Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise eeskiri – Riigi Teataja
Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise eeskiri - sisukord
2 ÜHISVEEVÄRGI JA -KANALISATSIOONI KASUTAMINE
§ 5 Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ulatus ning liitumispunkti määramine
§ 6 Liitumispunktis minimaalne lubatud veerõhk ja maksimaalne lubatud paisutustase
3 NÕUDED KINNISTU VEEVÄRGILE JA KANALISATSIOONILE
4 TEENUSE KATKESTAMINE
§ 8 Vee andmise ja reovee ning sademevee kanaliseerimise katkestamine ja taastamine
§ 9 Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni avarii korral veevarustuse ja kanalisatsiooni teenuste osutamine
5 OMAVOLILINE VEEKASUTUS
§ 10 Omavoliline veekasutus ja reovee ning sademevee kanaliseerimine
§ 12 Ajutised torustikud
6 REOVEE ÄRAJUHTIMISE NÕUDED
§ 13 Reovee ärajuhtimise nõuded
§ 14 Ühiskanalisatsiooni juhitud reoainete kontrollimise kord
§ 15 Klientide jaotamine hinnagruppidesse olenevalt ühiskanalisatsiooni juhitud saasteainete tasemest ja hinnagrupi määramine
§ 17 Veearvestus muul otstarbel võetud vee kasutamise eest
§ 18 Reovee mõõtmine
§ 19 Veevarustuse ja kanalisatsiooni teenuste eest tasumise kord
8 TEENUSLEPING
§ 20 Teenuslepingu sõlmimine
§ 21 Teenuslepingu lõpetamine
§ 22 Teenuslepingu uuendamine
RT IV, 07.06.2014, 19
Vastu võetud 27.05.2014 nr 15
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1 ning ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduse § 8 lg 4 alusel.
Käesolev ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise eeskiri (edaspidi eeskiri) reguleerib suhteid veevarustuse ja reo-, sademe- ja drenaaživee, samuti liigvee (edaspidi sademevee) ärajuhtimise teenuseid osutava ettevõtja (edaspidi vee-ettevõtja) ning ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitunud veevarustuse ja reovee ning sademevee ärajuhtimise teenuste kasutajate vahel Kohila valla (edaspidi valla) territooriumil.
1) abonenttasu – tasu, mida maksab klient ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni nõuetekohase toimimise eest sõltumata kasutamisest;
2) arvestusperiood – veevarustuse ja reovee ning sademevee ärajuhtimise teenuste osutamise periood, mille kohta esitatakse kliendile arve;
3) avalik veevõtukoht – ühisveevärgil asuva veevõtmise seadme (vesik, paakautode täitmise seade jms) koht koos teenindamiseks vajaliku ehitisega;
6) klient – kinnistu omanik või valdaja, hoonestusõiguse alusel maakasutaja või ehitise kui vallasasja omanik või valdaja, kelle kinnistu veevärk või kanalisatsioon on ühendatud ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga vastava toruühenduse kaudu ja kellega vee-ettevõtja on sõlminud lepingu ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni teenuste osas;
7) kinnistu – kinnistusraamatusse iseseisva üksusena kantud kinnisasi (maatükk, hoonestusõigus);
8) kinnistu veevärk ja kanalisatsioon – liitumispunktist kinnistupoolsed ehitised ja seadmed (sealhulgas ehitiste siseveevärk ja -kanalisatsioon) ühisveevärgist veega varustamiseks ja reovee ning sademevee ärajuhtimiseks ühiskanalisatsiooni;
9) mõõdukaev – kaev, kus asub mõõdusõlm;
10) mõõdusõlm – vee või reovee mõõtmiseks ettenähtud veearvesti juurde kuuluv tehniline sõlm;
11) peakraan – ühisveevärgi viimane sulgemisseade ühendustorustikul enne kinnistu veevärki;
peatoru – ühisveevärgi või -kanalisatsiooni torustik, mille kaudu toimub kinnistute veega varustamine või kinnistutelt reovee ning sademevee ärajuhtimine;
12) purgimine – tekkekohast äraveetud reovee ja fekaalide ühiskanalisatsiooni laskmine;
13) reostus – vett rikkuvate reoainete sisaldus vees;
14) reovesi – üle kahjustuspiiri rikutud ja puhastamist vajav vesi, heitvesi või saastunud vesi;
15) reoveekanalisatsioon – rajatised ja seadmed reovee kanaliseerimiseks;
16) sademeveekanalisatsioon – rajatiste, sealhulgas kraavituste ja seadmete süsteem sademevee ärajuhtimiseks;
17) sisendustoru – kinnistu torustiku lõik liitumispunktist veearvestini;
18) vaatluskaev – avatava luugiga kaev (toru) kanalisatsioonitorustikul;
19) vee-ettevõtja – ettevõtja, kes osutab veevarustuse ja kanalisatsiooni teenuseid ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni abil;
20) ühenduskraan – veevarustuse ühendustorul peatoru juures asuv sulgur, mis järgneva sulguri puudumisel on ühtlasi peakraaniks;
21) ühendustoru – kinnistu veevärki veega varustav või kinnistu kanalisatsioonist reovett vastuvõttev toru peatorust liitumispunktist;
22) ühisveevärk ja -kanalisatsioon – ehitiste ja seadmete süsteem, mille kaudu toimub kinnistute veega varustamine või reovee kanaliseerimine, mis on vee-ettevõtja hallatav või teenindab vähemalt 50 elanikku. Ühisveevärki või -kanalisatsiooni käsitletakse eraldi või koos ühisveevärgi ja -kanalisatsioonina. Sademeveekanalisatsioon on ühiskanalisatsiooni osa;
23) ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni avarii – ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ehitiste või seadmete ettenägematu purunemine või rikkiminek, mille tagajärjel oluliselt halveneb või katkeb klientide veega varusta mine või nende reovee ning sademevee kanaliseerimine või on ohustatud inimesed, ehitised või keskkond;
24) ühisvoolne kanalisatsioon – ehitised ja seadmed reovee ning sademevee ühiseks kanaliseerimiseks.
2. peatükk ÜHISVEEVÄRGI JA -KANALISATSIOONI KASUTAMINE
(1) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni abil veevarustuse ja reovee ning sademevee ärajuhtimise teenuse osutamine toimub Kohila Vallavolikogu (edaspidi volikogu) ja vee-ettevõtja vahel sõlmitud lepingule.
(2) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kliendil on õigus saada ühisveevärgist vett ja juhtida ühiskanalisatsiooni reovett ning sademevett vastavalt vee- ettevõtjaga sõlmitud lepingule (edaspidi teenusleping) ühekordset või lühiajalist veekasutust või reovee ning sademevee kanaliseerimist võib vee-ettevõtja lubada tähtajalise teenuslepingu alusel.
(3) Veevarustuse ja –reovee ärajuhtimise teenust müüakse kliendi ja vee-ettevõtja vahel sõlmitud lepingu alusel.
(4) Ühiskanalisatsioon on sõltuvalt ehitusviisist ette nähtud:
1) ühisvoolse kanalisatsiooni puhul reovee ning sademevee kanaliseerimiseks;
3) sademeveekanalisatsiooni puhul sademevee kanaliseerimiseks.
(1) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ulatumisel teise kohaliku omavalitsuse haldusterritooriumile määratakse sellise ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise tingimused vastava kohaliku omavalitsuse ja Kohila vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsuse) vahelise lepinguga (edaspidi haldusleping).
(2) Ühisveevärgi tuletõrjehüdrantidest võetava vee, mis on ette nähtud kahjutule tõrjumiseks, teisteks päästetöödeks ja õppusteks, tasutakse vastavalt vallavalitsuse ja vee-ettevõtja vahelisele lepingule.
(3) Ühiskanalisatsiooni kaudu avalikelt teedelt, tänavatelt ja väljakutelt sademevee ärajuhtimise kulud tasutakse vastavalt vallavalitsuse ja vee-ettevõtja vahelisele lepingule.
(4) Reovee ning fekaalide purgimisel ühiskanalisatsiooni juhindutakse vallavolikogu kehtestatud reovee ja fekaalide kohtkäitluse ja äraveo eeskirjadest.
(5) Ühisveevärgil oleva avaliku veevõtukoha hooldust korraldab selle omanik, kes peab tagama heakorra ning sanitaarnõuete täitmise. Nõuetest mittekinnipidamisel võib vee-ettevõtja vee andmise peatada.
(6) Tuletõrjehüdrantide korrashoiu eest vastutab vee-ettevõtja. Hüdrantidest võib vett võtta kahjutule tõrjumisel. Muuks otstarbeks võib vett kasutada ainult vee-ettevõtja loal.
(7) Veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuste hinnakujundus ja hindade kehtestamine toimub ÜVKS § 14, § 141, § 142 alusel
(8) Sademevee ärajuhtimise ehitisi ja seadmeid, sealhulgas kraave loetakse ühiskanalisatsiooni süsteemi kuuluvaks.
§ 5. Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ulatus ning liitumispunkti määramine
(1) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni vahelise piiri määrab liitumispunkt, mis asub avalikult kasutataval maal kuni üks meeter väljaspool kinnistu piiri. Liitumispunkt fikseeritakse kirjalikult piiritlusaktis koos skeemiga, mis on ühtlasi teenuslepingu lahutamatu osa.
(2) Kui liitumispunkti ei ole võimalik määrata käesoleva paragrahvi lõikes 1 toodud tingimustel, määratakse liitumispunkt ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omaniku või valdaja ja kliendi vahelisel kokkuleppel.
(3) Liitumispunktiks veevärgil on peakraan, mis kuulub ühisveevärgi hulka. Kui veetorustikul peakraan puudub või see asub kinnistu piirist kaugemal kui üks meeter ning liitumispunkti asukoht ei ole poolte vahel teisiti kokku lepitud, asub liitumispunkt 0,5 meetrit väljaspool kinnistu piiri.
(4) Liitumispunktiks kanalisatsioonitorustikul on vaatluskaev, mis kuulub ühiskanalisatsiooni hulka. Kui vaatluskraav puudub või see asub kinnistu piirist kaugemal kui üks meeter ning liitumispunkti asukoht ei ole poolte vahel teisiti kokku lepitud, asub liitumispunkt 0,5 meetrit väljaspool kinnistu piiri.
(5) Olemasoleva hoonestusega aladel viiakse veevärgi- ja kanalisatsioonirajatiste piiritlus kooskõlla kruntideks jaotatud alade piiridega. Kinnistu piiride muutmisel täpsustatakse ka piiritlust. Kui sellega kaasneb veevärgi- ja kanalisatsioonirajatiste ümberehitamise vajadus, esitab vee-ettevõtja vastavad nõuded detailplaneeringu või krundijaotusplaani läbivaatamisel.
(6) Kruntide piiride muutmisel ilma detailplaneeringuta, kui muudetaval alal asuvad ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni rajatised, tuleb klientidel see eelnevalt kooskõlastada vee-ettevõtjaga. Kui sellega seoses tekib vajadus veevärgi- ja kanalisatsioonirajatiste ümberehitamiseks, väljastab vee-ettevõtja sellekohased tehnilised tingimused koos teostustähtajaga. Kui klient ei järgi seda või ei pea kinni teostustähtajast, on vee-ettevõtjal õigus katkestada veega varustamine.
§ 6. Liitumispunktis minimaalne lubatud veerõhk ja maksimaalne lubatud paisutustase
(1) Veevärgi rõhutsoonid määratakse ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kavaga (edaspidi arengukava). Liitumispunktide veerõhk tuleneb hoonestuskõrgusest ja määratakse kindlaks üldplaneeringute alusel.
(2) Reo- ja sademevee paisutustase kanalisatsioonitorustiku liitumispunktis määratakse tehniliste tingimustega. Kui paisutustase ei ole kindlaks määratud, on maksimaalne lubatud paisutustase reovee kanalisatsiooni puhul kinnistu poolt esimese ühiskanalisatsiooni vaatluskaevu kaanekõrgus. Ühisvoolse ja sademevee kanalisatsiooni puhul on maksimaalne lubatud paisutustase lähima tänava pinnast 0,1 m kõrgemal.
(3) Kui kinnistul vajatakse suuremat rõhku või pole tagatud reo- või sademevee isevoolne kanaliseerimine tuleb kinnistu omanikul oma seadmetega ja omal kulul probleemid lahendada.
3. peatükk NÕUDED KINNISTU VEEVÄRGILE JA KANALISATSIOONILE
(1) Kinnistu veevärk ja kanalisatsioon peavad olema rajatud vastavuses õigusaktide ja tehniliste normdokumentidega.
(2) Klient on kohustatud tagama kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni korrasoleku ning vastavuse tehnilistele standarditele, normidele ning käesolevatele eeskirjadele.
(3) Klient on kohustatud hoidma sisendustoru maa-ala juurdepääsetavana vastavalt kaitsevööndi ulatuses.
(4) Sisendustoru nähtava lekke ilmnemisel või vastava kahtluse olemasolul, peab klient sellest koheselt teatama vee-ettevõtjale.
(5) Klient peab hoidma lume- ja jäävabad tema puhastusalal ja kinnistul olevad hüdrandikaevude ja peakraani luugid ning hoidma vabad vastavad juurdepääsud, samuti hoolitsema ühisveevärgi rajatiste tähissiltide säilivuse ning nähtavuse eest, nende vigastustest ja kaotsiminekust teatama koheselt vee-ettevõtjale.
(6) Kinnistu kanalisatsioonil peavad olema allpool ühiskanalisatsiooni paisutustaset paiknevatel reo- ja sademeveeneeludel ning drenaaživee ülevoolul kaitseseadmed uputuste vältimiseks.
(7) Kliendil on keelatud ühisveevärgi sulgarmatuuri kasutamine, erandina on kliendil lubatud kinnistu peakraani sulgemine, kui on ilmnenud leke kinnistu torustikul. Sel juhul tuleb peakraani sulgemisest koheselt teatada vee-ettevõtjale.
(8) Vee-ettevõtjal on õigus avarii või remonttöö korral kasutada kinnistu veevärki või kanalisatsiooni teiste kinnistute veega varustamiseks, reo- ja sademevee ärajuhtimiseks ning talle hüvitatakse tekkinud kahju.
(9) Vee-ettevõtjal on õigus kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni paigaldada plomme sulgarmatuurile ja veearvestitele omavolilise vee võtmise takistamiseks. Klient vastutab kinnistu veevärgil ja kanalisatsioonil plommide säilimise eest.
(10) Klient võib tuletõrjesüsteemi sulgarmatuurilt plomme ära võtta tuletõrjesüsteemi katsetamisel pärast sellekohast kooskõlastamist vee-ettevõtjaga ning kahjutule tõrjumiseks, millest ta on kohustatud vee-ettevõtjale teatama mitte hiljem kui 24 tunni jooksul peale plommi eemaldamist.
(11) Õigus teostada kontrolli kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni, kliendi veekasutuse ning ühiskanalisatsiooni juhitava reovee ning sademevee üle on vallavolikogu poolt volitatud isikul ja vee-ettevõtjal vastavalt eeskirjale ning teenuslepingu tingimustele.
(12) Ühiskanalisatsioonist põhjustatud üleujutuste eest vastutab ja hüvitab tekkinud kahju vee-ettevõtja väljaarvatud käesoleva määruse § 8 lõikes 2 ja 3 toodud juhtudel. Vee-ettevõtja ei vastuta kliendi kinnistul allpool heitvee paisutuskõrgust paiknevate ehitiste, ruumide või pindade üleujutuste eest kanalisatsiooni kaudu.
4. peatükk TEENUSE KATKESTAMINE
§ 8. Vee andmise ja reovee ning sademevee kanaliseerimise katkestamine ja taastamine
(1) Kliendile vee andmise või reovee ning sademevee kanaliseerimise sulgemise võib vee-ettevõtja teha pärast vallavalitsuse kooskõlastust ning teavitamist asukohajärgsele Tervisekaitsetalitusele. Erandjuhtudel on vee-ettevõtjal õigus klientidele vee andmine või reovee ning sademevee kanaliseerimine sulgeda, kui vallavalitsuse poolt ei ole sulgemise kohta pärast vee-ettevõtja taotlust esitatud ühe nädala jooksul omapoolset seisukohta. Samuti on erandjuhtudel ühiskanalisatsiooni ohustava reostuse korral vee-ettevõtjal õigus klientidele vee andmine, reovee või sademevee kanaliseerimine sulgeda ette teatamata.
(2) Vee-ettevõtja ei vastuta eeskirja alusel sulgemisel kliendile põhjustatud võimalike kahjude eest. Vee andmine, samuti reovee või sademevee kanaliseerimine taastatakse peale sulgemise põhjuste kõrvaldamist ja sellega vee-ettevõtjale kulude tasumist.
(3) Vee-ettevõtja ei vastuta kliendile vee andmise, reovee ärajuhtimise või sademevee vastuvõtu katkemise või vähendamise eest, kui see on toimunud vääramatu jõu tulemusena.
(4) Kui vee-ettevõtja on ühisveevärgi remonttööde käigus põhjustanud kinnistu veevärgile ja kanalisatsioonile kahjustusi, korvab vee-ettevõtja kliendile kahjustuse kõrvaldamise kulutused.
§ 9. Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni avarii korral veevarustuse ja kanalisatsiooni teenuste osutamine
(1) Avariilistest remonttöödest ja sellega seonduvatest veekatkestustest teavitab vee-ettevõtja vallavalitsust koheselt peale avariiteate saamist.
(2) Vääramatu jõu tagajärjel tekkinud veevarustuse ja kanalisatsiooni teenuste osutamise katkemisel teostab kliendile veevarustuse ja kanalisatsiooniteenuste osutamist vee-ettevõtja vastavalt antud valdkonna eest vastutava vallavalitsuse ametniku korraldustele.
(3) Plaaniliste remonttööde algusest ning nendega seonduvatest veesulgemistest teavitatakse kliente kirjalikult 3 päeva enne tööde algust.
(4) Vee-ettevõtjal on õigus katkestada vee andmine ja reovee ning sademevee ärajuhtimine avariiliste ja plaaniliste remonttööde korral. Veekatkestuste korral remonttööde korral üle 24 tunni tagab vee-ettevõtja ajutise veevõtu võimaluse klientide esmasteks vajadusteks.
(5) Tänavate pinnale ulatuvate ühisveevärgi ja -kanalisatsioonirajatiste ning seadmete purunemise või rikkimineku korral tähistab vee-ettevõtja teelõigu liikluskorraldusvahenditega.
5. peatükk OMAVOLILINE VEEKASUTUS
§ 10. Omavoliline veekasutus ja reovee ning sademevee kanaliseerimine
(1) Omavoliliseks veekasutuseks või reovee ning sademevee kanaliseerimiseks loetakse juhtumit, mil:
2) torustikele pandud vee-ettevõtja plommid puuduvad või on rikutud;
3) kinnistu veevärgile on paigaldatud veevõttu võimaldav ühendus;
4) vee-ettevõtja loata toimub reovee purgimine ühiskanalisatsiooni;
5) toimub muu veevarustuse ja kanalisatsiooni teenuste tarbimine selle eest määratud hinda maksmata.
(2) Omavolilise veekasutamise või reovee ning sademevee kanaliseerimise puhul koostatakse ülevaatust teinud vee-ettevõtja või volitatud isiku poolt sellekohane akt ning vee-ettevõtjal on õigus kinnistule vee andmise või reovee ning sademevee kanaliseerimise sulgeda ette teatamata. Eemaldatud plommi asendamise eest tasub klient või kinnistu omanik.
(3) Omavolilise veekasutamise ilmnemisel tasub klient vee-ettevõtjale hüvitust toru läbilaskevõime järgi arvestusega, et toru töötab kogu ristlõikega 24 tundi ööpäevas. Sealjuures arvestatakse läbiva vee kiiruseks torudes siseläbimõõduga:
1) 15 – 20 mm – 0,5 m/s;
2) 25 – 40 mm – 1,0 m/s;
3) 50 ja rohkem – 1,5 m/s.
(4) Kui omavoliliselt kasutatud vett oli võimalik kanaliseerida ühiskanalisatsiooni, lisatakse hüvitusele tasu selle kanaliseerimise eest. Hüvitis arvutatakse lähtuvalt tarbimisgrupist.
(5) Kui omavoliline ühendus tehti ajutisena mahutite täitmise või tühjendamise ajaks, siis selle tuvastamisel tuleb ühenduse tegijal vee-ettevõtjale hüvitada kahju, mille arvutamisel lähtutakse täidetud või tühjendatud mahuti 10 kordsest mahust.
(6) Omavolilise ühenduse kestvus arvutatakse ajast, mil ühendus tehti. Kui vee-ettevõtjal pole seda küllaldaste tõendite puudumisel võimalik määratleda, loetakse kestvuseks 6 kuud. Veevõtu korral tuletõrjehüdrandist 1 kuu. Omavolilised ühendused ei kuulu taasavamisele.
(7) Kui omavoliline veekasutamine või reovee ning sademevee kanaliseerimine on tekkinud teenuslepingu lõppemise, lõpetamise või kinnistu omaniku vahetuse tõttu, on vee-ettevõtjal õigus sulgeda kinnistule vee andmine või kinnistu reovee ning sademevee kanaliseerimine vastavalt käesoleva määruse § 8 lõikele1.
(8) Omavolilise veekasutuse või vee kanaliseerimise juhtudel, mis ei mahu käesoleva paragrahvi lõigete 3-5 toodu alla, määratakse hüvitus volitatud isiku poolt vee-ettevõtja tehniliste arvestuste alusel.
(1) Keelatud veeühenduseks loetakse ühendust, mis võimaldab reostusohtliku vee tagasivoolamist kinnistu veevärgist ühisveevärki normaal- kui ka alarõhu korral.
(2) Keelatud kanalisatsiooniühenduseks loetakse ühendust, mis võimaldab reovett juhtida sademevee kanalisatsiooni, samuti sademevee juhtimist reoveekanalisatsiooni.
(3) Kui kliendi poolt keelatud ühenduse tegemise tõttu on ühisveevärgivesi reostunud või ühiskanalisatsiooni rajatised ülekoormatud, hüvitatakse sellest tulenevad kahjud. Hüvitus määratakse volitatud isiku poolt vee-ettevõtja tehniliste arvutuste alusel.
§ 12. Ajutised torustikud
(1) Vee-ettevõtja võib lubada tähtajalist veekasutust või reovee ning sademevee kanaliseerimist ajutiseks tarvitamiseks (ehituseks, kastmiseks jms) tähtajalise teenuslepingu alusel.
(2) Ajutisi vee- ja kanalisatsioonitorustikke on lubatud ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga ühendada vastavalt vee-ettevõtja tehnilistele tingimustele.
(3) Ajutiste torustike ehitamine, hooldus ja likvideerimine toimub tähtajalise teenuslepingu taotleja poolt ja tema kulul. Kui ühendusi tähtaegselt ei likvideerita, võib seda vee-ettevõtja teha teise lepingupoole kulul.
(4) Liitumispunktis peab olema sulgarmatuur, vee-ettevõtja nõudmisel ka tagasilöögiklapp.
(5) Veekasutuse arvestuse pidamiseks tuleb teenuse taotlejal paigaldada vastav veemõõdusõlm ja arvesti.
6. peatükk REOVEE ÄRAJUHTIMISE NÕUDED
§ 13. Reovee ärajuhtimise nõuded
(1) Reovett ja fekaale võivad ühiskanalisatsiooni purgida ainult vastavat luba omavad ettevõtjad ja ainult vee-ettevõtja poolt selleks määratud kohtades. Purgimiskohtade hooldust korraldab vee-ettevõtja.
(2) Ühiskanalisatsiooni on keelatud kanaliseerida reovett, mis sisaldab:
3) ohtlikke aineid (vastavalt keskkonnaministri määrusele);
5) ohtlikku bakterioloogilist reostust;
(3) Kanaliseeritava reovee temperatuur ei tohi olla kõrgem kui 40 °C.
(4) Vee-ettevõtja on kohustatud klientidelt vastu võtma reovett, mille reoainete kontsentratsioon (mg/l) ei ületa määruse Lisa 1 veerus 3 toodud reostusnäitajate lubatud piirkontsentratsioone (LPK). Piirkontsentratsiooni ületamise korral on vee-ettevõtjal õigus lisaks reoveeteenuse hinnale rakendada ülenormatiivse reostuse tasu, milline on sisuliselt tasu ülenormatiivse reostuse eest ÜVKS § 14 lg 3 mõistes.
§ 14. Ühiskanalisatsiooni juhitud reoainete kontrollimise kord
(1) Kliendi reovee proovivõtukohaks on kontrollkaev, mis on fikseeritud vee-ettevõtja ja kliendi vahelises teenuslepingus. Kontrollkaevuks on proovivõtmise nõuetele vastav viimane kinnistu kanalisatsiooni vaatluskaev enne ühiskanalisatsiooni. Kui kontrollkaev ei ole määratud, siis võetakse proov selleks sobivast kinnistu vaatluskaevust.
(2) Proovivõtu sagedus ja reoainete loetelu proovivõtus määratakse vee-ettevõtja poolt sõltuvalt reostuse iseloomust. Reostuse iseloomu kindlakstegemiseks on vee-ettevõtjal õigus tutvuda kliendi kinnistu kanalisatsiooniga.
(3) Avariijuhtudel, mis ohustavad ühiskanalisatsiooni normaalset tööd, on klient kohustatud viivitamatult teatama vee-ettevõtjale.
(4) Proovivõtmine toimub vee-ettevõtja poolse veeproovivõtja, kliendi esindaja või volitatud isiku juuresolekul. Proovide analüüsid tehakse veeuuringuteks akrediteeritud laboratooriumis.
(5) Kui proovivõtu analüüsi andmetel reoainesisalduse kontsentratsioon põhjustab kliendile reostusgrupi muutumist, väljastatakse kliendile vastav kirjalik teatis kahe nädala jooksul möödumisel proovivõtu päevast.
(7) Kliendil on õigus võtta aluseks tema poolt valitud veeuuringuteks akrediteeritud laboratooriumi analüüsitulemused, kusjuures proovid peavad olema võetud paralleelproovidena ka vee-ettevõtja poolt.
7. peatükk TEENUSE EEST TASUMINE
§ 15. Klientide jaotamine hinnagruppidesse olenevalt ühiskanalisatsiooni juhitud saasteainete tasemest ja hinnagrupi määramine
(1) Kliendid on olenevalt ühiskanalisatsiooni juhitud saasteainete tasemest jaotatud kolme hinnagruppi (Lisa 1).
(2) Reovee ärajuhtimise teenuse tasu kehtestamisel nähakse ette tasu baasmäär, mis võrdsustatakse I hinnagrupiga. I hinnagruppi kuuluvad:
1) olmereovesi;
2) ettevõtete ja asutuste reovesi;
3) tööstusreovesi, mille reoainete kontsentratsioonid on väiksemad kui II hinnagrupi minimaalsed väärtused;
4) II ja III hinnagruppi kuulub tööstustarbijate reovesi vastavalt Lisale 1
(3) Tööstustarbijate reostuse eest ettenähtud hinnalisand on võrdne:
1) II hinnagrupis – 0,2 kordse baastariifiga;
2) III hinnagrupis – 0,4 kordse baastariifiga.
(4) Hinnagrupp kehtib alates kalendrikuust, millal proov võeti kuni järgmise proovivõtukorrani. Proovivõtukordade arv nähakse ette vee-ettevõtja poolt vähemalt 4 korda aastas, kusjuures igas kvartalis võetakse vähemalt 1 proov.
Hinnagrupp määratakse üksiku kõrgeima saastenäitaja (reoaine nimetus) järgi.
(5) Võimaliku maksimaalse saastenäitaja ületamise korral (vastavalt punktile 13.4) võib vee-ettevõtja sulgeda kanalisatsiooni kuni reovee saasteainete taseme viimiseni vastuvõetavatesse piiridesse.
(1) Kinnistu veevärk, mis on liitunud ühisveevärgiga peab olema varustatud veemõõdusõlmega. Enam kui ühe veemõõdusõlme rajamine kinnistule ühisveevärgist vee võtmiseks võib toimuda erandina vee-ettevõtja loal.
(2) Veemõõdusõlm peab reeglina asuma hoones kohe peale sisendustoru suubumist hoonesse. Erandjuhul võib veemõõdusõlm paikneda veemõõdukaevus, kui veemõõdu sõlme rajamine hoonesse on raskendatud.
(3) Veemõõdusõlme asukoht ja ehitus peab vastama vee-ettevõtja tehnilistele tingimustele. Veemõõdusõlme paigaldab vee-arvesti vee-ettevõtja, kui klient ja vee-ettevõtja ei lepi kokku teisiti. Kliendi poolt paigaldatud veearvesti peab vastama vee-ettevõtja tehnilistele tingimustele.
(4) Vee-ettevõtja paigaldab veearvesti omal kulul seitsme tööpäeva jooksul peale teenuslepingu sõlmimist, teostades edaspidist veearvesti hooldust ja taatlemist. Teenuslepingu lõpetamisel demonteeritakse veearvesti vee- ettevõtja poolt.
(5) Peale veearvesti paigaldamist koostatakse kohapealne akt arvesti ja sõlme juurde kuuluvate plommide vastuvõtu kohta, mille alusel klient vastutab nende nõuetekohase toimimise eest.
(6) Klient peab veearvesti toimimiseks tagama veearvesti ja armatuuri säilimise vigastamatuna, veemõõdusõlme ruumi või veemõõdukaevu korrasoleku, puhtuse, kuivuse ja ruumi valgustuse. Samuti peab klient tagama vaba juurdepääsu veearvesti kontrollimiseks ja teenindamiseks.
(7) Vee-ettevõtjale kuuluva rikutud või omavoliliselt eemaldatud veearvesti asendab vee-ettevõtja seitsme tööpäeva jooksul peale tekitatud kahjude tasumist vee-ettevõtjale kliendi poolt. Veearvesti rikke korral, mis ei sõltunud kliendist, asendatakse veearvesti vee-ettevõtja poolt tasuta.
(8) Kui ei ole peetud kinni punktis 16.6 toodud nõuetest, on vee-ettevõtjal õigus sulgeda vee andmine kinnistule vastavalt käesoleva määruse paragrahv 8 lõikele 1.
(9) Veearvesti riketest või vigastustest, samuti plommide kaotsiminekust tuleb kliendil vee-ettevõtjale koheselt teatada. Eeltoodud juhul võib vee-ettevõtja mitte rakendada eeskirja paragrahvis 10 toodud hüvituse nõuet.
(10) Klient võib kirjalikult nõuda vee-ettevõtjale kuuluva veearvesti täpsuse kontrollimist enne taatlustähtaega. Kui taatlemisel selgub, et mõõtetäpsus on lubatud vea piires, kannab kulud klient, vastasel juhul vee-ettevõtja.
(11) Veearvesti rikke korral, kui klient ei ole selles süüdi, arvestatakse vett rikke avastamisele eelnenud mõõteperioodi kaheteistkümne kalendrikuu keskmise tarbimise järgi. Juhul, kui kliendi tarbimise periood on lühem kui kaskteist kuud, võetakse aluseks kliendi tarbimise perioodi keskmine ööpäevane tarbimine.
(12) Kui klient ei ole võimaldanud kahe nädala möödumisel pärast kirjalikku teadet juurdepääsu veearvestile, võib vee-ettevõtja rakendada käesoleva määruse § 10 sätestatut.
(13) Kui erakorralisel taatlusel osutus mõõteviga lubatust suuremaks, tehakse vee-ettevõtja poolt vea ulatuses kliendile tarbitud veekoguse ümberarvestus alates veearvesti paigaldamise kuupäevast, kuid mitte rohkem, kui kuue kuu ulatuses.
§ 17. Veearvestus muul otstarbel võetud vee kasutamise eest
(1) Avalikust veevõtukohast võetava vee arvestus ja tasumine toimub vastavalt vee-ettevõtja poolt kehtestatud korrale kooskõlas vallavalitsuse ja vee-ettevõtja vahelise lepingu tingimustega.
(2) Päästekeskuse poolt kahjutule tõrjumiseks, päästetöödeks ja õppusteks kulutatud veekoguse üle peab arvestust päästekeskus, esitades igakuiselt vee-ettevõtjale sellekohased andmed. Selle vee eest tasu ei võeta.
(3) Kinnistusisese tulekustutussüsteemi kaudu tarbitud vee eest tasub klient veearvesti näidu järgi üldistel alustel. Kui vesi ei läbinud veearvestit, teeb käesoleva määruse § 7 lõikes 10 tulenevatel juhtudel vastava veekasutuse akti ja kuluarvestuse vee-ettevõtja.
§ 18. Reovee mõõtmine
(1) Reovee mõõdusõlmega varustatakse kinnistu erandkorras juhul, kui klient seda soovib. Sel juhul kannab mõõdusõlme ehitamisega seotud kulud klient.
(2) Kliendi poolt ühiskanalisatsiooni ärajuhitava reovee kogus võrdsustatakse ühisveevärgist tarbitava vee kogusega.
(3) Kui klient saab kogu vee või osa sellest muudest veeallikatest, kui ühisveevärk, määratakse ühiskanalisatsiooni ärajuhitud vee kogus kõigist veeallikatest kokku tarvitatud veega, kui vee-ettevõtja loeb sellist arvestust usaldusväärseks ning ei eelda muu vee ülemäärast sattumist kanalisatsiooni. Kõik reovee mõõdusõlme või muudest veeallikatest tarvitatud vee mõõdusõlmede ehitamise kulud kannab klient, kui teenuslepingus ei ole sätestatud teisiti.
(4) Ühekordne reovee ärajuhtimine ühiskanalisatsiooni arvestatakse vee- ettevõtja poolt igakordselt vastavalt kasutusele.
§ 19. Veevarustuse ja kanalisatsiooni teenuste eest tasumise kord
(1) Arvlemine veevarustuse ja kanalisatsiooni teenuste eest, samuti arvesti näidu registreerimine ja teatamine vee-ettevõtjale toimub teenuslepingu alusel. Veearvestust peetakse kuupmeetri täpsusega.
(2) Klient on kohustatud esitatud veevarustuse ja kanalisatsiooniteenuste arve tasuma vee-ettevõtjale teenuslepingus kokkulepitud ajaks. Kui arve tasumise tähtaeg ei ole kokku lepitud, siis on klient kohustatud arve tasuma kahe nädala jooksul alates arve kättesaamisest. Arve loetakse tasutuks raha laekumise kuupäevast vee-ettevõtja arvelduskontole. Nimetatud tähtaegade ületamisel tasub klient vee-ettevõtjale viivist vastavalt Võlaõigusseadusele.
(3) Viivise suurus lepitakse kokku teenuslepingus, kuid see ei või olla rohkem kui 0,5% päevas juriidilisest või füüsilisest isikust ettevõtjale. Füüsilisele isikule võidakse kehtestada viivis, kuid mitte rohkem kui Võlaõigusseaduses sätestatud suurusest. Viivist ei tasuta, kui klient ei ole temast olenemata põhjustel saanud arvet või esitatud arve on ebaõige.
(4) Tarbija hinnagrupi muutuse korral on klient kohustatud sellest kahe nädala jooksul vee-ettevõtjale teatama. Arvelduskorra muudatused määratakse kindlaks teenuslepinguga. Kui klient eelnimetatust ei teata, võrdsustatakse see maksekohustuse täitmata jätmisega.
(5) Pretensioone arvete õigsuse suhtes võib klient vee-ettevõtjale esitada kahe nädala jooksul arve kättesaamise päevast. Pretensioonid lahendatakse kahe nädala jooksul pärast pretensiooni kättesaamist. Klient on kohustatud arve tasuma kahe nädala jooksul pärast pretensiooni lahendi kättesaamist.
(6) Veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuste arve täitmata jätmisel on vee-ettevõtjal õigus esitada kliendile ühe nädala möödudes kirjalik hoiatus veevarustuse ja kanalisatsiooniteenuste lõpetamiseks. Teenuste lõpetamine toimub käesoleva määruse § 8 lõike 1 kohaselt.
8. peatükk TEENUSLEPING
§ 20. Teenuslepingu sõlmimine
(1) Teenusleping sõlmitakse määramata tähtajaks, kui on täidetud käesoleva eeskirja, ühisveevärgi ja –kanalisatsiooniga liitumise eeskirja ning liitumislepingu tingimused.
(2) Kui maa on kaasomandis, sõlmitakse teenusleping kaasomanike enamuse otsuse alusel nende volitatud esindajaga vastavalt Asjaõigusseadusele. Lepingu üheks pooleks on vee-ettevõtja ja teiseks pooleks kõik kliendid volitatud esindaja kaudu.
(3) Tähtajalise või tähtajatu lepingu sõlmimiseks tuleb kliendil esitada vee-ettevõtjale:
2) kinnistu omandiõigust tõendavad dokumendid;
3) isikut tunnistav dokument.
(4) Tähtajalise teenuslepingu sõlmimiseks esitab klient avalduse ja dokumendi, mis tõendab tähtajalise teenuse kasutamise vajadust. Avalduse alusel väljastab vee-ettevõtja tehnilised tingimused.
§ 21. Teenuslepingu lõpetamine
(1) Teenusleping lõpetatakse kliendi taotlusel. Kinnistu omandiõiguse üleminekul teisele isikule on klient kohustatuid kirjalikult teatama lepingu lõpetamisest kaks nädalat ette. Teenuste kasutamise jätkamisel uue kliendi poolt on viimane kohustatud ühe nädala jooksul peale kinnistu omandamist esitama avalduse koos kinnistu omandit tõendavate dokumentidega uue teenuslepingu sõlmimiseks.
(2) Vee-ettevõtjal on õigus lõpetada kliendiga sõlmitud teenusleping järgmistel juhtudel:
1) kui klient ei ole vee-ettevõtja poolt määratud tähtajaks kõrvaldatud põhjusi, mille tõttu oli veevarustuse ja kanalisatsiooni teenuste osutamine lõpetatud;
2) kui kinnistu piiri muutumise või kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni ümberehitamise tõttu kaotab klient vee-ettevõtja suhtes oma staatuse;
4) juriidilise isiku likvideerimisel, kui tal ei ole õigusjärglasi;
(3) Teenuslepingu lõpetamisest teatatakse kliendile kirjalikult, kui see osutub võimalikuks. Teenuslepingu lõpetamisel liitumistasu ei tagastata.
§ 22. Teenuslepingu uuendamine
(1) Kliendil on kahe aasta jooksul peale teenuslepingu lõpetamist õigus teenuslepingu uuendamiseks teenuslepingut sõlmimata, kui lepingu lõpetamise põhjused on nõutud viisil kõrvaldatud. Lepingu uuendamiseks tuleb avaldajal eelnevalt vee-ettevõtjale tasuda veevarustuse ja kanalisatsiooni taastamise kulud.
(2) Kui kahe aasta jooksul peale teenuslepingu lõpetamist pole lepingut uuendatud, on vee-ettevõtjal õigus lahutada kinnistu veevärk ja kanalisatsioon ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni rajatistest. Sel juhul tuleb kliendil sõlmida uus liitumisleping.
Lisa Reostusnäitajate lubatud piirkontsentratsioonid


Korduma kippuvad küsimused (võlgnik)
Kohtutäituril on kohustus täitemenetlus peatada järgmiste asjaolude esinemisel:
•	menetluse peatamist taotleb sissenõudja;
•	kohtutäiturile esitatakse kohtulahend, mille alusel peab menetluse või mõne toimingu peatama või võib menetlust jätkata üksnes tagatise vastu (sissenõudja peab andma tagatise juhuks, kui toimingutega tekitatakse võlgnikule kahju);
•	kohtutäiturile esitatakse dokument, milles nähtub maksetähtpäeva edasilükkamine;
•	võlgnik on muutunud piiratult teovõimeliseks (näiteks haiguse või vanuse tõttu), menetlus peatatakse kuni eestkostja määramiseni. Võlgniku piiratud teovõimeliseks muutumisest võib kohtutäiturit teavitada ka keegi teine (TMS § 46 lg 1 p 5);
•	võlgniku abikaasa või lähisugulane (vanem, vanavanem, laps, lapselaps, õde, vend) sureb, menetlus peatatakse avalduse laekumise kuupäevast alates 30 päevaks (TMS § 46 lg 1 p 6);
•	kinnisasja suhtes ilmneb mõni selline õigus, mis takistab kinnisasja müüki (TMS § 46 lg 1 p 7);
•	võlgniku suhtes esitatakse pankrotiavaldus (pankrotiseadus § 17 lg 3).
Sõltuvalt asjaoludest on kohtutäituril õigus otsustada, kas peatada menetlus või mitte järgmistel jutudel:
•	kohtutäituri tegevuse peale on esitatud kaebus (TMS § 46 lg 2 p 1). Kui kohtutäiturile on selge, et kaebuse lahendamisest menetluse edasine käik ei sõltu, ei ole menetluse peatamine vajalik;
•	võlgnik haigestub raskesti või talle osutatakse statsionaarset tervishoiuteenust (viibimine haiglaravil) (TMS § 46 lg 2 p 2);
•	võlgnik viibib kaitsejõudude ajateenistuses või õppekogunemisel (TMS § 46 lg 2 p 3).
Lisaks on võlgnikul õigus esitada kohtule täitemenetluse peatamise või täitmise pikendamise või ajatamise taotlus, kui menetluse jätkamine on võlgniku suhtes ebaõiglane (TMS § 45). Kui kohus võlgnikuga nõustub, on kohtulahendi alusel menetluse peatamine täiturile kohustuslik.


Avinurme valla hankekord – Riigi Teataja
Avinurme valla hankekord - sisukord
§ 2 Hanke korraldamise põhimõtted
§ 4 Hanke korraldamine, mille eeldatav maksumus on võrdne või üle riigihanke piirmäära
§ 6 Hanke korraldamine, mille maksumus on alla lihthanke piirmäära
3 Hangete korraldamine
§ 7 Hangete korraldamise otsustamine
§ 8 Hanke korraldamise eest vastutav isik
RT IV, 18.09.2012, 1
Vastu võetud 08.08.2012 nr 63
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 2 ja riigihangete seaduse § 13 1 alusel.
(1) Avinurme valla hankekord (edaspidi hankekord) reguleerib Avinurme Vallavalitsuses (edaspidi vallavalitsus) ja vallavalitsuse hallatavates asutustes (edaspidi hallatavad asutused) korraldatavate riigihangete ja alla riigihanke piirmäära jäävate hangete menetlusega seotud toimingute teostamist.
(2) Hankekorras sätestatakse tingimused:
1) riigihanke (edaspidi hange) piirmäära ületavatele hangetele;
2) lihthanke korraldamise kohustuse maksumuse piirimäära ületavatele hangetele (edaspidi lihthange);
3) alla lihthanke piirmäära jäävatele hangetele.
(3) Hanke maksumused on määruses esitatud käibemaksuta.
(4) Hankekorda rakendatakse koos riigihangete seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktidega.
§ 2. Hanke korraldamise põhimõtted
Hanke korraldamisel tuleb tagada rahaliste vahendite säästlik ja otstarbekas kasutamine, läbipaistvus ja kontrollitavus.Isikuid tuleb kohelda võrdselt, tagada olemasoleva konkurentsi efektiivne ärakasutamine, vältida huvide konflikti.
(1) Hangete korraldamise aluseks on hankeplaan, mis koostatakse igaks eelarveaastaks. Hankeplaanis kajastatakse hanked maksumusega 2 000 eurot ja üle selle.
(2) Ametnikelt ja hallatavate asutuste juhtidelt saadud informatsiooni põhjal koostatakse hankeplaani eelnõu, mida arutatakse vallaeelarve koostamise käigus. Hankeplaani kinnitab vallavalitsus hiljemalt ühe kuu jooksul peale vallaeelarve vastuvõtmist.
(3) Hankeplaani võib vajadusel eelarveaasta jooksul muuta. Muudatused kinnitab vallavalitsus.
(4) Hankeplaani märgitakse hanke nimetus ja lühikirjeldus, hankemenetluse liik.
§ 4. Hanke korraldamine, mille eeldatav maksumus on võrdne või üle riigihanke piirmäära
(1)Hanke korraldamisel, mille maksumus on võrdne riigihangete piirmääraga (asjade ja teenuste hankeleping alates 40 000 eurost, ehitustööde hankeleping alates 250 000 eurost ) kohaldatakse riigihangete seaduses ja käesolevas määruses sätestatud korda.
(2) Lihthanke korraldamisel tuleb jälgida käesolevas määruses ja riigihangete seaduses lihthanke korraldamise kohta sätestatud korda.
§ 6. Hanke korraldamine, mille maksumus on alla lihthanke piirmäära
(1) Hanke korraldamise ja hankelepingu sõlmimise maksumusega alla lihthanke piirmäära otsustab vallavalitsus või oma tegevusvaldkonnas aastaeelarve kuludes ettenähtud vahendite piires hallatava asutuse juht.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 toodud juhtudel avaldatakse hanketeade valla veebilehel vähemalt 10 päeva enne pakkumuste esitamise tähtaega.
(3) Hanketeade peab sisaldama andmeid hankija kohta, hanke nimetust ja lühikirjeldust, pakkumuse esitamise tähtaega, kohta ja viisi.
(4) Vallavanem või hallatava asutuse juht teeb ettepaneku pakkumuse esitamiseks vähemalt kolmele pakkujale. Juhul kui pakkumused ületavad hankelepingu eeldatavat maksumust, peetakse pakkujatega läbirääkimisi. Läbirääkimistel koheldakse kõiki pakkujaid võrdselt.
3. peatükk Hangete korraldamine
§ 7. Hangete korraldamise otsustamine
(1) Hallatava asutuse juht, kelle eelarves on ette nähtud vahendid hankele, valmistab ette kõik hanke korraldamise otsustamiseks vajalikud dokumendid. Hanke korraldamise otsustab vallavalitsus.
(2) Vallavolikogu annab vallavalitsusele loa hanke väljakuulutamiseks juhul, kui sõlmitakse hankeleping üle ühe eelarveaasta.
(3) Vallavalitsuse korralduses sätestatakse:
1) hanke nimetus ja menetluse liik;
2) hankelepingu või hanke lühikirjeldus;
3) hankelepingu kestvus;
4) osalemistingimused;
5) pakkumuse hindamise kriteeriumid;
6) pakkumuse esitamise kord ja tähtajad;
7) vähemalt 3-liikmeline hanke läbiviimise komisjon ja komisjoni esimees;
8) hanke korraldamise eest vastutav isik;
9) vajadusel hanke eeldatav maksumus.
§ 8. Hanke korraldamise eest vastutav isik
(1) Hanke korraldamise eest vastutav isik määratakse vallavalitsuse korraldusega.
1) korraldab hanketeate, hanke aruande, hanke aruande lisa jt dokumentide koostamise ning registris avaldamise;
2) väljastab hankedokumendid ning annab selgitusi hanketeate ja hankedokumentide sisu kohta hankemenetluses osalejatele ja huvitatud isikutele;
3) tagab kõigi vajalike teadete, aruannete jms õigeaegse esitamise ja pakkujatelt asjakohaste selgituste nõudmise;
4) kutsub vajadusel kokku hanke komisjoni ning osaleb komisjoni töös;
5) annab komisjoni esimehe nõudel teavet hanke käigust;
6) tagab hanke kohta teabe avaldamise valla veebilehel www.avinurme.ee;
7) tagab hanke dokumentide toimiku koostamise ja arhiveerimise.
(1) Hankekomisjon nimetatakse vallavalitsuse korraldusega . Komisjon peab olema vähemalt 3-e liikmeline. Komisjoni esimees on vallavanem, aseesimees hallatava asutuse juht, millise eelarve järgselt hange toimub.
2) kontrollib pakkujate kvalifikatsiooni;
3) kontrollib pakkujatel hankemenetlusest kõrvaldamise asjaolude puudumist;
7) võrdleb ja hindab vastavaks tunnistatud pakkumusi ja valib eduka pakkumuse;
8) põhjendamatult madala maksumusega pakkumusega korral küsib pakkujalt asjakohast kirjalikku selgitust, kontrollib esitatud selgitust ja hindab esitatud tõendeid ning põhjendatud juhtudel teeb valitsusele ettepaneku pakkumus tagasi lükata.
(3) Hankekomisjon teeb vallavalitsusele ettepanekud hankemenetluses otsuste vastuvõtmiseks.
(1) Hankekomisjon on otsustusvõimeline, kui kohal on üle poole komisjoni liikmetest, sh komisjoni esimees või aseesimees.
(2) Komisjoni koosoleku kutsub kokku komisjoni esimees, koosolekut juhatab komisjoni esimees, tema äraolekul aseesimees.
(3) Komisjoni on õigus enne hanke väljakuulutamist või pakkumuste vastuvõtmist esitada vallavalitsusele ettepanek hankedokumentide muutmiseks, kui see on vajalik hanke korrektseks läbiviimiseks.
(4) Komisjonil on õigus kaasata oma töösse sõnaõigusega spetsialiste, kes ei ole komisjoni liikmed .
(5) Hankekomisjoni koosolekutel teostatava hankemenetluse toimingud ning vastuvõetud otsused vormistatakse protokollina.
(6) Protokollile kirjutavad alla kõik koosolekul osalenud komisjoni liikmed .
(1) Vallavalitsus kinnitab hanke tulemuse korraldusega.
(2) Korralduses määratakse kindlaks:
5) pakkumuse edukaks tunnistamine ja hankelepingu sõlmimise otsustamine;
6) hankemenetluse kehtetuks tunnistamine.
(1) Hankeleping sõlmitakse kirjalikult. Kirjaliku hankelepingu sõlmib vallavanem või hallatava asutuse juht, millise eelarves on ette nähtud vahendid vastavaks hankeks.
(2) Kui hankeleping sõlmitakse pikemaks perioodiks kui üks eelarveaasta ja selle riigihanke väljakuulutamiseks andis loa vallavolikogu, ei pea hankelepingu sõlmimiseks vallavolikogu luba küsima.
Määrus jõustub 13.augustil 2012


§ 6 Toetuste ja teenuste taotlemine, taotluste menetlemine ning toetuste määramine
§ 7 Isiku kohustused toetuse ja teenuste taotlemisel ja saamisel
§ 11 Makstud toetuse tagasinõudmine
§ 13 Sotsiaalhoolekandelise abi määramine
§ 16 Esmakordselt kooli mineva lapse koolitoetus
§ 18 Hooldusperes oleva lapse toetus
§ 19 Puudega isiku hooldajatoetus
§ 20 Tervisetoetus
§ 21 Koolieelse lasteasutuse osalustasu ja/või toidutoetus
§ 22 Lastega pere toetus
§ 23 Huvialaringitoetus
§ 24 Sotsiaalteenuse toetus
§ 25 Toetus raske majandusliku olukorra puhul
§ 26 Toetus vältimatuks sotsiaalabiks
§ 27 Koduteenus
§ 28 Väljaspool kodu osutatav üldhooldusteenus
§ 29 Sotsiaaltransporditeenus
§ 30 Eluruumiteenus
§ 31 Isikliku abistaja teenus
§ 32 Tugiisikuteenus
§ 33 Täisealise isiku hooldus
§ 36 Asendushooldusteenus
§ 37 Järelhooldusteenus
§ 38 Lapsehoiuteenus
§ 39 Võlanõustamisteenus
§ 40 Vältimatu sotsiaalabi
§ 41 Muud vajaduspõhised sotsiaalteenused
§ 42 Sotsiaalteenuste võimaldamise alused
§ 43 Sotsiaalteenuste finantseerimine
§ 44 Järelvalve ja kaebuste lahendamine
RT IV, 15.02.2018, 5
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1, § 22 lõike 1 punkti 5, sotsiaalhoolekande seaduse § 14 lõike 1 alusel
(1) Sotsiaalhoolekandelise abi andmise kord (edaspidi kord) reguleerib isiku ja perekonna toimetuleku soodustamiseks Lääne-Harju valla korraldatavate sotsiaalteenuste ja makstavate sotsiaaltoetuste taotlemise tingimusi ja korda.
(1) Määrust kohaldatakse eeskätt koos sotsiaalseadustiku üldosa ja sotsiaalhoolekande seadusega ning vajadusel teiste sotsiaalkaitse korraldust ja sotsiaalkaitse tagamist reguleerivate seaduste ja riiklike määrustega.
5) nõustatakse isikut sotsiaaltoetuse või sotsiaalteenuse valikul ja vajaduse korral abi kasutamisel vastava erialase ettevalmistusega spetsialisti poolt;
6) kaasatakse abi vajavat isikut abi andmise kõikidel etappidel ja vajaduse korral ka tema perekonnaliikmeid, kui isik on selleks nõusoleku andnud;
7) tagatakse sotsiaaltoetused ja sotsiaalteenused isikule võimalikult kättesaadaval moel.
(1) Toetust ja teenust on õigus taotleda abivajaval isikul, kes on Eesti rahvastikuregistri andmetel Lääne-Harju valla haldusterritooriumi aadressandmetega (v.a. matusetoetuse taotleja).
(2) Toetuse saaja ei pea olema Lääne-Harju valla elanik kui ta on alaealise lapse eestkostja või lapse perekonnas hooldaja ja laps on Lääne-Harju valla elanik.
(3) Vältimatut sotsiaalabi on õigustatud saama isik, kes vastab abi saamise tingimustele ja tegelikult viibib või elab alaliselt Lääne-Harju valla haldusterritooriumil.
2) osalustasu- ja toidutoetus;
(4) Lääne-Harju vallas osutatavad sotsiaalteenused:
§ 6. Toetuste ja teenuste taotlemine, taotluste menetlemine ning toetuste määramine
(1) Taotlus toetuse või teenuse saamiseks koos taotlust põhjendavate dokumentidega esitatakse vallavalitsuse sotsiaalosakonnale. Kui abivajadusest saadakse teada muul viisil, siis selgitab sotsiaalosakond välja isiku tahte ja tema abivajaduse.
2) sotsiaaltoetuse või- teenuse liik ehk taotletav abi;
4) toetuse või teenuse saamise õiguse tekkimise või toetuse andmiseks olulised asjaolud, sh vajadusel andmed kolmandate isikute kohta või kulutusi tõendavad dokumendid ning isiku võime sotsiaalteenuste eest ise tasuda;
(3) Toetusi ja teenuseid võib isikule taotleda hooldaja või eestkostja, kui abivajaja ei suuda seda ise teha. Toetust ja teenust võib leibkonnale taotleda ka teine isik (õpetaja, sotsiaaltöötaja, meditsiiniasutuse esindaja jms) juhul, kui toetust vajav isik on teadlik ja nõus toetuse taotlemisega, kuid ise mingil põhjusel toetust taotleda ei saa.
(4) Vallavalitsuse sotsiaaltöötaja selgitab välja isiku abivajaduse, selleks:
1) sotsiaaltöötaja kontrollib taotluses esitatud andmeid. Taotluse esitamisel ning puuduste esinemisel määrab sotsiaaltöötaja taotluse esitajale tähtaja puuduste kõrvaldamiseks;
2) tähtajaks puuduste kõrvaldamata jätmisel võidakse jätta taotlus läbi vaatamata;
3) taotluse vastuvõtnud sotsiaaltöötajal on vajaduse korral õigus ja kohustus hankida lisainformatsiooni ja täiendavaid andmeid. Sissetulekute varjamise või teadvalt muude valeandmete esitamise korral katkestab sotsiaaltöötaja taotluse menetlemise. Sotsiaaltöötajal on põhjendatud vajaduse korral õigus teha päringuid andmete saamiseks läbi STAR infosüsteemi ja muude infosüsteemide;
4) sotsiaalteenuste määramiseks viiakse läbi isiku teenusevajaduse ja toimetulekuvõime hindamine;
5) sissetulekust sõltuvate toetuste ja teenuste määramisel hinnatakse isiku või perekonna materiaalset olukorda ja abivajadust (kodukülastus, vestlus, majandusliku olukorra analüüs jm.).
(5) Otsuse toetuse ja teenuse määramise või sellest keeldumise kohta tehakse 10 tööpäeva jooksul toetuse või teenuse taotlemiseks viimase vajaliku dokumendi saamise päevast.
(7) Vallavalitsusel on õigus erandkorras kaalutletud otsuse alusel määrata ja maksta toetusi, mis ei ole reguleeritud käesoleva määrusega.
(8) Toetuse taotluse positiivse vastuse korral loetakse toetuse määramine teatavaks tehtuks toetuse väljamakse teostamisel.
§ 7. Isiku kohustused toetuse ja teenuste taotlemisel ja saamisel
Toetuse ja teenuse taotlemisel ja saamisel on isik kohustatud:
2) taotleja ei esita vaatamata nõudmisele toetuse määramiseks vajalikke andmeid või dokumente;
3) toetuse andja juures vormistatud kirjaliku taotlus, digitaalselt allkirjastatud elektroonilise taotluse või notariaalselt tõestatud taotluse alusel kolmanda isiku arvelduskontole;
4) erandina ja põhjendatud juhtumitel sularahas valla kassast.
(3) Toetuse andja peatab või tühistab toetuse maksmise, kui isiku arvelduskontole kantud rahaline hüvitis laekub andjale tagasi ning toetuse saajaga ei ole olnud võimalik ühendust saada ühe kuu jooksul. Toetuse andja teeb toetuse peatamise või tühistamise haldusakti isikule teatavaks.
§ 11. Makstud toetuse tagasinõudmine
Perekonna sissetulekust mittesõltuvate ja sissetulekust sõltuvate toetuste piirmäärad kehtestatakse vallavolikogu otsusega.
§ 13. Sotsiaalhoolekandelise abi määramine
(3) Toimetulekutoetuse määramise otsustab sotsiaalosakonna sotsiaaltööspetsialist.
(4) Kaalutlusotsuse tegemise aluseks on vallavalitsuse hoolekandekomisjoni ettepanek.
(5) Sissetulekust sõltuva sotsiaaltoetuse maksmise toimetulekupiirist suuremas ulatuses otsustab vallavalitsus.
(1) Sünnitoetus on Lääne-Harju valla eelarvest makstav ühekordne rahaline toetus, mida on õigus taotleda lapsevanematel või üksikvanemal lapse sünni puhul.
1) esimene osa makstakse lapse ühele vanemale tingimusel, et lapse ema on rahvastikuregistri andmetel lapse sünnihetkel Lääne-Harju valla elanik ja üks lapsevanematest on elanud Lääne-Harju vallas katkematult vähemalt üks aasta enne lapse sündi;
2) teine osa makstakse välja pärast lapse ühe aastaseks saamist, tingimusel, et laps ja vähemalt üks vanem või üksikvanem on rahvastikuregistri andmetel katkematult olnud Lääne-Harju valla elanikud alates lapse sünnist kuni aastaseks saamiseni.
(3) Toetust on õigus lapse vanemal taotleda kolme kuu jooksul pärast sünnitõendi vormistamist.
(1) Matusetoetus on ühekordne rahaline toetus, mida makstakse rahvastikuregistri andmetel registreeritud Lääne-Harju valla kodaniku surma korral matuse korraldajale.
(2) Toetus makstakse matuse korraldajale pärast surma registreerimist.
(3) Toetuse väljamaksmine toimub võimalikult kiiresti, kuid mitte hiljem kui kahe nädala jooksul pärast vastava taotluse esitamist.
§ 16. Esmakordselt kooli mineva lapse koolitoetus
(1) Esmakordselt kooli mineva lapse koolitoetus (edaspidi koolitoetus) on esmakordselt üldhariduskooli (1. klassi) mineva lapse vanemale, eestkostjale või lapse hooldajale makstav ühekordne sotsiaaltoetus.
(3) Koolitoetust makstakse lapsevanemale, eestkostjale või lapse hooldajale tingimusel, et vähemalt üks vanematest ja laps on rahvastikuregistri andmetel Lääne-Harju valla territooriumi aadressandmetega koolimineku aasta 15. augusti seisuga.
(1) Üldhariduskooli õpilase koolisõidutoetust (edaspidi sõidutoetus) võib taotleda lapsevanem, lapse seaduslik esindaja või vähemalt 16-aastane õpilane tingimusel, et vähemalt üks vanematest ja laps on rahvastikuregistri andmetel Lääne-Harju valla aadressandmetega.
(2) Sõidutoetuse saamiseks esitab taotleja vallavalitsusele taotluse koos kulusid tõendavate dokumentidega.
(4) Hariduslike erivajadustega laste koolides- ja klassides õppivatele õpilaste sõidukulud võib kompenseerida kütusekuludokumentide alusel arvestades koolipäevade arvu ning keskmist kütusekulu kilomeetri kohta.
(6) Sõidutoetus makstakse välja vastavalt taotlusele lisatud ühistranspordi kuludokumentidele, kuid mitte rohkem kui üks sõit edasi-tagasi (kool-kodu) õppepäeva kohta.
(7) Kompenseerimisele kuulub summa, mis on vedaja poolt kehtestatud soodushind õpilasele.
(9) Kompenseerimisele ei kuulu õpilase sõidukulud kui õpilase elukohajärgses asulas asub üldhariduskool või on vallavalitsuse poolt organiseeritud õpilastransport.
§ 18. Hooldusperes oleva lapse toetus
§ 19. Puudega isiku hooldajatoetus
(3) Hooldajatoetust makstakse igakuiselt, alates hooldajaks määramisele järgnevast kalendrikuust hiljemalt kuu viimasel kuupäeval hooldaja arvelduskontole.
§ 20. Tervisetoetus
3) hooldusvahendite (mähkmed, kilelinad jne.) kulude hüvitamiseks;
6) ravikindlustamata isikule osutatud raviteenuste eest tasumiseks. Toetus on ettenähtud ravikindlustuseta isikute hädavajalike ravikulude, puude raskusastme ja töövõime määramiseks tehtavate kulude osaliseks katmiseks.
(3) Tervisetoetust võib määrata abivajajale abi- ja hooldusvahendite ostmise ja rentimisena.
§ 21. Koolieelse lasteasutuse osalustasu ja/või toidutoetus
§ 22. Lastega pere toetus
Toetust makstakse lapse vanemale, eestkostjale või lepingulisele hooldajale lapsele tehtavate kulutuste tegemiseks järgnevatel juhtudel:
1) riiete, jalanõude, õppevahendite ja ravimite ostmiseks;
2) spordi- ja lastelaagrites osalemise kulude kompenseerimiseks;
§ 23. Huvialaringitoetus
(1) Toetust makstakse huvialakooli või- ringi omaosaluse hüvitamiseks.
(2) Toetust makstakse kuludokumentide alusel.
§ 24. Sotsiaalteenuse toetus
(1) Toetust makstakse sotsiaalteenuse omaosaluse hüvitamiseks.
§ 25. Toetus raske majandusliku olukorra puhul
2) toimetulekuraskustes perekondadele kütte muretsemiseks, eluaseme teenuste eest maksmiseks või eluruumi hädavajaliku sanitaarse olukorra parandamiseks;
4) kinnipidamisasutusest vabanenutele dokumentide taotlusega soetud ja esmaste vajalike kulutuste kompenseerimiseks.
§ 26. Toetus vältimatuks sotsiaalabiks
§ 27. Koduteenus
(2) Koduteenuseid osutatakse kõrvalabi vajavatele isikule, kellel endal puuduvad materiaalsed või tervislikud võimalused iseseisvaks toimetulekuks ja vajaliku hoolduse kindlustamiseks.
(3) Teenuse määramiseks hinnatakse ja täpsustatakse kõrvalabi vajaduse iga isiku puhul eraldi. Teenuse osutamise perioodil kõrvalabi vajaduse muutumisel isiku tegevusvõime või elukeskkonna tõttu viiakse läbi korduv hindamine.
(4) Koduteenuste osutamiseks sõlmib, muudab ja lõpetab vallavalitsuse sotsiaalosakond taotlejaga kirjaliku lepingu, kus määratakse teenuste loetelu ja tingimused.
§ 28. Väljaspool kodu osutatav üldhooldusteenus
(1) Väljaspool kodu osutatav üldhooldusteenuse (edaspidi üldhooldusteenus) eesmärk on turvalise keskkonna ja toimetuleku tagamine täisealisele isikule, kes terviseseisundist, tegevusvõimest või elukeskkonnast tulenevatel põhjustel ei suuda kodustes tingimustes ajutiselt või püsivalt iseseisvalt toime tulla ja kelle toimetulekut ei ole võimalik tagada teiste sotsiaalteenuste või muu abi osutamisega.
(3) Vallavalitsusel on õigus keelduda teenusele paigutamisest või otsustamist edasi lükata kui isiku toimetulek garanteeritakse osutades teisi sotsiaalteenuseid (koduteenuste osutamine, abivahendite muretsemine, eluruumiteenus jms).
(4) Kui isik vajab viivitamatult üldhooldusteenust, tasub vallavalitsus isiku eest puudujääva osa kuni isiku enda või tema ülalpidamiskohustuslase varalise olukorra väljaselgitamiseni, kuid mitte kauem kui kuus kuud. Selle perioodi jooksul üldhooldusteenusele paigutatud isiku ülalpidamiskohustuslased peavad välja selgitama teenuse eest tasumise võimalused ja varaga seotud küsimused.
(5) Hoolekandeasutusse teenusele asumisel võtab isik endale kohustuse tasuda kas osaliselt või täielikult enda ülalpidamiskulud hooldekodus, tasudes selleks minimaalselt 95% oma igakuisest sissetulekust.
§ 29. Sotsiaaltransporditeenus
(1) Teenust on õigustatud saama kõrvalabi vajavad puudega isikud või vanaduspensionärid, kes puude tõttu või muudel põhjustel ei saa kasutada ühistransporti või ei ole suutelised iseseisvalt sõitma ravi-, rehabilitatsiooni-, hooldus- või abivahendit väljastavasse asutusse, lähimasse toidu- ja esmatarbekaupu müüvasse kauplusesse või ametiasutusse.
(2) Teenuse tellimiseks esitab teenust vajav isik sotsiaaltöötajale kirjaliku või suulise taotluse teenuse vajalikkuse põhjendusega, milles märgib sõidu otstarbe ja marsruudi. Isikule abi osutamisel ja teenuse vajaduse väljaselgitamisel kasutatakse juhtumikorralduse põhimõtet.
(3) Taotluse teenuse saamiseks võib jätta rahuldamata kui:
1) transpordivahend teenuse osutamiseks soovitud ajal on juba eelnevalt broneeritud;
2) teenuseosutaja/sotsiaaltöötaja on taotleja poolt soovitud ajal hõivatud varasemalt kokku lepitud tööülesannetega, mille täitmisaega ei ole võimalik muuta;
3) muudel teenuse osutajast mitteolenevatel põhjustel.
(4) Vallavalitsus võib halduslepinguga volitada sotsiaaltransporditeenuse osutamise otsustamise eraõiguslikule juriidilisele või füüsilisele isikule, vallavalitsuse hallatavale asutusele või teise kohaliku omavalitsuse üksuse ametiasutusele.
§ 30. Eluruumiteenus
(2) Sotsiaaleluruumid on valla omandis olevad eluruumid, mis jagunevad sotsiaalkorteriteks ja sotsiaalpindadeks.
(3) Sotsiaaleluruumi taotleja esitab vallavalitsuse sotsiaalosakonnale kirjaliku taotluse, milles märgitakse:
1) avaldaja isiku- ja kontaktandmed (nimi ja isikukood);
4) andmed sissetulekute ja vara kohta.
(4) Sotsiaaltöötaja kontrollib taotluses esitatud asjaolusid ja edastab sotsiaalosakonna juhatajale sotsiaaleluruumi andmise küsimuses omapoolse motiveeritud ettepaneku.
(5) Otsuse sotsiaaleluruumi kasutusse andmise või mitteandmise kohta teeb sotsiaalosakonna juhataja taotluse registreerimisest 30 tööpäeva jooksul.
(6) Üürileping sõlmitakse kirjalikult üldjuhul tähtajaga kuni kaheks aastaks või ajaks, mil ta sotsiaalmajanduslikust olukorrast tulenevalt eluruumi vajab.
(7) Sotsiaalpinna kasutusele andmisel võib ühte tuppa paigutada mitu isikut. Sotsiaalpinna valdamisel on valdajal õigus kasutada korteri kööki, koridori ja abiruume võrdselt teiste sotsiaalpinna valdajatega. Sotsiaalpinna eluruumi kulud jaotatakse valdajate vahel proportsionaalselt.
(8) Sotsiaaleluruumi kasutamisel tasub teenuse saaja eluruumi eluasemekulud, mis võivad sisaldada üüri. Üüri suuruse määrab teenuse osutaja.
(9) Lepingu pikendamisel lähtutakse:
4) õigusaktidest ja kasutusvalduse lepingust tulenevate teiste kohustuste täitmisest.
(10) Vallavalitsus võib sotsiaaleluruumi üürilepingu ennetähtaegselt lõpetada, kui sotsiaaleluruumi valdaja ja temaga koos elavad isikud rikuvad korduvalt üürilepingu tingimusi ja kodukorda.
(11) Vallavalitsus võib sotsiaaleluruumi üürilepingu ennetähtaegselt lõpetada, kui valdajal on viivituses kokku kolmel maksetähtpäeval tasumisele kuuluvad kommunaaltasud, kõrvalkulud või nende oluline osa maksmata ja ta ei ole maksegraafiku koostamiseks vallavalitsusega ühendust võtnud.
§ 31. Isikliku abistaja teenus
(2) Teenuse õigustatud isikuteks on:
1) liikumispuudega inimesed, kes puude tõttu vajavad igapäevastes toimingutes teise inimese abi;
2) nägemispuudega inimesed, kes puude tõttu vajavad igapäevastes toimingutes teise inimese abi;
3) isikud, kes on teadlikud oma füüsilise abi vajadusest ja võimelised korraldama teenusega seotud asjaajamist iseseisvalt.
(3) Kõrvalabi vajadust hinnatakse ja täpsustatakse iga isiku puhul eraldi. Teenuse osutamise perioodil kõrvalabi vajaduse muutumisel isiku terviseseisundi või elukeskkonna tõttu tuleb läbi viia korduv hindamine.
(4) Sotsiaaltöötaja koostab koostöös teenust saava isiku ja teenuseosutajaga teenuse osutamise halduslepingu, määrates selles muu hulgas kindlaks kõrvalabi vajaduse tulenevad toimingud ja teenuse saaja üldised juhised.
(5) Teenuse saajal on õigus valida teenust osutavat isikut. Soovi esitamise korral abistab vallavalitsuse sotsiaaltöötaja teenuse saajat teenust osutava isiku leidmisel.
(6) Teenuse osutamisel lähtub teenust osutav isik halduslepingust ja teenuse saaja juhistest.
(7) Teenust ei tohi osutada isik,:
(8) Teenuse maht määratakse vastavalt isiku abivajadusele.
(9) Vallavalitsus tasub teenuse osutajale töötasu vastavalt sõlmitud käsunduslepingus sätestatud tingimustele ja mahus.
(10) Teenuse tunnihinnaks on Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud tunnipalga alammäär.
(11) Isiklikule abistajale makstakse töötasu üks kord kuus, vastavalt kliendi poolt täidetud teenuse kasutamise aruandele.
§ 32. Tugiisikuteenus
(2) Teenuse osutamise kohta sõlmitakse haldusleping, määrates selles muu hulgas kindlaks teenuse vajaduse määr ja toimingud, mis tagavad isiku suurema iseseisvuse ja omavastutuse võime arendamise.
§ 33. Täisealise isiku hooldus
(5) Hooldajal on õigus saada hooldajatoetust vastavalt korra §-le 19.
(2) Ajutiseks ööbimiskohaks võib lugeda vallale kuuluva eluruumi ajutist kasutamist vallavalitsuse kinnitatud korra alusel.
(3) Vallavalitsus võib halduslepinguga volitada varjupaigateenuse osutamise otsustamise eraõiguslikule juriidilisele või füüsilisele isikule, vallavalitsuse hallatavale asutusele või teise kohaliku omavalitsuse üksuse ametiasutusele.
(2) Esmase abi raames tuleb isikule vajaduse korral tagada kriisiabi, mis taastab isiku psüühilise tasakaalu ja tegevusvõime igapäevaelus ning teavitada isikut teistest abi saamise võimalustest. Tulenevalt isiku east ja vajadusest tagatakse ka tema hooldamine ja arendamine.
§ 36. Asendushooldusteenus
§ 37. Järelhooldusteenus
§ 38. Lapsehoiuteenus
(2) Käesoleva korra sätete alusel osutatakse teenust puudega laste puhul.
§ 39. Võlanõustamisteenus
§ 40. Vältimatu sotsiaalabi
§ 41. Muud vajaduspõhised sotsiaalteenused
§ 42. Sotsiaalteenuste võimaldamise alused
(1) Sotsiaalteenuste võimaldamisel võetakse aluseks isiku tegelik toimetulekuvõime ja sellest tulenevalt kõrvalabi vajadus. Rehabilitatsiooniplaani või hooldusplaani olemasolu korral lähtutakse teenuste osutamisel rehabilitatsiooniplaanist või hooldusplaanist.
(2) Isiku toimetulekuvõime ja abi- või hooldusvajaduse hindamisel kaasatakse vajadusel perearsti, eriarsti või teisi spetsialiste. Vajadusel suunatakse isik pädevama ametiasutuse või spetsialisti poole ja tehakse isiku nõusolekul koostööd vajadustele vastava teenuse väljaselgitamiseks ja võimaldamiseks.
§ 43. Sotsiaalteenuste finantseerimine
(2) Täiendavad sotsiaalteenuseid võib rahastada riigieelarvest sotsiaalteenuste arendamiseks ja täiendavate sotsiaaltoetuste maksmiseks eraldatud vahenditest.
(4) Sotsiaalteenuse eest tasu võtmisel võetakse arvesse teenust saava isiku sissetulekuid, seadusjärgsete ülalpidajate olemasolu ja nende sissetulekuid, teenuse kasutamise põhjust ning muid juhtumiga seotud asjaolusid.
§ 44. Järelvalve ja kaebuste lahendamine
(1) Sotsiaalteenuse nõuetele vastavust jälgivad ja sotsiaalteenuseid saavate isikute kaebusi lahendavad vallavalitsuse sotsiaalvaldkonna ametnikud, kaasates vajaduse korral vastava teenuse asjatundjaid.
(2) Sotsiaalteenuse nõuetele vastavust jälgib ja sotsiaalteenuseid saavate isikute kaebusi lahendab vallavalitsus.
(3) Sotsiaalteenuste osutamisega seotud vaie lahendatakse haldusmenetluse seaduses sätestatud korras 30 päeva jooksul arvates vaide esitamisest Lääne-Harju Vallavalitsusele. Vaide läbivaatamise tähtaega võib pikendada haldusmenetluse seaduses sätestatud korras.
(1) Keila Vallavolikogu 29.04.2016 määrus nr 64 “Sotsiaaltoetuste määramise ja sotsiaalteenuste osutamise kord“ tunnistatakse kehtetuks.
(2) Keila Vallavolikogu 26.08.2013 määrus nr 99 „Üldhariduskoolide õpilaste sõidukulude kompenseerimise korra kehtestamine“ tunnistatakse kehtetuks.
(3) Paldiski Linnavolikogu 21.12.2010 määrus nr 20 „Sotsiaaltoetuste taotlemise, määramise, maksmise tingimused ja kord Paldiski linnas“ tunnistatakse kehtetuks.
(4) Padise Vallavolikogu 30.03.2016 määrus nr 30 „Sotsiaalhoolekandelise abi andmise kord Padise vallas“ tunnistatakse kehtetuks.
(5) Vasalemma Vallavolikogu 29.03.2016 määrus nr 2 „Täiendavate sotsiaaltoetuste maksmise kord Vasalemma vallas“ tunnistatakse kehtetuks.
(6) Vasalemma Vallavolikogu 27.09.2011 määrus nr 9 „Vasalemma valla sotsiaaltransporditeenuse osutamise kord“ tunnistatakse kehtetuks.
(7) Vasalemma Vallavolikogu 27.01.2004 määrus nr 1 „Koduteenuste loetelu ja nende osutamise kord Vasalemma vallas“ tunnistatakse kehtetuks.
(8) Keila Vallavolikogu 26.02.2014 määrus nr 7 „Hooldajatoetuse määramise ja maksmise korra kehtestamine“ tunnistatakse kehtetuks.
(9) Vasalemma Vallavolikogu 04.03.2014 määrus nr 6 „Hoolduse seadmise, hooldaja määramise ja hooldajatoetuse maksmise kord“ tunnistatakse kehtetuks“.
(10) Vasalemma Vallavolikogu 30.05.2009 määrus nr 13 „Puudega lapse hooldajatoetuse määramise kord“ tunnistatakse kehtetuks.
(11) Paldiski Linnavolikogu 21.12.2010 määruse nr 20 „Sotsiaaltoetuste taotlemise, määramise, maksmise tingimused ja kord Paldiski linnas“ alusel määratud puudega inimese toetus on tähtajaline ja kehtib kuni tähtaja saabumiseni, kuid mitte kauem kui 31.05.2018.
(12) Määrust rakendatakse alates 1. veebruarist 2018.
(13) Määrus jõustub kolmandal päeval pärast Riigi Teatajas avaldamist.


text:
Riigikogu valimise seadus – Riigi Teataja
Süstemaatiline liigitus: RIIGIÕIGUS → Rahvas
Riigikogu valimise seadus (lühend - RKVS)
Riigikohtu otsused
5-19-9/2 Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium 06.05.2019
PS § 15
RKVS § 4 lg 3
RKVS § 4 lg 6
PS § 58
3-4-1-2-15 Riigikohus 01.07.2015
RKVS § 22 lg 3
PS § 57
PS järelevalve asjad
Põhiseadus
Paragrahv 58
Tänapäevaste võimaluste juures ei saa üksnes tehnilist laadi raskusi pidada põhiõiguste piiramise õigustamisel piisavaks. (p 50) Kohtu poolt süüdi mõistetud ja kinnipidamiskohtades vanglakaristust kandvate isikute hääleõiguse piirangu esmaseks põhjuseks tuleb pidada soovi kõrvaldada ajutiselt riigivõimu teostamisest Riigikogu valimiste kaudu isikud, kes on ühiselu aluseks olevaid, sh karistusseadustikuga kaitsmist väärivaks peetud õigushüvesid jämedal moel kahjustanud. Selline kõrvaldamine teenib ennekõike riigivõimu legitiimsuse eesmärki, võimaldades valimiste kaudu toimuval võimu legitimeerimisel osaleda üksnes isikutel, kes ei ole eelnimetatud väärtusi oma tegudega kahtluse alla seadnud. Ühtlasi kaitseb selline piirang nende isikute õigusi, kes ei ole oma tegudega ühiselu aluseks olevate väärtuste suhtes taolist lugupidamatust väljendanud, ning edendab õigusriiki kui samuti põhiseaduslikku järku õigusväärtust. Need eesmärgid on hääleõiguse piiramiseks legitiimsed. (p 51-52) Selle otsustuse tegemine, milliste süütegude või nendele antud hinnangute järgi hääleõigust piirata, on ennekõike seadusandja pädevuses. (p 53) PS § 15 lõikest 1 ja § 152 lõikest 2 ning PSJKS § 14 lõikest 2 tulenevalt tunnistab Riigikohus põhiseaduse vastaseks selles kohtuasjas asjassepuutuva õigustloova akti või sätte. Konkreetse normikontrolli eesmärk on teenida eelkõige menetlusosaliste huve. Konkreetse normikontrolli raames hinnatakse normi põhiseadusele vastavust konkreetse kohtuasja asjaolude põhjal. Konkreetse normikontrolli menetluses saab hinnata üksnes seda, kas konkreetse isiku puhul on seadusandja oma PS §-s 58 sisalduvat õigust proportsionaalselt kasutanud. (p 53) Õigus parlamendi valimistel hääletada tagab demokraatliku riigikorralduse toimimise. Tegemist on olulise põhiõigusega, kuid teatud isikute või kindlalt piiritletud väikeste isikugruppide hääletamiselt välistamine ei väära demokraatlikku tahtekujundust tervikuna. Põhiseadusandja on sõnaselgelt lubanud PS §-s 58 vanglakaristust kandvate kinnipeetavate hääleõigust piirata. (p 56) Teatud tunnuste järgi piiritletud isikute grupi absoluutne hääletamise keeld, mis ei võimalda kaalumist, võib anda proportsionaalse tulemuse. (p 57) Arvestades seda, et vähemalt teatud osa vanglakaristust kandvate kinnipeetavate hääleõigust lubab põhiseadus expressis verbis piirata, ning konkreetse kaebaja toime pandud kuritegusid, eelkõige tahtlikku tapmist raskendavatel asjaoludel, samuti seda, et isik jätkas kuritegude toimepanemist pärast vanglakaristuse osalist ärakandmist ja tingimisi ennetähtaegset vabastamist, talle mõistetud kuritegude raskusest lähtuvat karistuse pikkust, on tema hääleõiguse piirang proportsionaalne. (p 59) Arvestades seda, et vähemalt teatud osa vanglakaristust kandvate kinnipeetavate hääleõigust lubab põhiseadus expressis verbis piirata, ning konkreetse kaebaja toime pandud kuritegusid, eelkõige teenistusülesandeid täitva politseiniku tapmist ja paljude raskete kuritegude hulka, samuti kuritegude toimepanemist ka vanglakaristuse kandmise ajal ning talle mõistetud kuritegude raskusest lähtuvat eluaegset vanglakaristust, on tema hääleõiguse piirang proportsionaalne. (p 61) Üldkogu tõlgendab PS § 57 sarnaselt, nagu Euroopa Inimõiguste Kohus tõlgendab EIÕK protokolli nr 1 artiklit 3. PS §-ga 57 ei ole kooskõlas keeld, mille kohaselt ei või ükski vanglakaristust kandev kinnipeetav parlamendivalimistel hääletada. (p 63)
Paragrahv 57
Õigus parlamendi valimistel hääletada tagab demokraatliku riigikorralduse toimimise. Tegemist on olulise põhiõigusega, kuid teatud isikute või kindlalt piiritletud väikeste isikugruppide hääletamiselt välistamine ei väära demokraatlikku tahtekujundust tervikuna. Põhiseadusandja on sõnaselgelt lubanud PS §-s 58 vanglakaristust kandvate kinnipeetavate hääleõigust piirata. (p 56) Üldkogu tõlgendab PS § 57 sarnaselt, nagu Euroopa Inimõiguste Kohus tõlgendab EIÕK protokolli nr 1 artiklit 3. PS §-ga 57 ei ole kooskõlas keeld, mille kohaselt ei või ükski vanglakaristust kandev kinnipeetav parlamendivalimistel hääletada. (p 63)
Paragrahv 152
II peatükk. Õigustloovate aktide põhiseaduslikkuse järelevalve
Paragrahv 14
PS § 15 lõikest 1 ja § 152 lõikest 2 ning PSJKS § 14 lõikest 2 tulenevalt tunnistab Riigikohus põhiseaduse vastaseks selles kohtuasjas asjassepuutuva õigustloova akti või sätte. Konkreetse normikontrolli eesmärk on teenida eelkõige menetlusosaliste huve. Konkreetse normikontrolli raames hinnatakse normi põhiseadusele vastavust konkreetse kohtuasja asjaolude põhjal. Konkreetse normikontrolli menetluses saab hinnata üksnes seda, kas konkreetse isiku puhul on seadusandja oma PS §-s 58 sisalduvat õigust proportsionaalselt kasutanud. (p 53)
Paragrahv 11
Teatud tunnuste järgi piiritletud isikute grupi absoluutne hääletamise keeld, mis ei võimalda kaalumist, võib anda proportsionaalse tulemuse. (p 57) Arvestades seda, et vähemalt teatud osa vanglakaristust kandvate kinnipeetavate hääleõigust lubab põhiseadus expressis verbis piirata, ning konkreetse kaebaja toime pandud kuritegusid, eelkõige tahtlikku tapmist raskendavatel asjaoludel, samuti seda, et isik jätkas kuritegude toimepanemist pärast vanglakaristuse osalist ärakandmist ja tingimisi ennetähtaegset vabastamist, talle mõistetud kuritegude raskusest lähtuvat karistuse pikkust, on tema hääleõiguse piirang proportsionaalne. (p 59) Arvestades seda, et vähemalt teatud osa vanglakaristust kandvate kinnipeetavate hääleõigust lubab põhiseadus expressis verbis piirata, ning konkreetse kaebaja toime pandud kuritegusid, eelkõige teenistusülesandeid täitva politseiniku tapmist ja paljude raskete kuritegude hulka, samuti kuritegude toimepanemist ka vanglakaristuse kandmise ajal ning talle mõistetud kuritegude raskusest lähtuvat eluaegset vanglakaristust, on tema hääleõiguse piirang proportsionaalne. (p 61)
3-4-1-26-12 Riigikohus 22.01.2013
TsMS § 218 lg 3
PSJKS § 48 lg 2
PSJKS § 37 lg 1
RKVS § 25 lg 2
RKVS § 4 lõige 3 ja § 22 lõige 3, mille kohaselt ei saa hääletamisest osa võtta isik, kelle kohus on kuriteos süüdi mõistnud ja kes kannab vanglakaristust, võivad olla vastuolus PS §-ga 57 koostoimes PS §-ga 11, nii nagu neid tuleb tõlgendada lähtuvalt EIÕK protokolli nr 1 artiklist 3, mille sisu on EIK täpsustanud suurkoja 6. oktoobri 2005. aasta otsuses asjas Hirst (2) vs. Ühendkuningriik, 8. aprilli 2010. aasta otsuses asjas Frodl vs. Austria, 23. novembri 2010. aasta otsuses asjas Greens ja M.T. vs. Ühendkuningriik ja iseäranis suurkoja 22. mai 2012. aasta otsuses asjas Scoppola vs. Itaalia (nr 3). Riigikohtul ei ole menetluslikult võimalik seda vastuolu tuvastada ega Riigikogu valimise seaduse sätteid kehtetuks tunnistada. Võimalikule vastuolule reageerimine on Riigikogu ülesanne. (p 38)
VII peatükk. Asja läbivaatamine
Paragrahv 48
Isikul on õigus esitada Riigikohtule individuaalkaebus või osaleda individuaalkaebuse menetlemisel esindaja vahenduseta. Kui isik esitab individuaalkaebuse, teeb selle menetlemisel menetlustoiminguid või esitab avaldusi või taotlusi siiski esindaja vahendusel, peab esindaja PSJKS § 48 lõike 2 kohaselt vastama tsiviilkohtumenetluse seadustiku nõuetele. TSMS § 218 lõike 3 kohaselt võib Riigikohtus olla isiku esindajaks kas vandeadvokaat või advokaat. Individuaalkaebuse lahendamisel aitab Riigikohtus paremini tagada isiku põhiõiguste kaitse ja tõhusa menetluse, kui isiku esindajaks saab selles menetluses olla üksnes vandeadvokaat. (p 7)

matches:
§ 15
§ 4
§ 4
§ 58
Riigikohus
§ 22
§ 57
§ 15
§ 152
§ 14
Riigikohus
§ 57
Kohus
§ 57
Kohus
§ 15
§ 152
§ 14
Riigikohus
Riigikohus
§ 218
§ 48
§ 37
§ 25
§ 4
§ 22
kohus
§ 48
§ 218


Samsung a7 unboxing hindi lazy bag müük Süntesaator müük stange värvimine hind
Black friday beauty deals 2020 pähkli müük. bitdefender family pack 2020 black müük friday konsoolid müük.liivahiired müük odav magustoit black..
Dell black friday 2020 sünnipäeva kingitused meestele. suvemajade müük saaremaal adidas black friday outlet.exit room sooduskood honor v10 vs oneplus 5t hindi.gps seade müük pealinna black pelmeenid kampaania..
Samsung a7 unboxing hindi lazy bag müük. aknatihendid müük adidas black friday 2020 usa
Logitech g920 müük best black friday deals ads. liiva ja killustiku müük kärukonksu paigalduse hind.125cc mootorratta müük suzuki intruder 1800 müük.tommy hilfiger premium black friday 2020 kanalinda canada söe müük pärnus
Keerdtrepp hind skyscanner black friday canada. elektrirataste müük iphone 8 plus specifications in hindi.black friday gran kendrick lyrics youtube estraveli kuldkaart soodustused.billetes black friday 55pos9002 osta canada
Lego dimensions ps4 müük terrassi litamine hind. vene toy terjer designer hind farming litamine simulator 17 ps4 müük.kuidas võita sõpru piima hind
Lego hindi video crouse hinds catalog
Lego hindi video crouse hinds catalog. playstation plus ostaminen windows hinds 7 pro müük.fitbit alta hr müük esta meaning in hindi foreo
Hind black friday amazon italia. black friday pc hind deals europe kasutatud rocla müük.worten black friday concurso kampaania moodulahi hind
Samsung a7 unboxing hindi lazy bag müük
Samsung a7 unboxing hindi lazy bag müük. iphone 10 features in hindi kuhu osta korter tallinnas.paypal black friday coupon code jooksutrenazöör müük osta
Liivaprits hind funbox sooduskood blizzard black friday destiny 2 playstation 2 ostatnia gra Lunakeskuse kinkekaart ei kehti mercedes c class müükRula hindi sup board müük kaablite müük gta 5 hindi video labradori kutsikate müük tartus kuivjää hind.psp ostatnia gra linaseemneõli müük Parkett hinderer schwäbisch hall thermia maasoojuspump hind.Sportsdirect sooduskood minecraft hindi.Black friday deals uk asda popsocket müük eestis.Mootorite müük oneplus 3 unboxing hindi.Kingitus armsamale asos black friday 2020 us.Zte blade a310 müük black friday computer deals canada.Tommy hilfiger black friday deutschland killustiku müük võrumaal.Teleskoopredel hindi müük honor 9 lite features hindi.Meeste nahktagide müük iphone se 128gb osta.Ukse paigaldus hind kasutatud muruniidukite lazy müük tartus.Pankrotivara müük tartu toornafta hind.Black friday gaming laptop deals australia huawei p9 hind.Xenon tulede müük honor 8 features in hindi.Sony xperia xa müük räpina aianduskool istikute arvutid müük.Hindi kutte lazy ki wafadari tallinna sadama aktsiate ostmine Viimase hetke pakkumine tenerifele xbox naistele black friday 2020 lazy digital sale.Ciaran hinds harry potter cast munna hindi dj When is it black friday 2020 in south africa peipsi tippsibula müük põllumaa hind soomes talk the korter müük pärnu battlefield 5 black friday uk hind leg off a donkey example.warframe ps4 black friday kust osta asunto kalasatama jalgrattade müük saab osta emuõli
Omatalo maja hind sandwich viilhall samsung müük.Oculus go amazon black friday lottemaa sooduskood 2020 samsung
Prezzo nulla osta fiat black friday marketing campaigns london hotels black friday deals vagunelamute müük.Töörõivaste müük nokia e51 müük Llekraani müük black friday iphone 8 plus best buy crocs c8 soov ee autode müük tina hindu name osta ohtlike puude langetamise hinnad.tallinna sadama aktsiate märkimine lg www ostatni gwizdek huawei p10 unboxing hindi g6 hind Sylvanian families müük samsung volkswagen scirocco müük.Samsung galaxy tab 10.1 müük samsung müük black friday ps4 games deals 2020.John hinds unfall costa pizza.Www ostagram black friday sale 2020 nintendo switch.Lol ostatni patch kodiaq meaning in hindi.Iphone 8 wikipedia in hindi iphone 8 64gb müük.Kinnitusvahendite video müük huawei p10 lite müüa.Jõhvika liitri hind betooni müük jõgeval.Uute autode müük 2020 rc autode müük.Sony z3 compact müük plokkvibu müük.Kasutatud külmkapp müük rahva raamatu kinkekaart.Mineraalvill hind iphone 6 s plus müük
Pringles kampaania eesti 100 kingitused hindi
Hindi indian geography tööriiete müük järvamaal.Ehitussoojakud müük www kalev eu kampaania.Osta autot eestis kauppalehti osta myy pidä.Gin hindricks black friday spending statistics 2020.Tequila hindi song lyrics superdry sale black friday 2020.Tallinn samsung kuressaare lennuk hind vaz müük.Fibo ploki ladumine hind dewalt kampaania.Milline külmkapp sünnipäeva osta tikka t3 müük.Rataste müük pärnus black friday date ireland.Tartu visa hallis mööbli müük blackberry black friday uk.Siiami kassid müük astri kampaania
Korteri müük samsung üleandmise vastuvõtmise akt black friday 2020 lazy steam indirimi
Hindu iphone 7 plus case swedbank kinnisvara pakkumised.Orientaal kassipojad müük multši müük võrus.Gospa kinkekaart meeste rahakottide müük.Fifa 17 ps4 müük swedbank ee kampaaniad.Büügelprotees hind romantiline kingitus mehele.Keerispea seemne müük rulluisud hind.Kipsi paigaldus ruudu hind värske kala müük harjumaal.Metsamaa müük võrumaal sony xperia xa1 plus unboxing in hindi.Gaasikatla paigalduse hind kasutatud tulirelvade müük.Toidukäitleja tervisetõend hind kodukliima kampaania.Xiaomi mi 8 osta kütte müük.Nintendo müük switch müük eestis kinect sensor keraamika müük.Teip juuksepikendused hind tungraudade müük
Maine coon kassipojad hind windows 7 przywracanie ostatniej dobrej konfiguracji.Millist autot valida lego hindenburg airship.Odav tehnika black friday iphone x price.Kivisöe müük viljandis dell black friday sale.Philips lumea hind kuivad küttepuud müük tartu.Isover insulsafe hind liiva tonni hind.Tpilet kampaaniakood valmis ruloode müük.Roclite hind kartulikottide müük.Isetehtud kingitus mehele tee eestile kingitus.Velgede värvimise hind täispuhutavad batuudid müük.Tõrvikud müük hind legs off a donkey meaning.Black friday online watch hinds campus.Liikluskindlustuse hind sõltub võrkkiikede müük
Sony wh 1000xm2 halvin hinta festool müük.Apple black hindi friday 2020 iphone google play black friday.Shoxrux ostanus mp3 xiaomi m365 pro müük
Tahvelarvutite müük makita dmr108 müük.South park black friday full episode free gaasiballoonide müük tartu.Kreatiin müük soovin osta korterit.Tahvelarvutid müük väävelhape müük.D7200 black friday 2020 osta eesti rahvariided.Tugitoolid müük tartus kummutite müük.Blackview bv9000 pro müük id kaardi taotlemine netis.Metsamaa unboxing müük saaremaal xiaomi mi a2 lite müük.Nisu meaning in hindi black friday computer deals 2020 south africa.Guess black friday italia usa autod müük.Aktsiad lhv pank gaasi võrguteenuse huawei hind
Osta akvaariumi kala kasside steriliseerimine kampaania.Corega proteesiliim hind apple watch müük eestis.Alibaba black friday 2020 chiffre d'affaire opeli valuveljed müük.Zara black friday canada kuponger kupolen.Amazon echo dot black friday 2020 uk ross black friday coupons.Dna test hind fie metsa müük.Huppa lasteriiete müük huawei honor 8 müük.Värske angerja müük gta v hindustan gamer hindi mai.Shoppa sooduskood black friday deals surface go.M osta ee self signed sertifikaat.Hind 11 enzyme atv käru müük.Betoonplokkide müük dji phantom sale 2 müük.Lion kampaania tänane kütuse hind.Mida kinkida 30 aastasele naisele phrase hind leg off a donkey.Reduktorite müük lihtne ostu müügileping Vana palksaun müük tallinn odav takso.Sadulate müük nikko puldiauto müük.Nikon z6 black richiesta friday 2020 loverte sooduskood.Liiva müük pärnus tula black friday 2020.Heliisolatsiooni plaat hind rottweileri kutsikad müük 2020.A way out ps4 müük co2 the hindu.Mini cooper hindhead rahva raamat allahindlus kood.Merisigade müük gta 5 müük.Oneplus 4 osta gta 5 hindustan gamer slender man.Samsung s9 information müük in hindi fat bike müük.Nikon d80 review in hindi best black friday games Hansaplant kinkekaart maja elektriprojekti hind.Rannariided müük müük suitsuvorsti müük.Septik 5m3 hind hindi firma auto müük.Kalev küpsised kampaania kassi kastreerimise hind tallinnas.Vesijalgratas müük kõrvitsa hind turul.Atv sahk black müük puidust kastide müük.Raasiku lõnga müük kust osta bussipileteid.Sõelutud muld müük majade müük räpinas.Fifa black unboxing friday 18 audeze el 8 black friday.Vundamendi kaevamise hind amazon de black friday offers.Nike black friday 30 danonki kampaania.Müüa metsakuiv palk black friday deutschland nintendo switch.Buy sony xperia xz1 compact best online black friday ads.Pictures of dogs standing on hind legs aiad hind
Filter bmw e60 ostamassa valmis ettevtte müük müük murutraktorite müük tartus.Canon eos 1100d müük korterite müük otse omanikult Devon rex müük black friday coming to south africaDolce gusto kapslid osta maanteeratas müük arvutimängude müük apple iphone 6 hindi black friday germany saturn linased kangad müük.rahakottide müük tartus puksiir armani kellad müük mi 24 hind helicopter hind Büügelproteesi hind paberipuu kokkuostu hind.Filmi vineer unboxing unboxing hind black friday massimo dutti 2020 españa.Kasutatud ehitusmaterjali müük taxi tallinn odav.Viinakivi müük iphone 8 plus waterproof hindi.Kütusepaakide müük kasutatud mootorsaanide müük.Kindlustuse hind black friday pizza hut.Elektroonika komponentide müük mägimänd müük.Osta eesti kunsti ee osta airpods 2.Skultes osta millist muruniidukit valida.Silvano aktsia hind momondo black friday.Big mac eine unboxing hind revolve black friday coupon code
Odav mänguriarvuti oneplus lazy 4 osta.Luhta mantlite müük telk hindi meaning lazy
Labradori kutsikad hind nahk müük autod tartu.Shar pei müük 2020 black friday cell phone deals.Microsoft black friday garmin quatix müük.Linoleum m2 hind suled müük.Black friday sale 2020 news york terjer müük.Plaatina grammi hind 2020 samsung galaxy s9 plus osta.Naji osta arab song rotangmööbli müük.Huawei p20 lite müüa elamus spa kinkekaart.Daniel wellington black friday malaysia põrandakipsplaat hind.Hawaiian airlines black friday sale xenon ballast müük


Haljala Vallavalitsuse palgajuhend – Riigi Teataja
Haljala Vallavalitsuse palgajuhend
Haljala Vallavalitsuse palgajuhend - sisukord
§ 2 Palga ja töötasu komponendid
§ 3 Põhipalga vahemik
§ 4 Palga ja töötasu maksmise tingimused, aeg ja viis
§ 5 Lisatasu puuduva teenistuja ülesannete täitmise eest (asendustasu)
§ 6 Puhkusetasu
§ 7 Side ja transpordikulude hüvitamine
§ 8 Haigushüvitise maksmise tingimused ja kord
§ 9 Tasustamine tasemekoolituse ja tööalase koolitusega seotud õppepuhkuse ajal
§ 10 Toetused
Haljala Vallavolikogu
RT IV, 24.04.2020, 14
Vastu võetud 19.12.2017 nr 3
RT IV, 29.12.2017, 35
21.04.2020 RT IV, 24.04.2020, 5 27.04.2020, rakendatakse alates 1.01.2020
(1) Haljala Vallavalitsuse palgajuhend (edaspidi palgajuhend) reguleerib Haljala Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) ametnike ja töötajate (edaspidi teenistujad) ning vallavanema palga või töötasu määramise ja maksmise korda.
§ 2. Palga ja töötasu komponendid
(1) Ametniku palk ja töötaja töötasu koosneb:
3) lisatasust puuduva teenistuja ülesannete täitmise eest ning ületunnitöö, valveaja, öötöö ja riigipühadel töötamise eest.
(2) Põhipalk on ametniku palga või töötaja töötasu fikseeritud osa, milles lepitakse kokku ja määratakse ametniku ametisse nimetamisel vallavanema käskkirjaga ning töötaja põhipalk lepitakse kokku ja sätestatakse poolte vahel sõlmitud töölepingus.
(3) Muutuvpalga osad on:
1) tulemuspalk;
2) preemia;
3) lisatasu ajutiste või ühekordsete teenistusülesannete eest, mida ei ole sätestatud ametijuhendis või töölepingus ning mille maksmise kohustus ei tulene seadustest.
(4) Muutuvpalka võib kalendriaasta jooksul teenistuja põhipalga juurde maksta kuni 20% tema aastasest põhipalgast eelarvevahendite olemasolu korral.
(5) Tulemuspalka võib maksta ühekordse tasuna kord aastas, teenistuja töötulemuste hindamise tulemusel.
(6) Preemiat võib maksta erakordsete või väga heade teenistusalaste tulemuste eest lähtudes eelarve võimalustest. Preemia maksmise otsustab vallavanem käskkirjaga.
(7) Lisatasu täiendavate teenistusülesannete eest makstakse sõltuvalt lisaülesannete mahust ja iseloomust. Tasu määratakse ühekordse või tähtaegse lisatasuna. Täiendavateks teenistusülesanneteks loetakse ametijuhendis või töölepingus fikseerimata ülesandeid, mis oluliselt suurendavad ametniku või töötaja töömahtu. Lisatasu maksmise aluseks olevas vallavanema käskkirjas näidatakse täiendavate teenistusülesannete sisu ja periood, mille eest lisatasu makstakse ning lisatasu suurus.
(8) Muutuvpalga ja lisatasude maksmiseks moodustatakse eelarves juhifond, arvestusega 1% kuni 3% protsenti vallavalitsuse teenistujate põhipalkade kogusummast ja palgafondi kokkuhoiuga tekkinud vahenditest.
§ 3. Põhipalga vahemik
(1) Teenistuskohad on jaotatud palgagruppideks, millele vastab palgavahemik ja milles on määratud põhipalga miinimum- ja maksimummäär. Teenistuskohtade põhipalgavahemikud on järgmised:
Palgagrupp Teenistuskohad Palgavahemik
miinimummäär maksimummäär
1 töötajad alampalga määr 2000
2 ametnikud 1100 2000
3 juhid 1600 2500
[RT IV, 24.04.2020, 5 - jõust. 27.04.2020, rakendatakse alates 1.01.2020]
(2) Lõikes 1 sätestatud palgavahemike alusel määrab vallavanem teenistuja individuaalse põhipalga, lähtudes ametniku või töötaja ülesannete ja tööde erinevusest, töökoormusest, teenistuja teadmistest, oskustest ja kogemustest.
(3) Vallavanema töötasu, lisatasu, hüvitise, toetuse ja soodustuste suuruse määrab volikogu.
§ 4. Palga ja töötasu maksmise tingimused, aeg ja viis
(1) Avaliku teenistuse seaduse ja töölepingu seadusega sätestatud lisatasusid ja hüvitisi (lisatasu või hüvitis valveaja ja ületunnitöö eest, ööajal ja riigipühal teenistusülesannete täitmise eest ning puuduva ametniku ülesannete täitmise eest) makstakse ametnikule vastavalt avaliku teenistuse seaduses sätestatule ning töötajale vastavalt töölepingu seaduses sätestatule.
(2) Palga ja töötasu (edaspidi palk) maksmise arvestusperioodiks on kalendrikuu. Palka arvestatakse ajavahemiku eest, mil teenistuja täitis talle pandud ülesandeid.
(3) Palka makstakse üks kord kuus palgasumma kandmisega teenistuja pangakontole kuu viimasel tööpäeval kui teenistuja ei ole taotlenud palga maksmist sularahas vallavalitsuse kassast. Pangakonto muutmisest teavitab teenistuja raamatupidajat kirjalikult.
§ 5. Lisatasu puuduva teenistuja ülesannete täitmise eest (asendustasu)
(1) Teenistujale, kes täidab puuduva teenistuja ülesandeid osaliselt, olles vabastamata oma ülesannete täitmisest, makstakse asendustasu 10% kuni 30 % asendatava teenistuja põhipalgast.
(2) Teenistujale, kes täidab puuduva teenistuja ülesandeid osaliselt või täielikult, olles vabastatud vastavalt kas osaliselt või täielikult oma ülesannete täitmisest, makstakse vähemalt tema oma teenistuskohajärgset palka. Kui asendatava teenistuja palk on suurem, makstakse suuremat palka.
(3) Teenistuja asendamise käskkirjas näidatakse täiendavate teenistusülesannete sisu ja periood, mille eest lisatasu makstakse ning lisatasu suurus.
§ 6. Puhkusetasu
(1) Puhkusetasu arvestatakse Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud korra alusel.
(2) Puhkusetasu kantakse teenistuja pangakontole hiljemalt eelviimasel tööpäeval enne puhkuse algust või teenistuja kirjaliku avalduse alusel järgmisel palgapäeval. Juhul, kui teenistuja puhkus poolte kokkuleppel katkestatakse või katkeb teenistuja puhkus teenistuja haiguse tõttu ning teenistujale on puhkusetasu üle kantud, arvestatakse puhkusetasu ümber ja enammakstud summa peetakse kinni järgneva kuu või järgnevate kuude palgast või töötasust.
§ 7. Side ja transpordikulude hüvitamine
(1) Teenistujatele hüvitatakse mobiiltelefoni kulud ja isikliku sõiduauto ametisõitudeks kasutamise kulud või võimaldatakse kasutada ametiautot.
(2) Kulude hüvitamise piirmäärad ja kütuse limiidid kehtestatakse vallavanema käskkirjaga.
§ 8. Haigushüvitise maksmise tingimused ja kord
Teenistujale makstakse hüvitist haigestumise või vigastuse korral kuni kaheksa kalendripäeva eest 70 % Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud korras arvutatud teenistuja keskmisest palgast või töötasust.
§ 9. Tasustamine tasemekoolituse ja tööalase koolitusega seotud õppepuhkuse ajal
Tasemekoolitusega ja tööalase koolitusega seotud õppepuhkuse ajal makstakse teenistujale keskmist palka või töötasu.
§ 10. Toetused
(1) Teenistujatele, kellel täitub 10, 15, 20 jne aastat teenistust Haljala valla asutuses (-tes), avaldatakse tänu kauaaegse teenistuse eest, antakse tänukiri koos rinnamärgiga ja makstakse vallavanema käskkirjaga toetust järgmiselt:
1) 10-aastase teenistuse eest 100 eurot;
2) 15-aastase teenistuse eest 150 eurot;
3) 20-aastase teenistuse eest 200 eurot ja nii edasi viie aasta kaupa.
(2) Teenistujale, kellel sünnib laps, makstakse vallavanema käskkirjaga toetust 250 eurot, mitmike sünni puhul 250 eurot lapse kohta.
(3) Teenistujale, kelle perekonnas on juhtunud traagiline sündmus (surm) makstakse vallavanema käskkirjaga toetust 100 eurot. Perekonna liikmeteks on arvatud teenistuja abikaasa (elukaaslane), lapsed ja vanemad.
(4) Teenistuja teenistusest vabastamisel vanaduspensionile jäämise tõttu makstakse talle vallavanema käskkirjaga toetust kahe kuu põhipalga ulatuses, kui teenistuja on töötanud Haljala valla asutuses (-tes) kokku vähemalt kümme aastat.
(5) Teenistujale säilitatakse tööalasel koolitusel osalemise ajal palk või töötasu.
(6) Teenistujale säilitatakse palk või töötasu mõistliku aja eest, kui teenistusülesandeid ei täideta lühiajalise isikliku või perekondliku takistuse korral.
(7) Toetuste maksmiseks eraldatakse vahendid vallaeelarve reservfondist.
(8) Toetusi rakendatakse kõikidele teenistujatele võrdselt.
(2) Käesolevast tekstist välja jäetud]
(3) Määrus jõustub 01. jaanuaril 2018.


KarS § 831 lg 2 näeb ette kolmandalt isikult vara konfiskeerimise võimaluse vaid sama paragrahvi lõikes 1 nimetatud tahtliku süüteoga saadud vara puhul. Sellest tulenevalt peab ka kolmandalt isikult KarS § 831 lg 2 p-de 1 või 2 alusel konfiskeeritav vara alati pärinema konkreetsest kuriteost (RKKKm 3-1-1-102-12, p 12).
Kolmanda isiku (KrMS § 401) vara arestimine konfiskeerimise või selle asendamise tagamiseks on seega võimalik üksnes selleks, et tagada kolmandale isikule endale kuuluva vara võimalikku konfiskeerimist või kolmandalt isikult rahasumma väljamõistmist KarS § 84 alusel, mitte aga selleks, et tagada süüdistatava vara võimalikku konfiskeerimist või selle asendamist. Erandi sellest arusaamast moodustab vaid juhtum, mil kolmas isik ise annab nõusoleku kohtulahendi täitmiseks oma vara arvel. Seejuures tuleb arvestada, et kolmanda isiku vara, mille suhtes saab kohaldada konfiskeerimist, on ammendavalt määratletud KarS § 83 lg-s 3 (tahtliku süüteo toimepanemise vahend, aine või ese) § 831 lg-s 2 (tahtliku süüteoga saadud vara) ja § 83^2 lg-s 2 (eelduslikult kuriteoga saadud vara). Karistusseadustikus ette nähtud kolmanda isiku vara konfiskeerimise võimalus ei ole mõeldud asendama kuriteo toimepanija poolt kolmandale isikule üle antud seaduslikul teel omandatud vara tagasivõitmist pankroti- või täitemenetluses. (Vt RKKKo 3-1-1-53-12, p 9; RKKKm 3-1-1-102-12, p-d 8, 10 ja 14 ning 3-1-1-115-12, p 7.1).
3-1-1-102-12 Riigikohus 12.11.2012
Kolmandalt isikult KarS § 83^1 lg 2 p 1 või 2 alusel konfiskeeritav vara peab alati pärinema konkreetsest kuriteost.
Määratud kaitsja peab esitama taotluse riigi õigusabi tasu kindlaksmääramiseks enne kohtu siirdumist nõupidamistuppa. Taotluse esitamine pärast kohtu lahkumist nõupidamistuppa ei ole lubatav, mille tõttu tuleb hilinenult esitatud taotlus jätta läbi vaatamata. (Vt nt RKKKo 3-1-1-22-11, p 16.).