu andmetöötluskeskus» (RTL 2001, 14, 185) tehakse järgmised muudatused:
1) määruse kogu tekstis asendatakse sõna «kinnistusamet» sõnaga «kinnistusosakond» vastavas käändes;
2) § 4 punkt 1 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« 1) põhiserveri andmehaldus, tagades andmete muutmata kujul säilitamise»;
3) § 4 punkt 4 tunnistatakse kehtetuks;
« § 41. Justiitsministeeriumi üldosakonna ülesanded
Justiitsministeeriumi üldosakond korraldab põhiserveri hoolduse, võimaldades Registrikeskusel täita andmehalduri ülesandeid ning tagades andmete muutmata kujul säilitamise.»


Märjamaa valla kalmistute registri põhimäärus – Riigi Teataja
Märjamaa valla kalmistute registri põhimäärus
Märjamaa valla kalmistute registri põhimäärus - sisukord
§ 7 Andmekogu vastutav töötleja
§ 8 Andmekogu volitatud töötleja
§ 9 Andmekogu pidamise kulud
3 ANDMEKOGU ÜLESEHITUS JA KOGUTAVAD ANDMED
§ 10 Andmekogu ülesehitus ja kogutavad andmed
4 ANDMETE KASUTAMISE ÕIGUS
§ 15 Andmetele juurdepääsu õigus
§ 16 Andmekogu kasutamise õiguse andmine
§ 17 Andmekogu kasutamise õiguse lõppemine ja äravõtmine
§ 18 Järelevalve andmekogu pidamise üle
6 ANDMEKOGU PIDAMISE LÕPETAMINE
§ 19 Andmekogu pidamise lõpetamine
§ 20 Andmete säilitamine andmekogus
§ 21 Matmise andmete muus vormis registreerimise lõpetamine
RT IV, 23.11.2018, 40
Vastu võetud 20.11.2018 nr 53
Määrus kehtestatakse kalmistuseaduse § 11, avaliku teabe seaduse § 433, § 434 ja § 435 lõike 1 alusel.
(1) Määrusega sätestatakse Märjamaa vallale kuuluvate kalmistute registri asutamise ja pidamise kord, sealhulgas andmekogu vastutava ja volitatud töötleja ülesanded, andmekogusse kogutavate andmete koosseis, andmete andmekogusse kandmise kord, andmekogust andmete väljastamise tingimused ja kord.
(2) Andmekogusse kogutakse andmeid ainult Märjamaa valla haldusterritooriumil asuvate kalmistute kohta.
(1) Andmekogu ametlik nimi on Märjamaa valla kalmistute register (edaspidi andmekogu).
(2) Andmekogu omanik on Märjamaa vald.
(3) Registri asutab ning selle põhimääruse kehtestab ja muudab Märjamaa Vallavolikogu (edaspidi volikogu).
1) hõlbustada igapäevast tööd kalmistutel ja korraldada paberivaba asjaajamine;
2) süstematiseerida valla kalmistutel asuvate hauaplatside, matmiskohtade, tuhapuistealade ja nende kasutamisega seotud andmeid ning parendada avalike ülesannete täitmiseks nende kasutamise ja analüüsimise võimalusi;
5) luua kaasaegne infosüsteem, kasutajaid ja andmesisestajaid üheaegselt teenindav andmekogu, muutes andmete haldamise tsentraalseks, hoides ära andmete dubleerimise ja tagades kasutajatele aktuaalsete andmete kättesaadavuse;
6) võimaldada kasutajal leida kalmistute ja maetute andmed;
7) võimaldada kalmistutega seotud e-teenuseid andmekogu avaliku vaate vahendusel.
(1) Andmekogu pidamiseks kasutatakse veebipõhist infosüsteemi „Kalmistute register“, lühinimega Haudi, mis on registreeritud riigi infosüsteemi haldussüsteemis ning andmeid töödeldakse digitaalselt. Haudiga on liidestatud kalmistute portaal.
(2) Infosüsteem Haudi koosneb järgmistest moodulitest:
(3) Andmekogu pidamisel kasutatakse automatiseeritud andmetöötlust, andmed ja alusdokumendid säilitatakse digitaalselt.
(1) Andmekogu turvaklass on K2T1S1 ja turbeaste keskmine (M).
(2) Andmekogu vastutav ja volitatud töötleja tagavad organisatsiooniliste, füüsiliste ja infotehnoloogiliste turvameetmetega andmete käideldavuse, terviklikkuse ja konfidentsiaalsuse.
§ 7. Andmekogu vastutav töötleja
(1) Andmekogu vastutav töötleja on Märjamaa Vallavalitsus kui ametiasutus. Vallavanem või tema volitatud isik määrab isiku(d), kes täidavad ameti- või tööülesande korras volitatud töötleja ülesandeid.
1) korraldab ja juhib andmekogu kasutusele võtmist, pidamist, tarkvara turvalist majutamist (sealhulgas lepingute sõlmimine andmekogu majutamiseks väljaspool ametiasutust) ja rentimist ning vastutab andmekogu pidamise õiguspärasuse eest;
2) korraldab andmekogu pidamist reguleerivate õigusaktide eelnõude ning andmekogu pidamiseks vajalike kordade ning dokumentatsiooni koostamist ja kehtestamist;
3) sõlmib andmekogu volitatud töötlejaga lepingu andmete töötlemiseks;
4) määrab andmekogu volitatud töötlejad ja nende pädevuse ulatuse õiguste ning kohustuste täitmiseks;
5) annab volitatud töötlejale juhiseid õigusaktidest tulenevate ülesannete täitmiseks;
7) tagab andmekogu pidamiseks vajaliku infosüsteemi kasutamisõiguse olemasolu ning õigustatud isikute juurdepääsu andmetele;
§ 8. Andmekogu volitatud töötleja
(1) Andmekogu volitatud töötleja on andmekogu kasutaja, kellele vastutav töötleja:
1) on andnud andmekogu kasutamise õiguse;
2) volitanud täitma andmekogu pidamisega seotud ülesandeid.
4) rakendab tehnilisi ja korralduslikke meetmeid, mis vastavad isikuandmete kaitse üldmääruse nõuetele andmekaitse, andmetele juurdepääsu ja nende säilimise tagamiseks;
5) teavitab koheselt vastutavat töötlejat ebaõigetest andmetest, mille parandamine ei ole tema pädevuses, andmekogu pidamisel tekkinud probleemidest ja talle teatavaks saanud andmete mittesihipärase kasutamise juhtudest.
6) täidab muid vastutava töötleja antud ülesandeid andmekogu pidamise eesmärkide täitmiseks.
§ 9. Andmekogu pidamise kulud
Andmekogu majutamise, hooldamise ja pidamise kulud kaetakse Märjamaa valla eelarve vahenditest.
3. peatükk ANDMEKOGU ÜLESEHITUS JA KOGUTAVAD ANDMED
§ 10. Andmekogu ülesehitus ja kogutavad andmed
(1) Andmekogu koosseisu kuuluvad kalmistuseadusest tulenevad ja kalmistu töökorralduslikest vajadustest tulenevad andmed.
(2) Kalmistuseadusest tulenevad andmed on:
1) maetu andmed – ees- ja perekonnanimi, isikukood või sünniaeg, surmaaeg, maetu viimase elukoha aadress, surmatõendi või -teatise number ja kuupäev ning väljastaja, matmise kuupäev, matuse liik, kirstu või urni materjal ning vabal tahtel antud andmed maetu usutunnistuse kohta;
2) kolumbaariumisse paigutatud või tuhapuistealale puistatud tuhastatud isiku kohta – ees- ja perekonnanimi, isikukood või sünniaeg, surmaaeg, tuhastamise aeg ning vabal tahtel antud andmed tuhastatu usutunnistuse kohta;
3) hauaplatsi andmed – kalmistuosa, kvartal, rida, sektor, koht, hauaplatsi aadress ja staatus (vaba, kasutuses, mälestis, likvideeritud, jälgitav, akteeritud, matmiseks kõlbmatu), matmiskohtade arv hauaplatsil, matuse liik (kirstuplats, urniplats, urnimüür, puisteala), muinsuskaitse staatus (ajaloo-, arheoloogia- või arhitektuurimälestis) ning hauaplatsil asuvate hauatähiste ja piirete kirjeldus;
4) hauaplatsi kasutaja andmed – ees- ja perekonnanimi, isikukood või sünniaeg, kontaktandmed;
5) juriidilisest isikust hauaplatsi kasutaja andmed – juriidilise isiku nimetus, registrikood ja kontaktisiku nimi ning kontaktandmed.
(3) Kalmistu töökorralduslikest vajadustest tulenevad andmed on:
1) kalmistu üldandmed – nimetus, aadress, haldaja kontaktandmed, lahtiolekuajad, lepingu standardpikkus;
3) hauaplatsi kasutajaks saamise taotluse andmed – taotleja ees- ja perekonnanimi, isikukood, kontaktandmed, hauaplatsi aadress, taotluse tekst ja menetlemise staatus;
5) matmise andmed – matja ees- ja perekonnanimi, isikukood või sünniaeg (juriidilisest isikust matja nimetus ja registrikood), hauaplatsi kasutaja kooskõlastus juhul, kui matjaks ei ole hauaplatsi kasutaja, ümbermatmise korral ümbermaetava säilmete esmase matmiskoha andmed, sealhulgas matmise kuupäev, kui see on teada;
5) hauaplatsi kasutajaks saamise taotlus ja kasutusleping;
(1) Määruses sätestatud andmete andmekogusse kandmise ning uuendamise kohustus on volitatud töötlejal.
(2) Volitatud töötlejal on õigus keelduda andmete andmekogusse kandmisest, kui esitatud andmed on ebaõiged või ei ole kooskõlas õigusaktidega. Volitatud töötlejal on õigus teha järelevalve eesmärgil päringuid riigi registritest hauaplatsi kasutaja andmete kohta.
(3) Uue hauaplatsi loomisel kannab volitatud töötleja selle andmed andmekogusse, sidudes selle kalmistu kaardimooduliga ning hauaplatsi liitmise ja jagamise toimingud andmekogus teeb volitatud töötleja vastavalt vajadusele.
(5) Volitatud töötleja kannab hauaplatsi, maetu ja hauaplatsi kasutaja andmed ning kasutuslepingu andmed andmekogusse matuse vormistamise või hauaplatsi kasutaja teenindamise käigus. Hauaplatsiga seotud ja kasutuslepingu andmete muutumisest teadasaamisel uuendab volitatud töötleja andmekogu andmeid koheselt, et tagada andmekogu ajakohasus.
(6) Hauaplatside ja kasutuslepingute andmed, mis on paberkandjal, sisestab volitatud töötleja andmekogusse ja seostab kalmistu kaardiga selleks kokkulepitud perioodi jooksul.
(7) Vastutav töötleja vastutab andmekogusse kantud andmete vastavuse eest esitatud alusdokumentidele.
(1) Volitatud töötleja korraldab viivitamata andmekogus andmete parandamise kui ta avastab väärad andmed või teda on vääratest andmetest teavitatud.
(2) Kui väärad andmed on seotud osutatava teenuse või teenuse kasutajaga, siis teavitab volitatud töötleja andmete parandamisest andmetega seotud isikuid.
4. peatükk ANDMETE KASUTAMISE ÕIGUS
§ 15. Andmetele juurdepääsu õigus
(1) Haudi avalikus vaates on igal isikul võimalik tutvuda andmekogusse kantud järgmiste andmetega:
2) maetu andmed, välja arvatud isikukood, maetu viimase elukoha aadress, surmatõendi või -teatise andmed, matuse liik, kirstu või urni materjal ning vabal tahtel antud andmed maetu usutunnistuse kohta;
(3) Haudis on võimalik teha otsinguid:
(4) Haudis on võimalik esitada taotlust hauaplatsi kasutuslepingu sõlmimiseks ning hauaplatsi hooldamise teenuse tellimiseks.
(5) Igal hauaplatsi lepingulisel kasutajal on õigus kontrollida andmete olemasolu andmekogus ja esitada volitatud töötlejale taotlus andmete parandamiseks, täiendamiseks, hauaplatsist loobumiseks või hauaplatsi üleandmiseks teisele isikule. Volitatud töötleja kontrollib saadud andmeid ning kannab andmed taotleja esitatud kujul andmekogusse või teavitab taotlejat andmete andmekogusse kandmata jätmise põhjus(t)est 30 päeva jooksul taotluse saamisest arvates.
§ 16. Andmekogu kasutamise õiguse andmine
(2) Vastutava töötleja peaadministraator loob kasutajakonto (edaspidi konto) andmekogu volitatud töötlejale.
3) andmekogu pidamisega seotud ülesannete loetelu;
(4) Vastutav töötleja teavitab konto loomisest taotlejat viie tööpäeva jooksul lõikes 3 nimetatud taotluse saamisest arvates.
(5) Kui andmekogu kasutamise õiguse taotleja on juriidiline isik, taotletakse konto loomist kõigile oma asutuse töötajatele/teenistujatele, kellel on töökohustuste tõttu vaja andmekogu kasutada.
§ 17. Andmekogu kasutamise õiguse lõppemine ja äravõtmine
§ 18. Järelevalve andmekogu pidamise üle
(3) Vastutav töötleja lahendab kaebusi, mis on esitatud andmekogu pidamise ja andmete töötlemise vaidlustamiseks. Kaebus lahendatakse ja järelevalve tulemustest teavitatakse kaebuse esitajat ühe kuu jooksul kaebuse saamisest arvates.
(4) Volitatud töötleja on kohustatud järelevalve käigus ilmnenud puudused kõrvaldama järelevalvet teostanud isiku ettekirjutuses määratud tähtajaks.
6. peatükk ANDMEKOGU PIDAMISE LÕPETAMINE
§ 19. Andmekogu pidamise lõpetamine
(3) Andmekogu lõpetamisel otsustab vastutav töötleja andmete üleandmise teise andmekogusse või arhiivi ning määrab üleandmise tähtaja.
§ 20. Andmete säilitamine andmekogus
(1) Alaliselt säilitatakse:
(2) Hooldamata hauaplatsiks akteerimise menetluse andmeid säilitatakse:
1) hooldamata hauaplatsiks tunnistamisel – kaks aastat sama hauaplatsi teisele isikule võõrandamisest arvates;
2) hooldamata hauaplatsiks mittetunnistamisel – üks aasta pärast hooldamata hauaplatsiks mittetunnistamisest arvates.
(3) Andmekogu toimingute (sisestamine, muutmine, kustutamine, vaatamine, edastamine jms) logisid säilitatakse kümme aasta toimingu tegemisest arvates.
§ 21. Matmise andmete muus vormis registreerimise lõpetamine
(1) Alates kalmisturegistri kasutusele võtmisest lõpetavad Märjamaa valla kalmistute kalmistuvahid matmise andmete registreerimise matmise registreerimise raamatutesse.