Korterelamute rekonstrueerimise toetuse andmise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Korterelamute rekonstrueerimise toetuse andmise tingimused ja kord
Korterelamute rekonstrueerimise toetuse andmise tingimused ja kord - sisukord
§ 2 Toetuse andmise eesmärgid ja väljundnäitajad
§ 3 Meetme rakendusüksus ja –asutus
§ 6 Puhastulu arvestamine
§ 9 Abikõlblikud kulud
§ 10 Tehniline konsultant
§ 11 Mitteabikõlblikud kulud
§ 12 Projekti abikõlblikkuse periood
§ 13 Toetuse osakaal
§ 14 Toetusega saavutatav tulemus
§ 15 Toetusega saavutatava tulemuse erisus
§ 16 Eelnevalt teostatud rekonstrueerimistööde arvestamine
§ 17 Toetuse piirsumma
§ 18 Rekonstrueerimise erisused
§ 19 Toetuse taotlemine
§ 20 Nõuded taotlejale
§ 21 Taotleja ja toetuse saaja kohustused
§ 22 Nõuded taotlusele
§ 23 Taotluse menetlemine
§ 24 Projektide valikukriteeriumid ja -metoodika
§ 25 Taotluse rahuldamine või osaline rahuldamine
§ 26 Taotluse rahuldamata jätmine
§ 27 Taotluse rahuldamise otsuse muutmine ja kehtetuks tunnistamine
§ 28 Rekonstrueerimistööde hanked
§ 29 Projekteerimistööde ja teenuste hanked
5 Toetuse maksmise tingimused ja aruannete esitamine
§ 30 Toetuse maksmise tingimused
§ 31 Maksetaotluse menetluse peatamine ja toetuse maksmisest keeldumine
§ 32 Aruannete esitamise tähtajad ja kord
6 Toetuse saaja ja rakendusüksuse õigused ja kohustused ning finantskorrektsioonid
§ 33 Toetuse saaja õigused ja kohustused
§ 34 Rakendusüksuse ülesanded
§ 35 Finantskorrektsioonid
§ 36 Määruse rakendamine
§ 37 Määruse kehtetuks tunnistamine
RT I, 26.04.2019, 7
Vastu võetud 04.04.2019 nr 24
RT I, 09.04.2019, 6
22.04.2019 RT I, 26.04.2019, 6 29.04.2019
(1) Määrus kehtestatakse Ühtekuuluvuspoliitika fondide rakenduskava 2014–2020 prioriteetse suuna „Energiatõhusus” meetme „Energiatõhususe saavutamine elamumajanduses” tegevuse „Korterelamute rekonstrueerimise toetamine” eesmärkide elluviimiseks.
(2) Toetust antakse vastavalt Vabariigi Valitsuse seaduse § 30 lõike 31 alusel kinnitatud konkurentsivõime kavas ja selle tegevuskavas aastateks 2018–2020 nimetatud valitsuse poliitika põhisuuna „Majanduse üldise ressursi- ja energiamahukuse vähendamine” meetmele „Energiasäästu investeeringute paketi elluviimine korterelamute rekonstrueerimiseks”.
(3) Toetust antakse § 8 lõikes 1 nimetatud tegevuste elluviimiseks korterelamus, mis on ehitatud ja kasutusse võetud enne 1993. aastat ning milles on korteriühistu või mis on tervikuna kohaliku omavalitsuse üksuse omandis.
(4) Toetust ei anta korterelamu osas, mille rekonstrueerimiseks on eraldatud § 36 lõikes 2 nimetatud määruse või majandus- ja kommunikatsiooniministri 17. augusti 2010. a määruse nr 52 „Rohelise investeerimisskeemi „Korterelamute rekonstrueerimise toetus” kasutamise tingimused ja kord” alusel korterelamute rekonstrueerimise 25-protsendise, 35-protsendise või 40-protsendise osakaaluga toetust.
§ 2. Toetuse andmise eesmärgid ja väljundnäitajad
1) elamusektori kaasajastamine;
2) avaliku ruumi ja elukeskkonna parendamine;
3) korterelamute ohutuse tagamine;
4) korterelamute energiatõhususe ja parema sisekliima saavutamine;
5) taastuvenergia kasutuselevõtu soodustamine;
6) kodumajapidamiste energiakulude vähendamine;
7) energiasõltuvuse ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine.
(2) Määrus panustab meetme järgmiste väljundnäitajate saavutamisesse:
1) paranenud energiatarbimisklassiga korterite arv;
2) rekonstrueeritud hoonete pindala;
§ 3. Meetme rakendusüksus ja –asutus
(1) Rakendusüksus on perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse (edaspidi struktuuritoetuse seadus) § 12 lõike 3 alusel Vabariigi Valitsuse kinnitatud perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse meetmete nimekirjale Sihtasutus KredEx.
(2) Rakendusasutus on vastavalt struktuuritoetuse seaduse § 12 lõike 3 alusel Vabariigi Valitsuse kinnitatud perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse meetmete nimekirjale Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium.
1) energiakasutus – soojus- või elektrienergia kasutus vaadeldavas süsteemipunktis;
2) energiamärgis – ehitusseadustiku § 66 alusel kehtestatud nõuetele vastav märgis, mis annab infot projekteeritava või olemasoleva hoone projekteeritud energiavajaduse või tegeliku energiatarbimise kohta;
3) energiatõhususarv – arvutuslik summaarne tarnitud energiate kaalutud erikasutus hoone tüüpilisel kasutusel, millest arvatakse maha summaarne eksporditud energiate erikasutus;
4) korterelamu – elamu, milles on kolm või enam korteriomandit või mis on tervikuna kohaliku omavalitsuse üksuse omandis ja milles ei pea olema moodustatud korteriomandeid;
5) lokaalne taastuvenergia – ehitusseadustiku § 65 lõike 3 alusel kehtestatud nõuetele vastav energia, mida kasutatakse eelkõige hoone toimimiseks või kasutamiseks;
6) mõõdetud energiakasutuse andmetel põhinev energiamärgis – ehitusseadustiku § 66 lõike 6 alusel kehtestatud nõuetele vastav olemasoleva hoone energiamärgis;
7) projekt – omafinantseeringuga teostatav määruse nõuetele vastav rekonstrueerimiseks vajalik tehnilise konsultandi teenuse osutamine, ehitusprojekti koostamine, rekonstrueerimistööd ja omanikujärelevalve, millega kaasnevate kulude hüvitamiseks toetust taotletakse või kasutatakse;
8) põhiprojekt – korterelamu rekonstrueerimiseks vajalik ehitusprojekt, mis on koostatud vastavalt ehitusseadustiku § 13 lõike 3 alusel kehtestatud nõuetele, standardi EVS 932:2017 või samaväärsetele nõuetele ja käesoleva määruse nõuetele;
9) põhiprojekti ekspertiis – tegevus, mille käigus kontrollitakse ehitusprojekti kui tervikut või ehitusprojekti osa koosmõjus ehitusprojekti kui tervikuga ning vastavust põhiprojektile kehtestatud nõuetele;
10) rekonstrueerimine – ehitusseadustiku § 4 lõike 3 punktide 1–3 kohane hoone põhikonstruktsioonide ja tehnosüsteemide ümberehitamine, mille tulemusena suureneb hoone energiatõhusus ja paraneb sisekliima;
11) rekonstrueerimistööd – § 8 lõike 1 punktides 1–13 nimetatud tööd;
12) renoveerimislaen – korterelamu rekonstrueerimisele ja energiasäästu saavutamisele suunatud krediidi- või finantseerimisasutuse väljastatav laen;
13) sisekliima tagamine – energia kasutamine ruumiõhu kvaliteedi tagamiseks ning valgustamiseks vastavalt hoone tüüpilisele kasutusele.
Rakendusüksuse toimingu või otsuse peale tuleb enne halduskohtusse kaebuse esitamist esitada vaie rakendusüksuse kaudu rakendusasutusele vastavalt struktuuritoetuse seaduse §-le 51.
§ 6. Puhastulu arvestamine
Tulu teenivale projektile, mille puhul projekti abikõlblikud kulud enne puhastulu mahaarvamist on üle 1 000 000 euro, kohaldatakse Vabariigi Valitsuse 1. septembri 2014. a määruse nr 143 „Perioodi 2014–2020 struktuuritoetusest hüvitatavate kulude abikõlblikuks lugemise, toetuse maksmise ning finantskorrektsioonide tegemise tingimused ja kord” (edaspidi ühendmäärus) § 5 lõigetes 1–5 sätestatut ning puhastulu määratakse diskonteeritud puhastulu meetodil.
(1) Kui määruse alusel antav toetus on riigiabi, kohaldatakse komisjoni 20. detsembri 2011. a otsuses nr 2012/21/EL Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes (ELT L 7, 11.1.2012, lk 3–10) (edaspidi komisjoni 20. detsembri 2011. a otsus) sätestatud tingimusi.
(2) Kui määruse alusel antav toetus on vähese tähtsusega abi, kohaldatakse komisjoni määrust (EL) nr 1407/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 352, 24.12.2013, lk 1–8) (edaspidi komisjoni määrus (EL) nr 1407/2013) või komisjoni määrust (EL) nr 360/2012 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele antava vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 114, 26.04.2012, lk 8–13) (edaspidi komisjoni määrus (EL) nr 360/2012) ja konkurentsiseaduse §-des 31 ja 33 sätestatut.
(1) Toetuse andmisel on toetatavateks tegevusteks:
1) fassaadi rekonstrueerimine, soojustamine ja sellega kaasnevad tööd;
2) rõdude ja lodžade rekonstrueerimine, klaasi paigaldamine või rõdude asendamine ja sellega kaasnevad tööd;
3) katuse ja katuslae rekonstrueerimine, soojustamine ning sellega kaasnevad tööd;
4) akende, välis- ja tuletõkkeuste vahetamine või renoveerimine ning sellega kaasnevad tööd;
5) keldri rekonstrueerimine, soojustamine ja sellega kaasnevad tööd;
6) küttesüsteemi asendamine, rekonstrueerimine ja tasakaalustamine, küttesüsteemi tasakaalustamise protokolli koostamine ning sellega kaasnevad tööd;
7) vee- ja kanalisatsioonisüsteemi paigaldamine, asendamine või rekonstrueerimine ja sellega kaasnevad tööd;
8) soojustagastusega ventilatsioonisüsteemi ehitamine või ventilatsioonisüsteemi rekonstrueerimine, ventilatsioonisüsteemi mõõdistamise protokolli koostamine ning sellega kaasnevad tööd;
9) lokaalse taastuvenergia kasutamiseks vajalike seadmete soetamine ja paigaldamine;
10) lifti juhtimissüsteemi ja ajami osaline või täielik rekonstrueerimine või lifti asendamine ning sellega kaasnevad tööd;
11) üldkasutatavatel pindadel asuva hoone elektrisüsteemi asendamine või rekonstrueerimine ja sellega kaasnevad tööd;
12) üldkasutatavate pindade ja korterite akende soojustuse tasapinda paigaldamine ning kütte- ning ventilatsioonisüsteemi väljaehitamisest tuleneva siseviimistluse taastamine;
13) hoonesse sisse- ja väljapääsu tagamiseks trepimademetele panduste ja käsipuude paigaldamine ning lifti ehitamine ja sellega kaasnevad tööd;
14) punktides 1–13 nimetatud tööde teostamiseks vajaliku ehitusprojekti koostamine ja selle aluseks oleva ehitusuuringu ja ehitise auditi tegemine;
15) tehnilise konsultandi teenuse kasutamine vastavalt § 10 lõikele 3;
16) omanikujärelevalve teostamine.
(2) Projekteerimist ja ehitamist teostav isik peab oma pädevust tõendama kutse- või pädevustunnistusega, mis põhineb kutseseaduse alusel määratud asjakohasel kutsestandardil või muu õigusakti nõuetel.
(3) Toetust ei anta projektile, mille raames on rekonstrueerimistöödega alustatud enne taotluse rakendusüksusele esitamist.
§ 9. Abikõlblikud kulud
(1) Abikõlblikud kulud on § 2 lõikes 2 nimetatud väljundnäitajate saavutamiseks ja taotluse rahuldamise otsusega kinnitatud toetatavate tegevuste elluviimiseks vajalikud kulud, mis vastavad ühendmääruse §-s 2 nimetatud kulu abikõlblikkuse ning määruse tingimustele.
(2) Abikõlblike kulude hulka võib arvata ainult neid kulusid, mis on tekkinud projekti abikõlblikkuse perioodil. Abikõlbliku kulu eest peab olema tasutud projekti abikõlblikkuse perioodil või 45 kalendripäeva jooksul pärast projekti abikõlblikkuse perioodi, kuid mitte hiljem kui 31. augustil 2023. aastal.
(3) Omanikujärelevalve kulud on abikõlblikud, kui omanikujärelevalvet teostab ehitusseadustiku §-s 23 sätestatud pädev isik.
(4) Tehnilise konsultandi teenuse kulu on abikõlblik, kui taotleja on sõlminud lepingu § 10 lõikes 2 sätestatud nõuetele vastava isikuga.
(5) Paragrahvi 8 lõike 1 punktis 12 nimetatud kulu on abikõlblik kuni 15 protsendi ulatuses rekonstrueerimistööde kogumaksumusest.
§ 10. Tehniline konsultant
(1) Taotleja peab sõlmima lepingu tehnilise konsultandiga või ettevõtjaga, kelle kaudu osutab tehniline konsultant teenust, välja arvatud juhul, kui taotleja ei saanud temast sõltumatutel põhjustel ühtegi pakkumust.
(2) Tehnilise konsultandina võib tegutseda füüsiline isik, kes on sooritanud nõutaval tasemel Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi poolt heaks kiidetud koolitusmooduli alusel läbiviidud korterelamute rekonstrueerimise pädevuskoolituse eksami ning kes vastab vähemalt ühele järgmistest nõuetest:
2) vastavalt Vabariigi Valitsuse 18. detsembri 2008. a määruse nr 178 „Kõrgharidusstandard” lisale 3 „Õppekavagrupid õppevaldkondades, nendes kõrgharidustaseme õpet läbiviivad õppeasutused ning nende antavad diplomid ja akadeemilised kraadid” diplom või akadeemiline kraad tehnika, tootmise ja ehituse õppevaldkonda kuuluvas õppekavagrupis;
3) ehitiste energiatõhususe kutseala kutse energiaaudiitor, tase 6;
4) ehitiste energiatõhususe kutseala kutse diplomeeritud energiatõhususe spetsialist, tase 7, välja arvatud osakutse energiakasutuse modelleerija;
5) ehitiste energiatõhususe kutseala kutse volitatud energiatõhususe spetsialist, tase 8;
6) kinnisvarateenuste kutseala kutse korteriühistu juht, tase 4;
7) kinnisvarateenuste kutseala kutse kinnisvara haldur, tase 4 või 5;
8) kinnisvarateenuste kutseala kutse kinnisvara haldusjuht, tase 6.
(3) Tehnilise konsultandi ülesandeks on koostöös taotlejaga hoone rekonstrueerimise ehitusprojekti projekteerimise ja ehitushangete korraldamine ja rekonstrueerimistööde koordineerimine. Tehniline konsultant võib teostada omanikujärelevalvet, kui ta on § 9 lõikes 3 nimetatud pädev isik.
(4) Tehniline konsultant peab pakkuma sõltumatut teenust. Tal ei tohi olla majanduslikke huvisid ettevõtjate suhtes, kellelt võetakse projekteerimis- või rekonstrueerimistöödeks hinnapakkumisi ning kes teostavad nimetatud töid ja kellelt võetakse hinnapakkumisi omanikujärelevalve teostamiseks, välja arvatud juhul, kui omanikujärelevalvet teostava ettevõtja juures tegutseb tehniline konsultant ehitusseadustiku § 21 lõike 1 punktis 1 nimetatud isikuna. Tehniline konsultant ei tohi kuuluda korteriühistu valitsejana tegutseva juriidilise isiku juhtorganitesse või tegutseda korteriühistu valitsejast juriidilise isikuga lepingulistes suhetes ega olla korteriühistu valitseja poolt nimetud majahalduriks toetust taotlevas korteriühistus.
(5) Rakendusüksus avaldab oma kodulehel nimekirja lõikes 2 sätestatud nõuetele vastavatest isikutest.
(6) Rakendusüksusel on õigus tehniline konsultant lõikes 5 nimetatud nimekirjast eemaldada, kui selgub et isik ei vasta lõikes 2 sätestatud nõuetele või tema tegevus ei vasta lõikes 3 sätestatule või esineb põhjendatud kahtlus tema pädevuse osas. Nimekirjast eemaldatud tehnilise konsultandi teenuse osutamise lepingust tulenev kulu on abikõlblik, kui vastav leping on sõlmitud taotleja ja tehnilise konsultandi vahel enne isiku nimekirjast eemaldamist.
§ 11. Mitteabikõlblikud kulud
Abikõlblik ei ole lisaks ühendmääruse §-s 4 nimetatud kuludele:
1) lisakorruse ehitamise, pööningu- või soklikorruse väljaehitamise ja nimetatud tegevustega seotud ettevalmistavate tööde kulu;
2) käesoleva määruse § 33 lõike 3 kohase ekspertiisi tegemise kulu.
§ 12. Projekti abikõlblikkuse periood
(1) Projekti abikõlblikkuse periood on toetuse taotluse rahuldamise otsuses sätestatud kuni 24 kuu pikkune ajavahemik meetme abikõlblikkuse perioodi jooksul, millal projekti tegevused algavad ja lõpevad ning projekti elluviimiseks vajalikud abikõlblikud kulud tekivad.
(2) Meetme tegevuse abikõlblikkuse periood algab 1. jaanuaril 2014. aastal ja lõpeb 31. augustil 2023. aastal.
(3) Enne taotluse rakendusüksusele esitamise kuupäeva on abikõlblik § 8 lõike 1 punktides 14 ja 15 sätestatud kulu. Kui tehniline konsultant teostab ka omanikujärelevalvet, ei ole omanikujärelevalve teostamise kulu abikõlblik enne taotluse rahuldamise otsuses sätestatud projekti tegevuste alguse tähtpäeva.
(4) Lõikes 3 nimetamata tegevuste elluviimiseks võetud kohustuste kulu ei ole abikõlblik enne taotluse rahuldamise otsuses sätestatud projekti tegevuste alguse tähtpäeva, välja arvatud juhul, kui tegevuste elluviimiseks vajalike kohustuste täitmine taotleja poolt on seatud sõltuvusse taotluse rahuldamise otsuse kehtima hakkamisest.
(5) Toetuse saaja võib taotleda projekti abikõlblikkuse perioodi pikendamist üks kord projekti abikõlblikkuse perioodi jooksul maksimaalselt 18 kuu võrra, kui projekti elluviimisel on ilmnenud toetuse saajast sõltumatud erakorralised asjaolud ja tingimusel, et abikõlblikkuse periood ei ületa 42 kuud ning projekti tegevused lõpetatakse hiljemalt 31. augustil 2023. aastal.
§ 13. Toetuse osakaal
(1) Toetuse maksimaalne osakaal rekonstrueerimistööde abikõlblikest kuludest projekti kohta § 14 lõikes 1 nimetatud juhul on:
1) Tallinnas ja Tartu linnas asustusüksusena asuva korterelamu rekonstrueerimisel 30 protsenti;
2) punktis 1 nimetatud asustusüksustega külgnevate valdade asustusüksustes, kus kinnisvara taotluse esitamisele eelneva aasta turuväärtus on Maa-ameti tehingute andmebaasi andmetel kõrgem kui 500 €/m², ja Elva linnas, Haapsalu linnas, Keila linnas, Kohila alevis, Kuressaare linnas, Maardu linnas, Otepää linnas, Paikuse alevis, Pärnu linnas, Rakvere linnas, Rapla linnas, Sauga alevikus, Uuemõisa alevikus ning Viljandi linnas asustusüksusena asuva korterelamu rekonstrueerimisel 40 protsenti;
3) punktides 1 ja 2 nimetamata asustusüksuses asuva korterelamu rekonstrueerimisel 50 protsenti;
4) punktis 1 nimetatud asustusüksuses asuva § 18 lõikes 1 nimetatud korterelamu rekonstrueerimisel 40 protsenti;
5) punktis 1 nimetamata asustusüksuses asuva § 18 lõikes 1 nimetatud korterelamu rekonstrueerimisel 50 protsenti.
(2) Toetuse maksimaalne osakaal rekonstrueerimistööde abikõlblikest kuludest projekti kohta §-s 15 nimetatud juhul on lõike 1 punktides 2–5 nimetatud korterelamu rekonstrueerimise osakaalust 10 protsenti madalam. Paragrahvis 15 nimetatud juhul ei saa toetust taotleda lõike 1 punktis 1 nimetatud korterelamu rekonstrueerimiseks.
(3) Toetuse osakaal on 50 protsenti järgmistest abikõlblikest kuludest:
1) ehitusprojekti koostamise kulu;
2) tehnilise konsultandi teenuse osutamise kulu;
3) omanikujärelevalve teenuse osutamise kulu.
§ 14. Toetusega saavutatav tulemus
(1) Rekonstrueerimise toetamisel peab toetuse saaja projekti elluviimise tulemusena:
1) saavutama rekonstrueerimistööde tulemusena vähemalt energiatõhususarvu klassi C (energiatõhususarv ETA ≤150 kWh/(m²*a));
2) rekonstrueerima keskküttesüsteemi vähemalt korteripõhiselt reguleeritavana ja paigaldama radiaatoritele piirajatega varustatud termostaatventiilid, mis võimaldaks reguleerida ruumi temperatuuri vahemikus 18–23 kraadi Celsiuse skaala järgi;
3) eemaldama korterites asuvad ruumiõhust sõltuvad loomuliku tõmbega korstnalõõriga ühendatud gaasiveesoojendid või gaasikatlad, välja arvatud kinnise põlemiskambriga ruumiõhust sõltumatud gaasiveesoojendid või gaasikatlad;
4) soojustama ja rekonstrueerima välisseinad täies mahus soojusläbivuse tasemega U≤0,20 W/(m²*K), kusjuures välisseina soojusläbivuse nõue ei kohaldu välisseina osadele, kuhu ei ole tehnilistel põhjusel mõistlik vajaliku paksusega soojustust paigaldada;
5) vahetama kõik projekti alustamise hetkel vahetamata aknad kolmekordse klaaspaketiga akende vastu, mille avatäite kompleksne soojusläbivuse tase paigaldatuna on U≤1,10 W/(m²·K);
6) paigaldama kõik aknad soojustuse tasapinda või lisasoojustama aknapaled, kusjuures soojustuse tasapinda paigaldamise või aknapalede lisasoojustamise tulemusena peab välisseina ja akna liitekoha arvutuslik keskmine joonsoojusläbivus olema ≤0,05 W/(m*K);
7) soojustama ja rekonstrueerima katuse soojusläbivuse tasemega U≤0,12 W/(m²*K);
8) paigaldama soojustagastusega sissepuhke ja väljatõmbe ventilatsioonisüsteemi, mis teenindab kõiki korterite ruume või soojuspumbaga soojustagastusega väljatõmbe ventilatsioonisüsteemi, mis tagab võrdväärse sisekliima ja on varustatud välisõhu eelsoojendamise ja filtreerimise seadmetega nagu värske õhu radiaatorid;
9) tagama, et soojuspumbaga soojustagastuse puhul on soojuspumba tarbitav elekter ja soojuspumba toodetav soojusenergia eraldi arvestitega mõõdetav;
10) tagama korterite pideva ventilatsiooni.
(2) Lõikes 1 sätestatud juhul peab toetuse saaja tagama kõigi järgmiste nõuete täitmise:
1) sissepuhke välisõhuvooluhulgad vähemalt 10 l/s magamis- ja elutubades müratasemel mitte üle 25 dB(A);
2) väljatõmbe õhuvooluhulgad 1-toaliste korterite WC-s ja pesuruumis kokku vähemalt 10 l/s ja köögis 6 l/s, 2-toaliste korterite WC-s ja pesuruumis kokku vähemalt 15 l/s ja köögis 8 l/s, 3- ja enamatoaliste korterite WC-s vähemalt 10 l/s ja pesuruumis vähemalt 15 l/s ja köögis 8 l/s;
3) kui ventilatsioonisüsteemi projekteerimisel, ehitamisel või mõõdistamisel selgub, et mõne ruumi väljatõmbe õhuvooluhulka ei ole võimalik objektiivsetel põhjustel täita, loetakse punktis 2 toodud väljatõmbe õhuvooluhulkade nõue täidetuks kogu korteri õhuvahetuskordsuse 0,5 1/h saavutamisega;
4) punktis 3 toodud erisus kohaldub kuni 20 protsendile korteritest;
5) sissepuhke-väljatõmbe ventilatsiooniseadmetel peab olema järelküttekalorifeer, mis võimaldab tagada sissepuhketemperatuuri 18 kraadi Celsiuse skaala järgi;
6) kasutama ilma elektrilise eelküttekalorifeerita ventilatsiooniseadmeid.
(3) Paragrahvis kasutatakse järgmisi tähiseid:
1) a – aasta;
2) dB(A) – A-korrigeeritud helirõhutase detsibellides;
3) h – tund;
4) K – kelvin;
5) kWh – kilovatt-tund;
6) l – liiter;
7) W – vatt;
8) m – meeter;
9) m² – ruutmeeter;
10) s – sekund.
§ 15. Toetusega saavutatava tulemuse erisus
Kui projekti elluviimise tulemusena ei tagata § 14 lõike 1 punktides 1, 6, 8 või 9 või lõike 2 punktides 5 ja 6 nimetatud nõudeid, peab toetuse saaja projekti elluviimise tulemusena saavutama rekonstrueerimistööde tulemusena vähemalt energiatõhususarvu klassi D (energiatõhususarv ETA ≤180 kWh/(m²*a)).
§ 16. Eelnevalt teostatud rekonstrueerimistööde arvestamine
Paragrahvi 14 lõikes 1 ja §-s 15 sätestatud tulemuse saavutamisel arvestatakse toetuse saamiseks nõutud rekonstrueerimistöid järgmiselt:
1) välisseina ja katuse soojusläbivusele seatud nõuete täitmiseks juba teostatud välisseinte ja katuse lisasoojustamise tööde ümbertegemine ei ole kohustuslik ja soojusläbivuse taseme nõue tuleb tagada toetuse taotluses märgitud välisseinte ja katuse soojustamise tööde ulatuses;
2) § 14 lõikes 1 toodud akna ja välisseina külmasilla arvutusliku joonsoojusläbivuse nõue ei kohaldu, kui välisseinad on eelnevalt soojustatud;
3) kui keskküttesüsteem on eelnevalt rekonstrueeritud korteripõhiselt reguleeritavaks, ei pea radiaatoritele eelnevalt paigaldatud termostaatventiile välja vahetama temperatuuri piiranguga termostaatventiilide vastu.
§ 17. Toetuse piirsumma
(1) Toetuse maksimaalne summa on 1 000 000 eurot projekti kohta.
(2) Omafinantseeringu määr peab katma projekti abikõlblikest kuludest selle osa, mida toetusest ei hüvitata. Omafinantseeringuna ei käsitleta teisi riigi, kohaliku omavalitsuse üksuse või muude Euroopa Liidu institutsioonide või fondide antud toetusi.
(3) Paragrahvi 13 lõike 1 punktis 1 nimetatud korterelamu rekonstrueerimise projektidele eraldatakse toetuseks taotluste rahastamise iga-aastasest eelarvest kuni 30 protsenti.
§ 18. Rekonstrueerimise erisused
(1) Toetuse taotlemisel üld- või detailplaneeringu alusel miljööväärtuslikule hoonestusalale jääva, väärtusliku üksikobjektina määratletud, kultuurimälestiseks tunnistatud, muinsuskaitsealal asuva või UNESCO maailmapärandi nimekirja kuuluva korterelamu rekonstrueerimiseks kehtivad järgmised erisused:
1) aknad võib jätta uute vastu vahetamata, kui kohaliku omavalitsuse üksus või Muinsuskaitseamet ei ole andnud luba akende vahetamiseks;
2) fassaad võib olla nõutud soojusläbivuse tasemest vähem soojustatud või soojustamata, kui kohaliku omavalitsuse üksus või Muinsuskaitseamet on keelanud välisseinte lisasoojustamise kultuuriväärtuse või miljööväärtuse kaitse kaalutlustel.
(2) Lõikes 1 nimetatud korterelamu rekonstrueerimisel ei kohaldata § 14 lõike 1 punktis 1 ja §-s 15 nimetatud energiatõhususarvu klassi nõuet. Toetuse saamiseks peab rekonstrueerimistööde elluviimisel hoone energiatõhususarvu väärtus olema vähemalt ühe energiatõhususarvu klassi võrra kõrgem kui taotlusega esitatava mõõdetud energiakasutuse andmetel põhineva energiamärgise väärtus.
(3) Kaugküttevõrguga ühendamata korterelamu või kaugküttega, mis töötab ainult kütteperioodil, ühendatud korterelamu, kus sooja tarbevett valmistatakse lokaalselt elektriboileritega, rekonstrueerimisel tuleb rekonstrueerimistööde elluviimisel saavutada § 13 lõikes 1 sätestatud osakaaluga toetuse saamiseks energiatõhususarv, mis vastab vähemalt energiatõhususarvu klassile D ja § 13 lõikes 2 sätestatud osakaaluga toetuse saamiseks energiatõhususarv, mis vastab vähemalt energiatõhususarvu klassile E. Nimetatud erisus ei laiene kaugküttevõrguga ühendamata korterelamule, mis rekonstrueerimise käigus ühendatakse kaugküttevõrguga.
(4) Tõhusa kaugküttevõrguga, mis töötab aasta läbi, ühendatud korterelamu rekonstrueerimisel on väljatõmbeõhu soojuspumba kasutamine lubatud viie või enama korrusega korterelamutes.
§ 19. Toetuse taotlemine
(1) Taotlusi saab esitada jooksvalt kuni taotluste rahastamise eelarve ammendumiseni.
(2) Taotluste vastuvõtmise alguskuupäevast ja rahastamise eelarvest teavitab rakendusüksus üleriigilise levikuga päevalehes ja oma kodulehel vähemalt 30 kalendripäeva enne taotluste vastuvõtu algust.
(3) Kui esitatud taotluste maht ületab taotluste rahastamise eelarve, peatab või lõpetab rakendusüksus taotluste vastuvõtmise ja teatab peatamisest või lõpetamisest oma kodulehel. Taotluse rahuldamise otsus tehakse taotluste rahastamise eelarve mahus.
(4) Rakendusüksuse juht kinnitab vastava aasta taotluste rahastamise eelarve enne taotluste vastuvõtmisega alustamist kooskõlastades selle eelnevalt rakendusasutusega.
(5) Taotlus esitatakse taotleja esindusõigusliku isiku poolt rakendusüksuse kodulehel kirjeldatud viisil.
§ 20. Nõuded taotlejale
1) korteriühistu esindusõiguslik isik;
2) vald või linn, kui korterelamu on tervikuna kohaliku omavalitsuse üksuse omandis.
(2) Ärieesmärkide saavutamisele suunatud taotlust ei rahuldata. Ühes korterelamus asuvatest korteriomanditest vähemalt 80 protsenti peavad olema kohaliku omavalitsuse üksuse või vähemalt 5 erineva füüsilise isiku omandis.
(3) Kui korterelamus on kuni 5 korteriomandit, peab igal korteriomandil olema erinev füüsilisest isikust omanik või vähemalt ühe korteriomandi omanik olema kohaliku omavalitsuse üksus.
(4) Kui korterelamu on tervikuna kohaliku omavalitsuse üksuse omandis, peavad kõik eluruumid olema kohaliku omavalitsuse üksuse sotsiaal- või munitsipaaleluruumid.
(5) Taotleja peab vastama Vabariigi Valitsuse 21. augusti 2014. a määruse nr 133 „Perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse taotlemise ja taotluste menetlemise nõuded ja tingimused toetuse andmise tingimuste määruse kehtestamiseks” (edaspidi taotluste menetlemise määrus) § 2 nõuetele.
(6) Toetuse andmisel võetakse arvesse komisjoni määruse (EL) nr 1407/2013 artiklis 5 või komisjoni määruse (EL) nr 360/2012 artikli 2 lõigetes 6–8 sätestatud erinevateks eesmärkideks antava vähese tähtsusega abi kumuleerimisreegleid. Taotlejale kolme järjestikuse majandusaasta jooksul antud vähese tähtsusega abi koos määruse alusel antava toetusega ei tohi ületada vastavalt 200 000 või 500 000 eurot.
§ 21. Taotleja ja toetuse saaja kohustused
(1) Taotleja on lisaks struktuuritoetuse seaduse § 21 lõigetes 1 ja 2 sätestatule kohustatud:
1) tõendama rakendusüksuse nõudmisel projekti omafinantseeringu ja mitteabikõlblike kulude tasumise suutlikkust;
2) saama rekonstrueerimise investeeringute katmiseks sihtotstarbelist laenu väljastavast krediidi- või finantseerimisasutusest positiivse otsuse asjaomase laenulepingu sõlmimiseks või omama osas, mida toetus ei kata, projekti elluviimiseks omafinantseeringut;
3) kaasama rekonstrueerimistööde planeerimisse ja teostamisse tehnilise konsultandi, kes vastab §-s 10 sätestatud tingimustele ning kellega peab leping tehnilise konsultandi teenuse osutamiseks olema sõlmitud hiljemalt taotluse esitamise hetkeks, kui § 10 lõikest 1 ei tulene teisiti;
4) tagama, et korteriühistust taotlejal on üldkoosoleku kehtiv otsus toetuse abil plaanitavate rekonstrueerimistööde teostamise kohta ning renoveerimislaenu võtmise vajadusel üldkoosoleku kehtiv otsus renoveerimislaenu võtmiseks ulatuses, mida ei kata taotletava osakaaluga toetus ja muu olemasolev omafinantseering;
5) võtma projekteerimistööde, ehitusuuringu, ehitise auditi ja tehnilise konsultandi teenuse tellimisel hinnapakkumised vastavalt §-s 29 sätestatule.
1) teostama rekonstrueerimistööde jaoks pakkumiste võtmise menetluse läbi riigihangete registri vastavalt §-s 28 sätestatule;
2) teostama rekonstrueerimistööd vastavalt määruses ja taotluse rahuldamise otsuses nimetatud tingimustele;
3) sõlmima rekonstrueerimistööde teostajaga lepingu, mille kohaselt annab tööde teostaja rekonstrueerimistöödele garantii vähemalt viieks aastaks pärast tööde üleandmise-vastuvõtmise kuupäeva;
4) sõlmima tehnosüsteemide regulaarse hooldusjuhise täitmise tagamiseks hoolduslepingud kehtivusega vähemalt viis aastat pärast tööde üleandmise-vastuvõtmise kuupäeva;
5) tagama taotluse kõrvaltingimusega rahuldamise otsuse kehtima hakkamisest kõrvaltingimuse täitmise vastavalt § 25 lõikele 4;
6) võtma omanikujärelevalve ja tehnosüsteemide hoolduse teenuse tellimisel hinnapakkumised vastavalt §-s 29 sätestatule.
§ 22. Nõuded taotlusele
1) taotletava toetuse suurus ja selle osakaal abikõlblikest kuludest ei ületa § 13 lõikes 1 või 2 sätestatud toetuse osakaalu ega § 17 lõikes 1 sätestatud piirsummat;
2) kõik projekti elluviimisega seonduvad abikõlblikud kulud peavad olema esitatud rakendusüksuse kinnitatud vormil.
(2) Taotlus peab sisaldama lisaks taotluste menetlemise määruse § 4 lõikes 2 nimetatud kinnitustele järgmiseid andmeid ja dokumente:
1) taotleja nimi, aadress, telefoni number, e-posti aadress;
2) taotleja kontaktisik ja tema telefoni number;
3) korterelamu ehitisregistri kood;
4) projekti eesmärk, kavandatavate toetatavate tegevuste kirjeldus ja tegevuste elluviimise koht;
5) toetatavate tegevuste orienteeruv ajakava ja toetuse maksmise orienteeruv ajakava;
6) taotletav toetuse osakaal;
7) teave taotluses nimetatud projekti kuludele teisest meetmest või muudest välisabi vahenditest toetuse taotlemise ja saamise kohta;
8) kinnitus, et toetuse saaja on nõus haldusaktide, dokumentide ja teabe kättetoimetamisega elektrooniliselt;
9) hoone mõõdetud energiakasutuse andmetel põhinev energiamärgis, mis on koostatud mitte varem kui 3. mail 2013. a;
10) põhiprojekt ja energiatõhususe tõendamise energiaarvutus rakendusüksuse poolt kinnitatud vormil või simulatsioonarvutusena;
11) põhiprojekti koostanud ettevõtja ehitusseadustiku § 25 kohane majandustegevusteade või kinnitus ettevõtja ning tema vastutusel ja heaks tegutseva pädeva isiku õigussuhte osas;
12) korteriühistust taotleja puhul üldkoosoleku otsuse protokoll, milles on fikseeritud rekonstrueerimistööde teostamise otsus, rekonstrueerimistööde ja kaasnevate teenuste kirjeldus, vajadusel renoveerimislaenu võtmise otsus projekti elluviimiseks ja laenu võimalik maksimaalne summa;
13) kohaliku omavalitsuse üksusest taotleja puhul akt, milles on fikseeritud rekonstrueerimistööde teostamise otsus, rekonstrueerimistööde ja kaasnevate teenuste kirjeldus, vajadusel renoveerimislaenu võtmise otsus projekti elluviimiseks ja laenu võimalik maksimaalne summa;
14) tehnilise konsultandiga sõlmitud leping rekonstrueerimistööde juhtimiseks;
15) korteriühistust taotleja puhul korteriühistu liikmete nimekiri taotluse esitamise kuupäeva seisuga;
16) § 21 lõike 1 punktis 5 nimetatud hinnapakkumised;
17) ülesande andmise akt komisjoni 20. detsembri 2011. a otsuse artikli 4 tähenduses juhul, kui tegemist on üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks vajaliku taristu arendamisega.
(3) Toetuse abil finantseeritavad rekonstrueerimistööd peavad olema ehitusprojektis kirjeldatud ja kuuluma toetatavate rekonstrueerimistööde hulka.
(4) Ehitusprojekti muudatus tuleb rakendusüksusega kooskõlastada enne vastavate rekonstrueerimistööde tegemist.
§ 23. Taotluse menetlemine
(1) Rakendusüksus teostab taotleja ja esitatud taotluse suhtes järgmisi toiminguid:
5) hinnangu andmine riigiabi või vähese tähtsusega abi reeglitega kokkusobivuse kohta;
7) põhiprojekti ja energiaarvutuste ekspertiisi tegemise korraldamine;
8) taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse tegemine;
(2) Taotlusi vaadatakse läbi nende vastuvõtmise järjekorras.
(3) Rakendusüksus korraldab põhiprojekti ja energiaarvutuste esmase ekspertiisi koostamise alustamise 10 tööpäeva jooksul taotluse menetlusse võtmisest.
(4) Taotluse läbivaatamise käigus kontrollitakse taotluse ja selle lisadokumentide ning taotleja vastavust määruse nõuetele ja taotletava toetuse kulude abikõlblikkust.
(5) Rakendusüksus võib taotluse läbivaatamise käigus nõuda taotlejalt selgitusi ja lisainformatsiooni taotluses ja selle lisades esitatud andmete kohta või taotluse täiendamist või muutmist, kui esitatud taotlus või projekti kirjeldus ei ole piisavalt selge või selles esineb puudusi, näidates ühtlasi, millised puudused vajavad kõrvaldamist. Taotlejale antakse puuduste kõrvaldamiseks kuni 10-tööpäevane tähtaeg vastavasisulise teate väljastamise kuupäevast arvates. Taotluse menetlustähtaja kulgemine peatub kuni puuduste kõrvaldamiseni.
(6) Taotlus ja taotleja tunnistatakse nõuetele vastavaks juhul, kui on täidetud kõik määruses taotlusele ja taotlejale esitatud nõuded.
(7) Taotlust ei tunnistata nõuetele vastavaks, kui esineb vähemalt üks järgmistest asjaoludest:
1) taotlus ei vasta määruses taotlusele esitatavatele nõuetele ja taotleja ei ole taotluses esinevaid puudusi määratud tähtaja jooksul kõrvaldanud;
2) taotleja mõjutab õigusvastaselt taotluse menetlemist;
3) taotleja ei võimalda kontrollida taotluse nõuetele vastavust või teha paikvaatlust.
(8) Rakendusüksusel on õigus teha taotlejale ettepanek taotlust muuta, kui taotluse täielik rahaline rahuldamine ei ole võimalik taotluste rahastamise eelarve mahu tõttu või kui taotluse täielik rahaline rahuldamine ei ole põhjendatud, arvestades taotletud toetuse summat, projekti tegevusi, kulusid ja projektiga saavutatavaid tulemusi või mõju meetme tegevuste tulemustesse või kui muudatuste vajalikkust näeb ette põhiprojektile tehtud ekspertiis.
(9) Taotluse menetlemise tähtaeg on kuni 60 tööpäeva alates taotluse rakendusüksuses registreerimisest. Menetlemise tähtaja kulgemine peatub põhiprojekti ja energiaarvutuste ekspertiisi teostamise ajaks.
§ 24. Projektide valikukriteeriumid ja -metoodika
Projekti rahastamise otsustamise aluseks on asjaolu, kas taotlus ja selles kirjeldatud projekt vastab käesolevas määruses sätestatud nõuetele ja panustab §-s 2 nimetatud toetuse andmise eesmärkide ja tulemuste saavutamisse.
§ 25. Taotluse rahuldamine või osaline rahuldamine
(1) Taotleja ja taotluse määruse nõuetele vastavuse korral rahuldab rakendusüksus taotluse kõrvaltingimusega.
(2) Taotluse osalisel rahuldamisel võib taotleja nõusolekul vähendada toetuse summat ning muuta toetatavaid tegevusi lisaks taotluste menetlemise määruse § 9 lõikes 1 sätestatule ka juhul, kui omafinantseeringu tagamine ei ole taotluses esitatud eelarve mahus võimalik.
(3) Taotluse rahuldamise otsus tehakse kõrvaltingimusega, sätestades taotluse rahuldamise otsuse kehtima hakkamise kõikide järgmiste tingimuste saabumisel:
1) põhiprojekti ekspertiis kinnitab põhiprojekti vastavust nõuetele või taotleja täiendab põhiprojekti vastavalt ekspertiisis osundatule ning seejärel läbiviidav ekspertiis kinnitab põhiprojekti nõuetele vastavust;
2) pärast punktis 1 nimetatud kinnitust teostatakse rekonstrueerimistöödele pakkumiste võtmine läbi riigihangete registri vastavalt §-le 28;
3) taotleja on saanud renoveerimislaenu väljastavast krediidi- või finantseerimisasutusest positiivse otsuse asjaomase laenulepingu sõlmimiseks summas, mida toetatavate tegevuste elluviimiseks antav toetus ei kata või tõendanud nimetatud summas omafinantseeringu olemasolu.
(4) Taotluse rahuldamise otsuses sätestatakse kõrvaltingimuse täitmise tõendamiseks kuni 12-kuune tähtaeg. Tähtaega on rakendusüksusel võimalik pikendada üks kord kuni kuue kuu võrra põhjendatud juhul taotleja avalduse alusel tingimusel, et projekti elluviimisel saavutatav tulemus ei halvene ja ei ületata taotluse rahuldamise otsuses sätestatud projekti tegevuste lõppemise tähtpäeva.
(5) Kõrvaltingimusega taotluse rahuldamisel tekib toetuse saajal õigus toetuse maksele pärast kõrvaltingimuse täitmist. Kõrvaltingimuse täitmise kohta vormistab rakendusüksus taotluse rahuldamise otsuse juurde vastava kinnituse.
(6) Taotluse rahuldamise otsuses sätestatakse lisaks taotluste menetlemise määruse § 8 lõikes 4 sätestatule:
1) toetuse osakaal ja summa;
2) kõrvaltingimus;
3) toetuse maksmise eeldatav ajakava;
4) § 13 lõikes 3 sätestatud kulude hüvitamine pärast rekonstrueerimistööde nõuetekohast elluviimist vastavalt § 14 lõikele 1 ja §-le 15.
(7) Taotlus ja selle kohta täiendavalt esitatud teave on taotluse kohta tehtud otsuse lahutamatu lisa.
(8) Taotluse rahuldamise otsus toimetatakse taotlejale elektrooniliselt kätte 10 tööpäeva jooksul nimetatud otsuse tegemisest arvates.
§ 26. Taotluse rahuldamata jätmine
(1) Taotleja või taotluse nõuetele mittevastavaks tunnistamise korral teeb rakendusüksus taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
(2) Rakendusüksus teeb taotluse rahuldamata jätmise otsuse vastavalt taotluste menetlemise määruse § 8 lõikele 2.
(4) Taotluse rahuldamata jätmise otsus toimetatakse taotlejale § 25 lõikes 8 sätestatud korras.
§ 27. Taotluse rahuldamise otsuse muutmine ja kehtetuks tunnistamine
(1) Taotluse rahuldamise otsust muudetakse või see tunnistatakse kehtetuks taotluste menetlemise määruse §-des 10 ja 12 kehtestatud tingimustel ja korras.
(2) Taotluse rahuldamise otsuse muutmisel toetuse summat ei suurendata.
(3) Taotluse rahuldamise otsust võib muuta kuni projekti tegevuste elluviimiseni.
(4) Kui muutuvad taotluse rahuldamise otsuses märgitud taotluste menetlemise määruse § 10 lõikes 2 nimetamata asjaolud, teavitab toetuse saaja rakendusüksust kirjalikult või kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis hiljemalt ühe kuu jooksul.
(5) Rakendusüksusel on õigus keelduda taotluse rahuldamise otsuse muutmisest, kui soovitav muudatus mõjutab oluliselt projekti oodatavaid tulemusi ja mõju või nende vastavust meetme tegevuse eesmärkidele.
(6) Taotluse rahuldamise otsuse muutmise otsustab rakendusüksus 30 tööpäeva jooksul pärast vastavasisulise taotluse saamist.
(8) Taotluse rahuldamise otsus tunnistatakse täielikult või osaliselt kehtetuks struktuuritoetuse seaduse § 22 lõigete 3 ja 4 ning § 47 lõike 3 kohaselt.
§ 28. Rekonstrueerimistööde hanked
Rekonstrueerimistööde tellimisel viib toetuse saaja hanke läbi elektrooniliselt riigihangete registris. Hanke läbiviimisel lähtutakse riigihangete seaduse §-s 3 sätestatud riigihanke korraldamise üldpõhimõtetest ja rakendusüksuse kodulehel avaldatud juhendmaterjalist.
§ 29. Projekteerimistööde ja teenuste hanked
(1) Projekteerimistööde, ehitusuuringu, ehitise auditi ja tehnilise konsultandi, omanikujärelevalve ning tehnosüsteemide hoolduse teenuse tellimisel võetakse vähemalt kolme omavahel sõltumatu pakkuja hinnapakkumus.
(2) Pakkumuskutse peab sisaldama kriteeriume eduka pakkumuse väljavalimiseks.
(3) Pakkumused peavad olema läbipaistvad, võrreldavad ja kontrollitavad.
(4) Pakkumused peavad olema allkirjastatud.
(5) Kui hinnapakkumiste võtjal ei ole temast sõltumatutel põhjustel võimalik saada kolme pakkumust, tuleb sellekohane põhjendus ja võimalusel pakkumuse tegemisest loobumise teated esitada rakendusüksusele.
(6) Väljavalitud hinnapakkumus peab põhinema parima võimaliku hinna ja kvaliteedi suhte alusel.
(7) Pakkumuskutse ja pakkumuse esitamine ning hinnapakkumiste võtmisega seotud teabevahetus toimub elektrooniliselt.
5. peatükk Toetuse maksmise tingimused ja aruannete esitamine
§ 30. Toetuse maksmise tingimused
(1) Maksetaotluse menetlemisel ja toetuse maksmisel lähtutakse struktuuritoetuse seaduse §-dest 28 ja 29, ühendmääruse §-dest 11–14 ning määruses ja taotluse rahuldamise otsuses sätestatud maksete tegemise täpsustavatest tingimustest ja korrast.
(2) Toetus makstakse välja tegelike kulude alusel vastavalt ühendmääruse § 14 lõike 1 punktile 2.
(3) Toetuse saaja võib toetuse maksmist taotleda kahes osas. Toetuse saajal on õigus esitada esimene maksetaotlus toetuse osaliseks makseks, kui vastu on võetud vähemalt 80 protsenti rekonstrueerimistööde kogumahust, sealjuures ei või toetuse teine makse ehk lõppmakse olla väiksem kui 15 protsenti rekonstrueerimistööde kogumahust.
(4) Maksetaotlusele või osalise makse puhul teisele maksetaotlusele peab olema lisatud:
1) üldtunnustatud metoodika kohane ventilatsioonisüsteemi õhuvooluhulkade mõõdistamise protokoll, milles tuleb esitada iga mõõtepunkti projekteeritud ja mõõdetud õhuvooluhulk ja nende erinevus protsentides;
2) küttesüsteemi tasakaalustamise protokoll, mis tuleb esitada ka juhul, kui keskküttesüsteem oli eelnevalt rekonstrueeritud ja rekonstrueerimistoetuse raames teostatud töödega küttesüsteemi ei uuendatud;
3) gaasiseadme olemasolul korteris gaasipaigaldise audit;
4) fotod rekonstrueeritud korterelamust ja tehnosüsteemidest;
5) kulude tekkimist tõendavate dokumentide koopiad.
(5) Kulude tekkimist tõendavate dokumentide koopiad on:
1) esitatud arve ja selle tasumist kinnitav maksekorraldus, konto- või krediitkaardi väljavõte;
(6) Toetus makstakse välja vastavalt taotluse rahuldamise otsuses nimetatud osakaalule abikõlblikust kulust ning kuni antud otsuses märgitud summani. Kui rekonstrueerimistööde maksumus kujuneb odavamaks, kui taotluses märgitud toetuse summa, makstakse toetust lähtuvalt projekti tegelikust maksumusest vastavalt taotluse rahuldamise otsuses märgitud toetuse osakaalule.
(7) Pärast maksetaotluse saamist kontrollib rakendusüksus kulude abikõlblikkust, toetuse saaja kohustuste täitmist, viib vajadusel läbi paikvaatluse ning teostab väljamakse hiljemalt 90 kalendripäeva jooksul alates maksetaotluse saamisest.
(8) Lõikes 3 sätestatud juhul tehakse osaline makse vastavalt teostatud rekonstrueerimistööde üleandmis-vastuvõtmisaktile ning sellele vastavale arvele. Rakendusüksus teeb lõppmakse pärast kõigi projekti tegevuste elluviimist ja maksetaotluse esitamist.
(9) Kui maksetaotluses on puudusi või toetuse saajalt on vaja küsida täiendavaid dokumente või teavet, annab rakendusüksus toetuse saajale puuduste kõrvaldamiseks kuni 10-tööpäevase tähtaja vastavalt struktuuritoetuse seaduse § 30 lõikele 2, mille võrra pikeneb maksetaotluse menetlemise tähtaeg. Põhjendatud juhul võib rakendusüksus kontrollimise aega pikendada, teavitades sellest toetuse saajat viivitamatult.
§ 31. Maksetaotluse menetluse peatamine ja toetuse maksmisest keeldumine
(1) Rakendusüksus võib peatada maksetaotluse menetlemise osaliselt või täielikult vastavalt struktuuritoetuse seaduse §-le 30.
(2) Rakendusüksus võib toetuse maksmisest osaliselt või täielikult keelduda, kui toetuse saaja ei tõenda maksetaotluses sisalduvate kulude abikõlblikkust või kui lõikes 1 nimetatud peatamise aluseks olev asjaolu ei ole tähtaegselt kõrvaldatud.
(3) Rakendusüksus võib jätta toetuse osaliselt või täies ulatuses välja maksmata, kui toetuse saaja ei ole maksetaotluse esitamise hetkeks esitanud põhiprojekti muutmisel selle vastavust kinnitavat ekspertiisi.
§ 32. Aruannete esitamise tähtajad ja kord
(1) Toetuse saaja esitab rakendusüksusele projekti elluviimise kohta lõpparuande vastavalt toetuse taotluse rahuldamise otsuses märgitule rakendusüksuse kinnitatud vormil 30 tööpäeva jooksul pärast toetuse lõppmakse saamist.
(2) Kinnitatud lõpparuande esitab rakendusüksus rakendusasutusele teadmiseks läbi struktuuritoetuse registri.
(3) Projekti lõpparuandes peab olema kajastatud vähemalt:
1) taotluse rahuldamise otsuses sätestatud andmed projekti kohta;
2) andmed toetuse maksete kohta;
3) toetuse saaja hinnang projekti tulemuslikkusele ja elluviimisele;
4) toetuse saaja kinnitus andmete õigsuse kohta, allkiri ja aruande esitamise kuupäev.
(4) Toetuse saaja on kohustatud esitama projekti lõppemisele ülejärgneva kalendriaasta mõõdetud energiakasutuse andmetel põhineva energiamärgise pärast projekti elluviimist rakendusüksuse poolt sätestatud viisil hiljemalt kuu möödudes asjakohase kalendriaasta lõppemisest.
6. peatükk Toetuse saaja ja rakendusüksuse õigused ja kohustused ning finantskorrektsioonid
§ 33. Toetuse saaja õigused ja kohustused
1) saada rakendusüksuselt selgitusi, mis on seotud õigusaktides sätestatud nõuete ja toetuse saaja kohustuste täitmisega;
2) esitada oma seisukohad vastavalt struktuuritoetuse seaduse §-s 23 sätestatule.
(2) Toetuse saaja kohustused lisaks struktuuritoetuse seaduse §-s 24 sätestatule on:
1) viia läbi hange vastavalt käesoleva määruse §-dele 28 ja 29;
2) võimaldada rakendusüksuse volitatud isikul viia läbi rekonstrueerimistööde ja omanikujärelevalve teostamise kontrollimiseks paikvaatlust;
3) kasutada projekti elluviimise tulemusena rekonstrueeritud hoonet korterelamuna vähemalt viie aasta jooksul pärast projekti abikõlblikkuse tähtaja lõppu.
(3) Kui rekonstrueerimisprotsessi käigus soovib toetuse saaja muuta rekonstrueerimistöö põhiprojekti, on toetuse saaja kohustatud põhiprojekti muutmisel esitama rakendusüksusele ekspertiisi, mis tõendab muudetud põhiprojekti ja vastavalt muudetud põhiprojektile teostatud energiaarvutuse vastavust toetuse saamiseks vajalike rekonstrueerimistööde mahule, kvaliteedile ja energiatõhususele.
§ 34. Rakendusüksuse ülesanded
Rakendusüksusel on lisaks struktuuritoetuse seaduse § 8 lõikes 2 loetletud ülesannetele:
1) õigus teostada toetuse saaja territooriumil kontrolli vastavalt struktuuritoetuse seaduse § 41 lõikele 2;
2) õigus kooskõlastada rakendusasutusega ja kinnitada vastava aasta taotluste rahastamise eelarve;
3) kohustus säilitada riigiabi või vähese tähtsusega abi andmisega seotud andmeid 10 aastat alates päevast, mil määruse alusel anti viimast korda üksikabi.
§ 35. Finantskorrektsioonid
(2) Toetus nõutakse tagasi vastavalt struktuuritoetuse seaduse §-s 48 ning ühendmääruse §-s 24 sätestatule.
(3) Viivist kohaldatakse vastavalt struktuuritoetuse seaduse §-le 49.
§ 36. Määruse rakendamine
(1) Paragrahvi 8 lõikes 2 sätestatud projekteerimist teostava isiku kutse- või pädevuse tõendamise nõue rakendub ehitusprojekti koostajale ehitusprojekti osas, mis koostatakse pärast määruse jõustumist.
(11) Enne 2021. aasta 1. jaanuari esitatud taotluste projekteerimistööde ja tehnilise konsultandi teenuse tellimiseks vajalikud hinnapakkumised, mis on võetud enne käesoleva määruse jõustumist, peavad vastama majandus- ja taristuministri 20. märtsi 2015. a määruse nr 23 „Korterelamute rekonstrueerimise toetuse andmise tingimused“ § 25 lõikes 4 sätestatud nõuetele.
[RT I, 26.04.2019, 6 - jõust. 29.04.2019]
(2) Enne 2017. aasta 23. septembrit esitatud taotlused menetletakse lõpuni ja rahuldatud taotluste alusel elluviidavad projektid lõpetatakse majandus- ja taristuministri 20. märtsi 2015. a määruse nr 23 „Korterelamute rekonstrueerimise toetuse andmise tingimused” alusel.
§ 37. Määruse kehtetuks tunnistamine


Planeerimisseaduse ja ehitusseadustiku rakendamine Kadrina vallas – Riigi Teataja
Planeerimisseaduse ja ehitusseadustiku rakendamine Kadrina vallas
Planeerimisseaduse ja ehitusseadustiku rakendamine Kadrina vallas - sisukord
§ 2 Volikogu pädevus
§ 4 Vastutava ametniku pädevus
§ 5 Detailplaneeringu koostamise menetlus
§ 6 Vallavalitsuse pädevus
§ 7 Vastutava ametniku pädevus
RT IV, 06.02.2018, 9
Vastu võetud 31.01.2018 nr 8
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 2, planeerimisseaduse § 74 lõike 8, § 95 lõike 6, § 124 lõike 10, § 128 lõike 1, § 134, § 139 lõike 1 ja ehitusseadustiku § 28, § 35 lõike 2, § 39 lõike 1, § 42 lõike 2, § 47 lõike 3, § 51 lõike 1, § 94 lõike 1, § 99 lõike 2, § 101 lõike 1, § 105 lõike 1, § 107 lõike 1, § 110 lõike 1, § 111 lõike 1, § 124 lõike 3, § 130 lõike 2 alusel.
Määrusega reguleeritakse planeerimisseadusega ja ehitusseadustikuga kohaliku omavalitsuse üksusele pandud ülesannete täitmise pädevuse jaotust Kadrina vallas.
§ 2. Volikogu pädevus
2) üldplaneeringut muutva detailplaneeringu koostamise algatamine, lähteseisukohtade kinnitamine, keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamise või algatamata jätmise üle otsustamine, üldplaneeringut muutva detailplaneeringu vastuvõtmine ning kehtestamine;
3) valla üldplaneeringu, teemaplaneeringu, eriplaneeringu ja vallaga piirneva kohaliku omavalitsusüksuse territooriumile koostatava ühise üldplaneeringu planeeringulahenduse heakskiitmine ja avalikule arutelule suunamine;
4) üldplaneeringu või eriplaneeringu koostamise ja keskkonnamõju strateegilise hindamise lõpetamise otsustamine.
9) halduslepingu sõlmimine huvitatud isikuga ja halduslepingu tingimuste määramine planeerimisseaduse § 131 lõikes 1 nimetatud detailplaneeringukohaste rajatiste väljaehitamise kohustuse üleandmise ja/või väljaehitamisega seotud kulude täieliku või osalise kandmise kohta;
10) planeerimisseaduse § 125 lõikes 5 sätestatud juhtudel otsustuste tegemine;
11) kehtestatud planeeringute järgimise ja elluviimise tagamine;
12) halduslepingu sõlmimine detailplaneeringu koostamise või detailplaneeringu koostamise tellimise üleandmise ja detailplaneeringu koostamise finantseerimise kohta;
13) lepingu sõlmimine planeeringu koostamise tellimise ning selle finantseerimise kohta, kui õigusaktide kohaselt saab planeeringu tellija olla vaid kohalik omavalitsus;
14) eelkokkuleppe sõlmimine huvitatud isikuga halduslepingu sõlmimise võimaliku vajaduse osas planeerimisseaduse § 131 lõikes 1 nimetatud detailplaneeringukohaste rajatiste väljaehitamise kohustuse üleandmise ja/või väljaehitamisega seotud kulude täieliku või osalise kandmise kohta;
15) planeerimisseaduses ning muudes planeerimisvaldkonda reguleerivates õigusaktides sätestatud kohaliku omavalitsuse üksuse kooskõlastuse, seisukoha või arvamuse andmine.
§ 4. Vastutava ametniku pädevus
(1) Vastutava ametniku pädevuses planeerimisvaldkonna korraldamisel on:
4) planeeringu koostamise korraldaja nimel vastavas ajalehes ja muudes infokanalites informatsiooni avaldamine;
5) planeeringute eskiislahenduse tutvustamine, planeeringute avaliku väljapaneku ja avaliku väljapaneku tulemuste kohta avalike arutelude korraldamine;
6) planeeringute avaliku väljapaneku tulemuste analüüs ning seisukohtade esitamine planeeringuvaidluste kohta;
7) kehtestatud planeeringute säilitamise ja huvitatud isikutele kättesaadavuse korraldamine;
8) planeerimisseaduse § 125 lõigetes 5 ja 6 sätestatud juhtudel vallavalitsuse korralduse eelnõu ettevalmistamine.
(2) Vastutava ametniku pädevus antakse ametijuhendiga.
§ 5. Detailplaneeringu koostamise menetlus
(1) Detailplaneeringu koostamise algatamise ettepaneku tegemisel esitatakse vormikohane avaldus vallavalitsusele.
(5) Vallavalitsus sõlmib vajadusel detailplaneeringu koostamisest huvitatud isikuga enne detailplaneeringu algatamist halduslepingu detailplaneeringu koostamise või detailplaneeringu koostamise tellimise üleandmise ja koostamise finantseerimise kohta, samuti eelkokkuleppe halduslepingu sõlmimise võimaliku vajaduse osas planeerimisseaduse § 131 lõikes 1 nimetatud detailplaneeringukohaste rajatiste väljaehitamise kohustuse üleandmise ja/või väljaehitamisega seotud kulude täieliku või osalise kandmise kohta või sõlmib lepingu planeeringu koostamise tellimise ning selle finantseerimise kohta, kui õigusaktide kohaselt saab planeeringu tellija olla vaid kohalik omavalitsus.
§ 6. Vallavalitsuse pädevus
Ehitusseadustikus kohalikule omavalitsusele pandud pädeva asutuse ülesandeid Kadrina vallas täidab vallavalitsus järgmiste ülesannete osas:
1) eratee avalikuks kasutamiseks määramise otsustamine;
2) valla kui tee omaniku ja/või valdaja ülesannete täitmine;
3) kinnisasja sundvõõrandamise korraldamine;
4) vajadusel vallasvara ehitisregistrisse kandmise otsustamine;
6) projekteerimistingimuste väljastamine või sellest keeldumise otsustamine, projekteerimistingimuste kehtetuks tunnistamine;
7) muude ehitusseadustikus ning ehitusvaldkonda reguleerivates õigusaktides sätestatud kohaliku omavalitsuse üksusele antud ülesannete täitmine, näiteks kooskõlastuse, seisukoha või arvamuse andmine.
§ 7. Vastutava ametniku pädevus
(1) Ehitusseadustikus kohalikule omavalitsusele pandud ülesandeid Kadrina vallas täidab vastutav ametnik järgmiste ülesannete osas:
1) projekteerimistingimuste taotluste vastavuse kontrollimine, menetlemine, vajadusel avatud menetluse kohaldamise otsustamine, projekteerimistingimuste koostamine ja avalikustamine;
2) ehitus- ja kasutusloa taotluste vastavuse kontrollimine, menetlemine ja lubade väljastamine;
3) ehitus- ja kasutusteatise menetlemine; ehitus- ja kasutusteatiste menetluses vajadusel haldusakti andmine;
4) puuraugu- või kaevu asukoha kooskõlastuse taotluse menetlemine ja puuraugu- või kaevu asukoha kooskõlastamine või kooskõlastamisest keeldumine;
5) ehitusloa andmine või sellest keeldumise otsustamine, ehitusloa kehtetuks tunnistamine;
6) kasutusloa andmine või sellest keeldumise otsustamine, kasutusloa kehtetuks tunnistamine;
7) ehitisregistrisse andmete sisestamine ja väljavõtete tegemine;
8) ehitise nõuetele vastavuse kontrollimine ning vajadusel selleks auditite tegemise korraldamine;
9) vajadusel ehitusprojekti vastavuse kontrollimiseks auditi tegemise korraldamine;
10) ehitistega toimunud avariide põhjuste uurimise korraldamine;
11) ehitise teatise ja lammutusteatise registreerimise menetlemine;
12) ehitusuuringute aruannete säilitamise korraldamine;
13) ehitusdokumentide ning ehitus- ja kasutusloa väljastamisega ning ehitus- ja kasutusteatise menetlemisega seotud dokumentide säilitamine;
14) ehitus- ja kasutusloa väljastamisele eelneva keskkonnamõju hindamise kohta teadete avaldamine;
15) ehitisregistrisse kandmata ehitiste vastavuse kontrollimine vastavalt ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 27 lõikele 2 ja kontrolli tulemusel täiendavate riikliku järelevalve meetmete rakendamise või täiendavate andmete kogumise vajaduse otsustamine;
16) vallasvara ehitisregistrisse kandmise otsustamine;
17) ehitusseadustikus ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuete järgimise üle riikliku järelevalve teostamine.


1. Laupäev Kui sa ometi oleksid tähele pannud mu käske! Siis oleks su rahu olnud kui jõgi ja su õigus oleks olnud otsekui mere lained. Js 48,18 Jeesus Kristus on saanud meile tarkuseks Jumalalt ning õiguseks ja pühitsuseks ja lunastuseks. 1Kr 1,30 Rahu Jumal! Mõistan, et ma pole hoolinud Su käskudest. Seepärast olen nüüd rahutu ja rusutud, otsekui eemale jäänud Sinust. Halasta minu peale, juhi mind taas Sinuga osadusse, anna andeks ja pühitse mu elu! Palun ja ootan seda Jeesuse, meie Lunastaja pärast. Ilm 15,1–4; 1Kr 4,14–21
VIIMANE PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMEKUNINGAPÄEVA Sinu kohal koidab Issand ja sinu kohal nähakse tema auhiilgust. Js 60,2 Mt 17,1–9; 2Kr 4,6–10; Ps 135 Jutlus: 2Pt 1,16–19 (20–21)
2. Pühapäev Issand Jumal aitab mind: seepärast ma ei jäänud häbisse. Js 50,7 Et ma tänapäevani olen Jumalalt abi saanud, siis ma seisan veel siin ja tunnistan nii väikestele kui suurtele. Ap 26,22 Hea Jumal! Need, kelle lootus oled Sina, ei jää häbisse, vaid hõiskavad varem või hiljem tänu ja rõõmuga. Sina ei peta kedagi, vaid tõmbad iga tõelise palvetaja välja meeleheite august ning paned ta seisma oma rahu kaljule. Olgu ka minu elu tunnistuseks Sinu lõppematust heldusest!
3. Esmaspäev Issanda juurde tulevad häbenedes kõik, kes on olnud tema peale vihased. Js 45,24 Iga keel peab tunnistama: Jeesus Kristus on Issand – Jumala Isa kirkuseks. Fl 2,11 Õiguse ja väe Jumal! Kord seisab kogu loodu Sinu palge ees ning kummardab Sind kartuse ja värinaga. Igaüks saab siis aru, et Jeesus on tõepoolest Kristus, maailma päästja. Pööra mind Sinu poole, Issand, kaota uskmatus ja trots mu südamest ning aita, et laulaksin Sulle kiitust juba täna – ja kord igaveses valguse riigis! 2Kr 3, (9–11) 12–18; 1Kr 5,1–8
4. Teisipäev Kui viletsad ja vaesed asjata otsivad vett ja nende keel kuivab janust, siis mina, Issand, kuulen neid. Js 41,17 Mina annan janusele ilma tasuta eluvee allikast. Ilm 21,6 Jumal, kõige oleva algus ja ots! Elu ilma Sinuta muudab meid kõledaks kõrbeks. Juhi meid, Issand, elustava vee otsinguil Sinu juurde, kes Sa pakud kosutust ilma tasuta. Jooda meid, pühi kurbus ja kõledus, tõsta meid üles – ning pane meie elu haljendama ja vilja kandma Sulle rõõmuks! Jh 1,43–51; 1Kr 5,9–13
5. Kolmapäev Issand oli valmis mind päästma, seepärast mängigem mu keelpillidel kõik oma elupäevad Issanda kojas. Js 38,20 Jalutu hüppas püsti, seisis ja kõndis ning läks koos nendega pühakotta sisse, käies ja hüpeldes ning Jumalat kiites. Ap 3,8 Päästja Jumal! Ajast aega kõlab taeva all nende tänulaul, kes oma kitsikuses Sind otsisid ja kelle appihüüdu Sa kuulsid, tuues raskustele lahenduse. Ära lase minulgi unustada kõike head, millega oled mind päevast päeva õnnistanud. Tahan Sind tänada Su rahva keskel, austada Sind Su pühamus! Jh 3,31–36; 1Kr 6,1–11
6. Neljapäev Ta peab igavesti meeles oma lepingut, sõna, mille ta on andnud tuhandele põlvele. Ps 105,8 Jeesus ütleb: Taevas ja maa hävivad, aga minu sõnad ei hävi. Mk 13,31 Igavene Jumal! Inimeste maailmas on palju ebakindlust, tühje sõnu ja isegi pettust. Sinu öeldud sõnad ja Sinu antud tõotused aga püsivad ka siis, kui taevas ja maa hävivad. Anna mulle kindlat usujulgust, et toetuksin igal ajal Sinu ustavusele! Ilm 1, (1.2) 3–8; 1Kr 6,12–20
7. Reede Need sõnad, mis ma täna sulle annan, jäägu su südamesse! Kinnita neid oma lastele kõvasti ja kõnele neist. 5Ms 6,6–7 Selle korralduse eesmärk on armastus puhtast südamest ja heast südametunnistusest ja siirast usust. 1Tm 1,5 Südamete tundja Jumal! Sinu sõna on väärt, et talletada see südamepõhjas ning hoida sellest kinni ööl ja päeval. Aita mind, et jagaksin Su sõna rikkusi neile, kes mind päevast päeva ümbritsevad. Kandku see külvitöö armastuse, usu ja hea südametunnistuse kaunist vilja! 1Kr 2,6–10; 1Kr 7,1–9
8. Laupäev Laulge Issandale, kiitke Issandat, sest tema päästab vaese hinge kurjategijate käest! Jr 20,13 Ta on tõuganud maha võimukad troonidelt ja ülendanud alandlikke. Lk 1,52 Issand, võimukate alandaja ja alandlike ülendaja! Sina paned tähele vaest, kes oma ahastuses ja hirmus Sinu poole hüüab – ja Sa aitad teda. Olgu see kõigile Sinu otsijatele ja Sinusse uskujatele alatise tänu ja rõõmu põhjuseks! 4Ms 6,22–27; 1Kr 7,10–16
3. PÜHAPÄEV ENNE PAASTUAEGA (SEPTUAGESIMAE) Me ei heida oma anumisi su palge ette mitte oma õiguse pärast, vaid sinu suure halastuse pärast. Tn 9,18 Mt 20,1–16; 1Kr 9,24–27; Ps 124 Jutlus: Rm 9,14–24
9. Pühapäev Õnnistatud olgu, kes tuleb Issanda nimel! Ps 118,26 Jeesus Kristus on tulnud ja kuulutanud rõõmusõnumit rahust. Ef 2,17 Õnnistuse Jumal! Maailm vajab rõõmusõnumit rahust, mida Sa pakud oma Pojas Jeesuses Kristuses. Läkita meidki välja Sinu nime kuulutajatena – et Sinu õnnistus ulatuks võimalikult paljudeni!
10. Esmaspäev Issand läkitab oma ingli sinuga ja laseb su teekonna korda minna. 1Ms 24,40 Jüngrid kõik naiste ja lastega saatsid meid linnast välja. Ja ranna ääres me laskusime põlvili ning palvetasime. Ap 21,5 Jumal, õigete teejuht! Palun Sind kaasa oma elurännakule. Mina ise ei näe, mis ees ootab, kuid Sinuga koos lähen edasi rahu ja rõõmuga. Tänan Sind, et läkitad oma inglid mu teele! Lk 19,1–10; 1Kr 7,17–24
11. Teisipäev Tema juhib mind õiguse rööbastesse oma nime pärast. Ps 23,3 Mina olen hea karjane ja tunnen omi ja minu omad tunnevad mind. Jh 10,14 Jumal, hea karjane! Rõõmsalt ja tänuliku südamega annan Sinu kätte tänase päeva. Aita mul ususilmadega näha, et ka kõige tavalisemal päeval on suur tähendus Sinu jumalikus plaanis – kui ainult julgen järgneda Sulle. Kingi mulle seda julgust alatiseks! 5Ms 7,6–12; 1Kr 7,25–40
12. Kolmapäev Mina pean meeles oma lepingut sinuga su nooruspäevilt ja tahan sinuga teha igavese lepingu. Hs 16,60 Kõige armu Jumal, kes teid on kutsunud oma igavesse kirkusesse Kristuses Jeesuses, parandab, kinnitab, tugevdab ja toetab teid, kes te üürikest aega olete kannatanud. 1Pt 5,10 Ustav Jumal! Küll on hea meelde tuletada, et ma pole oma teekonnal üksinda. Sina kutsud meid endale järgnema ning parandad, tugevdad ja toetad meid sellel teel. Isegi kannatuse hetkel tohin end trööstida: Sa oled minuga! Tänan Sind selle eest, Issand! Rm 4,1–8; 1Kr 8,1–6
13. Neljapäev Issand ise käib su ees, tema on sinuga, tema ei lahku sinust ega jäta sind maha. Ära karda ega kohku! 5Ms 31,8 Minu lambad kuulevad minu häält ja mina tunnen neid ja nad järgnevad mulle ning ma annan neile igavese elu ja nad ei hukku iialgi ning keegi ei kisu neid minu käest. Jh 10,27–28 Jumal, meie julgustaja! Sinu sõna hääl kostub üle maailma. Palun Sind kogu südamest: õnnista meid, et keset selle maailma kära tunneksime ära su hääle ja käiksime koos Sinuga. Sinu käes oleme hoitud igaveseks eluks – ja ükski jõud ei saa meid Sinust lahutada. Au olgu Sulle, Issand! 1Kr 3, (1–3) 4–8; 1Kr 8,7–13
14. Reede Mispärast sa oled põlanud Issanda sõna, tehes, mis on tema silmis paha? 2Sm 12,9 Pangem maha kõik koormav ja patt, mis hõlpsasti takerdab meid, ja jookskem püsivusega meile määratud võidujooksu! Vaadakem üles Jeesusele, usu alustajale ja täidesaatjale. Hb 12,1–2 Halastaja Jumal! Tunnistan Sulle, et olen minagi põlanud Sinu sõna ja teinud kurja – olgu mõtte, sõna, teo või tegemata jätmisega. Aita mul kõik väär otsustavalt maha panna ja vaadata Sinu poole, kes Sa kannatasid minu pattude pärast, et mind nende käest vabastada! Ml 3,13–18; 1Kr 9,1–12
15. Laupäev Tulge, käigem Issanda valguses! Js 2,5 Seda tehke sellepärast, et te teate tunni juba käes olevat unest üles ärgata; sest nüüd on meie pääste lähemal kui siis, kui me usklikuks saime. Öö on möödumas, aga päev on lähedal. Rm 13,11–12 Valguse Jumal! Iga päevaga läheneb see hetk, mil Sinu igavene valgus võidab lõplikult patust rikutud maailma pimeduse. Palun Sind: ärgu tabagu see hetk mind ootamatult, nii et peaksin ehmudes Sinust taganema. Luba mul juba täna käia Sinu valguses, võidelda valguse relvadega ning kohata Sind kord rõõmuga kui valguse laps! 1Kr 1,26–31; 1Kr 9,13–18
2. PÜHAPÄEV ENNE PAASTUAEGA (SEXAGESIMAE) Täna, kui teie tema häält kuulete, ärge tehke oma südant kõvaks. Hb 3,15 Lk 8,4–8 (9–15) Hb 4,12–13; Ps 128 Jutlus: Ap 16,9–15
16. Pühapäev Kitsikuses andsid sa mulle avaruse. Ole mulle armuline ja kuule mu palvet! Ps 4,2 Õndsad on kurvad, sest neid lohutatakse. Mt 5,4 Jumal, kurbade lohutaja! Ka kõige kitsama ja rõhuvama olukorra saad Sina teha avaraks. Tuua lootust lootusetusesse, valgust pimedusse. Aita, Issand, et tuleksin oma muredega Sinu juurde ega otsiks lahendusi sealt, kus neid pole!
17. Esmaspäev Kõik maailma ääred tuletavad Issandat meelde ja pöörduvad tagasi Issanda juurde. Ps 22,28 Jumal tahab, et kõik inimesed õndsaks saaksid ja tõe tunnetusele tuleksid. 1Tm 2,4 Jumal, inimesearmastaja! Sa ootad, et kõik inimesed pöörduksid Sinu poole ja tuleksid tõe tundmisele. Sa ootad, sest Sinu Poeg Jeesus kannatas ja suri kõikide inimeste pattude pärast. Tõmba meid oma armastuse väega ja lase meil tagasi pöörduda Sinu juurde! 5Ms 32,44–47; 1Kr 9,19–23
18. Teisipäev Ära karda, maa! Hõiska ja rõõmutse, sest Jehoova teeb suuri asju. Jl 2,21 Tunnistatavalt suur on jumalakartuse saladus: Jumal on avalikuks saanud lihas, õigeks tunnistatud vaimus, nähtav olnud inglitele, kuulutatud paganatele, usutud maailmas, võetud üles kirkusesse. 1Tm 3,16 Suurte tegude Jumal! Sina lood taeva ja maa, nähtava ja nähtamatu, suunad loodusseadusi, valitsed kogu universumi üle. Kuid Sinu suuruse saladus avaldub ka selles, et Sa saad väikeseks – sünnid inimeseks, et lunastada kõik maailma rahvad. Täitku see teadmine meid hõiskamise ja rõõmuga nüüd, ikka ja igavesti! Hs 33,30–33; 1Kr 9,24–27
19. Kolmapäev Vägev Jumal Issand kõneleb ja hüüab ilmamaale päikese tõusust selle loojakuni. Ps 50,1 See oli Jumal, kes Kristuses lepitas maailma enesega ega arvestanud neile nende üleastumisi ning on pannud meisse lepitussõna. 2Kr 5,19 Kõneleja Jumal! Õnnis on see, kelle üleastumisi Sa ei arvesta, vaid annad need andeks. Kuid armuleidnud inimesest saab ühtlasi Jumala lepitustöö ja lepitussõna tunnistaja. Ta ei saa teisiti. Issand, anna, et see sõna kohtaks avatud südameid võimalikult paljude hulgas! Lk 6,43–49; 1Kr 10,1–13
20. Neljapäev Nõnda ütleb Issand: Mina olen teile rääkinud ja rääkinud, aga te ei ole mind kuulanud! Jr 35,14 Õndsad on need, kes Jumala sõna kuulevad ja seda järgivad. Lk 11,28 Püha Jumal! Maailmas on palju juttu, mõnikord paraku üsna tühist või lausa kahjulikku. Kõige selle kõrval aga kõneled ka Sina. Anna andeks, Issand, et ma ei ole Su sõna alati tähele pannud. Õnnista, et võiksin saada Sinu sõna ustavaks sulaseks! 1Ts 1,2–10; 1Kr 10,14–22
21. Reede Issand Jumal valmistas mullast kõik loomad väljal ja kõik linnud taeva all ning tõi inimese juurde. Ja kuidas inimene igat elavat olendit nimetas, nõnda pidi selle nimi olema. 1Ms 2,19.20 Pange tähele taeva linde: nad ei külva ega lõika ega kogu aitadesse, ning teie taevane Isa toidab neid. Eks teie ole palju enam väärt kui nemad? Mt 6,26 Toitja Jumal! Tänu Sulle, et Sa hoiad ülal kogu maailma, oma loodut. Olen osa Sinu kätetööst, mindki kannab Sinu heldus. Tuleta mulle seda üha meelde ning aita, et mu usaldus Sinusse saaks aina sügavamaks ja kindlamaks. 2Tm 3,10–17; 1Kr 10,23–11,1
22. Laupäev Teie ütlete: 'Issanda tee ei ole õige!' Kuulge ometi! Iisraeli sugu! Minu tee ei olevat õige! Kas mitte nõnda: teie oma teed ei ole õiged? Hs 18,25 Kui me ütleme: 'Meil ei ole pattu', siis me petame iseendid ja tõde ei ole meis. Kui me oma patud tunnistame, on tema ustav ja õige, nõnda et ta annab andeks meie patud ja puhastab meid kogu ülekohtust. 1Jh 1,8–9 Andeksandja Jumal! Nii nagu haigusest paranemine algab haiguse tunnistamisest, nii algab hinge pääsemine pattude tunnistamisest. Päästa meid enesepettusest, juhi meeleparanduse teele – ning puhasta kogu me elu kõigest väärast! Mt 13,31–35; 1Kr 11,2–16
PÜHAPÄEV ENNE PAASTUAEGA (ESTOMIHI) Vaata, me läheme üles Jeruusalemma ja seal viiakse lõpule kõik see, mis prohvetid on kirjutanud Inimese Pojast. Lk 18,31 Mk 8,31–38; 1Kr 13,1–13; Ps 31 Jutlus: Js 58,1–9a
23. Pühapäev Tema kogudus seisab kindlana mu ees. Jr 30,20 Jeesuses Kristuses on kogu hoone kokku liidetud ja kasvab pühaks templiks Issandas. Ef 2,21 Jumal, koguduse rajaja! Läbi aegade kutsud Sa inimesi oma rahva, kristliku koguduse liikmeteks. Tunneme oma nõtrust ja vääritust selle püha kutse juures. Tõsta üles need, kes on komistanud ja kukkunud, tee tugevaks lõtvunud jalad ja käed, julgusta hirmunud südameid – ning kinnita meid oma osaduses!
24. Esmaspäev Uurigem ja proovigem oma teid ja pöördugem tagasi Issanda juurde! Nl 3,40 Kes hoiab Issanda poole, see on temaga üks vaim. 1Kr 6,17 Teenäitaja Jumal! Üksi oma elurännakut käies eksin kergesti väärale rajale, hukutava kuristiku poole. Valgusta Sina mu samme, aita õigesti vaagida seatud sihte ja eksinuna naasta tagasi Sinu lähedusse! Lk 13,31–35; 1Kr 11,17–22
25. Teisipäev Ma teen teile rohkem head kui teie algusaegadel. Ja te saate tunda, et mina olen Issand. Hs 36,11 Jumal on vägev andma teile kogu armu rikkalikult, et teil ikka oleks kõike küllaldaselt ning et te oleksite rikkad iga teo tarvis. 2Kr 9,8 Külluslik Jumal! Tänu Sulle kogu Sinu armu rikkuse eest! Sa annad, et täita meie vajadused, kuid Sa annad ka selleks, et võiksime ise olla andjad. Aita meil siis märgata oma ligimese vajadusi ning jagada Sinu nõu ja väe kohaselt! Lk 5,33–39; 1Kr 11,23–26
26. Kolmapäev Oh, et mu elutee oleks kindel, et ma peaksin su määrusi. Ps 119,5 Aga see sündis, kui Jeesuse ülesvõtmispäevad olid lähenemas, et ta hakkas minema Jeruusalemma poole. Lk 9,51 Jumal! Sinu Poeg Jeesus astus alanduse teele, läks võitluste, kannatuste ja ohvrisurma rajale. Ta ei pannud vastu Sinu tahtele, vaid kuuletus Sulle kui oma armastatud Isale. Olgu meil, kristlastel, samasugune meel, nii et julgeksime kõrvale panna oma soovid ja arvamised ning teeksime seda, mida Sina ootad! Mt 6,16–21; 1Kr 11,27–34
26. veebruar - Algab kannatusaeg
27. Neljapäev Jumala käes on mu pääste ja mu au. Ps 62,8 Õndsad olete teie, kui teid minu pärast laimatakse ja taga kiusatakse ja teist valega kõiksugust kurja räägitakse. Mt 5,11 Jumal, meie pelgupaik! Kas minus leidub jõudu järgneda Sulle ka siis, kui see tähendab teiste halvakspanu, naeruvääristamisi või koguni tagakiusu? Tunnistan, Issand: ise ma ei suudaks! Kuid Sina peidad oma lapse kindla kaitsevarju alla ja hoiad oma ustavate hinge hukkumast. Kinnita mind, Issand, selles usus! Kl 3, (5–7) 8–11; 1Kr 12,1–11
28. Reede Mu Jumal, mu Jumal, miks sa mu maha jätsid? Kaugel mu päästest on mu oigamissõnad. Ps 22,2 Nii peeti siis Peetrust vangis, aga kogudus palvetas lakkamatult Jumala poole tema pärast. Ap 12,5 Jumal! Suurel pimedusehetkel küsin minagi: miks? Või küsib seda keegi minu kõrval. Anna siis jõudu palvetada, sirutada käed lootusrikkalt Sinu poole. Kingi armu kogeda, et Sa pole kaugel ühestki, kes Sind kogu südamest taga nõuab. Tõsta meid üles, tee samm jälle tugevaks ja vii edasi Elu teel! Rm 7,14–25a; 1Kr 12,12–26
29. Laupäev Kui ma teid päästan, saate te õnnistuseks. Sk 8,13 Ma olen tänulik Kristusele Jeesusele, meie Issandale, kes on mu teinud vägevaks sellega, et ta oma teenistusse pannes on pidanud ustavaks mind, endist Jumala teotajat ja tagakiusajat ja julmurit. Kuid ta on mu peale halastanud. 1Tm 1,12–13 Jumal, halastaja! Tänan Sind kogu südamest, et Sa võid oma armuga kõik uueks teha! Sa muudad tagakiusaja innukaks sõbraks, patumülkas lämbuja tõmbad Sa välja ja teed ta vabaks, needuse pöörad õnnistuseks. Selles lootuses anname end igal päeval Sinu kätesse ja kuulutame Sinu armastuse rõõmsat sõnumit! Sk 7,2–13; 1Kr 12,27–31


§ 52 Kutseõppe läbiviimise õiguse andmine
§ 53 Kutseõppe läbiviimise õiguse pikendamine
§ 91 Kutseõppe läbiviimise õiguse kehtetuks tunnistamine
§ 212 Nõunike kogu
§ 41 Üleminek kutseõppe läbiviimise õigusele
§ 42 Kutseõppeasutuse nõunike kogu moodustamine
RT I, 02.07.2013, 4
(1) Käesolevat seadust kohaldatakse eraõiguslikele juriidilistele isikutele, kelle tegevuse tulemusena on võimalik omandada haridust alus-, põhi-, kesk- või kõrghariduse tasemel.
(1) Erakool, välja arvatud huvikool, kutseõppeasutus, ülikool ja kõrgkool, loetakse asutatuks alates erakooli esimese õppekava kandmisest Eesti Hariduse Infosüsteemi.
(3) Kutseõppeasutus loetakse asutatuks alates haridus- ja teadusministri käskkirjaga kutseõppe läbiviimise õiguse andmisest. Kutseõppeasutuse andmed kantakse Eesti Hariduse Infosüsteemi õppeasutuste alamregistrisse pärast kutseõppeasutusele esimest korda õppe läbiviimise õiguse andmist.
(2) Täiskasvanute koolitusasutuse koolitusluba on tähtajaline, kehtivusega mitte vähem kui üks õppeaasta, ning tähtaja määramisel arvestatakse erakooli õppekavaga kehtestatud nominaalse õppeaja kestust.
(4) Koolitusloa taotluse esitamise tähtaeg enne õppekava rakendamist on viis kuud.
71) koolitervishoiuteenuse osutaja kirjalik nõusolek koolitervishoiuteenuse osutamiseks ja andmed koolitervishoiuteenuse tegevusloa olemasolu kohta põhikoolis ja gümnaasiumis;
(6) Koolitusloa taotluse läbivaatamise tähtaeg pärast käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud andmete esitamist on kaks kuud.
§ 52. Kutseõppe läbiviimise õiguse andmine
(1) Kutseõppe läbiviimise õigus on haridus- ja teadusministri käskkirjaga koolile antud tähtajaline õigus viia läbi õpet asjaomases õppekavarühmas. Kutseõppe läbiviimise õigus antakse haridus- ja teadusministri käskkirjaga kolmeks aastaks.
(2) Kutseõppe läbiviimise õiguse saamiseks esitab erakooli pidaja Haridus- ja Teadusministeeriumile hiljemalt kuus kuud enne õppetöö kavandatavat algust taotluse, millele lisatakse:
2) erakooli arengukava, erakooli asutamisel selle projekt;
3) kinnitus, et erakooli direktor ja erakooli pidaja juhtorganisse kuuluvad isikud vastavad käesoleva seaduse § 19 lõigetes 2 ja 3 sätestatud nõuetele;
4) õigusaktides sätestatud nõuetele vastav asjaomasesse õppekavarühma kuuluv õppekava;
5) erakooli pidaja kinnitus kvalifikatsiooninõuetele vastavate õppekasvatusala töötajate olemasolu kohta;
6) tõendid erakooli tegevuseks vajalike ja tervisekaitse- ja ohutusnõuetele vastavate ruumide ja sisustuse ning õppekavale vastava tehnoloogilise sisseseade ja muu taristu olemasolu kohta;
7) põhjendused õppe avamise vajaduse kohta, sealhulgas andmed sihtrühma kohta, ning õppekavarühmale vastavate sotsiaalpartnerite kirjalikud arvamused;
8) kooli nõunike kogu kirjalik arvamus uues õppekavarühmas tasemeõppe avamise kohta, välja arvatud kutseõppe läbiviimise õiguse taotlemisel uue kooli asutamisel;
9) koolitervishoiuteenuse osutaja kirjalik nõusolek teenust osutada ja kinnitus koolitervishoiuteenuse tegevusloa olemasolu kohta;
10) käesoleva seaduse § 21 lõikes 3 nimetatud aktsiakapitali, osakapitali või omakapitali olemasolu tõendavad dokumendid;
11) erakooli pidaja asutamislepingu või -otsuse notariaalselt tõestatud ärakiri, kui taotlejaks on asutamisel olev aktsiaselts, osaühing, sihtasutus või mittetulundusühing.
(3) Taotluse hindamiseks tehakse ekspertiis kutseõppeasutuse seaduse §-s 11 kehtestatud ulatuses, tingimustel ja korras.
(4) Haridus- ja Teadusministeerium vaatab taotluse läbi nelja kuu jooksul selle saamisest arvates.
(5) Enne taotluse esitamist tasub erakooli pidaja riigilõivu.
(6) Haridus- ja teadusminister võib jätta taotluse käskkirjaga rahuldamata, kui:
1) taotleja esitatud dokumendid ei vasta õigusaktidega kehtestatud nõuetele;
2) ekspertiisi tulemus on negatiivne;
3) taotlejal on ajatamata maksuvõlgnevusi.
§ 53. Kutseõppe läbiviimise õiguse pikendamine
(1) Kutseõppe läbiviimise õiguse pikendamiseks akrediteeritakse asjaomast õppekavarühma. Kutseõppe läbiviimise õiguse pikendamine viiakse läbi kutseõppeasutuse seaduse §-s 13 ja selle lõike 3 alusel kehtestatud tingimustel ja korras.
(2) Kutseõppe läbiviimise õiguse pikendamiseks esitab erakooli pidaja akrediteerimist korraldavale asutusele taotluse hiljemalt 12 kuud enne vastavas õppekavarühmas kutseõppe läbiviimise õiguse tähtaja möödumist.
(3) Akrediteerimise tulemuste ja hindamisnõukogu ettepaneku alusel teeb haridus- ja teadusminister ühe järgmistest otsustest:
1) pikendab kutseõppe läbiviimise õigust õppekavarühmas kuue aasta võrra;
2) pikendab kutseõppe läbiviimise õigust õppekavarühmas kolme aasta võrra;
3) keeldub kutseõppe läbiviimise õiguse pikendamisest.
(4) Õppekavarühmas, milles õppe läbiviimise õigus on tunnistatud kehtetuks käesoleva seaduse § 91 lõike 1 punktis 1, 2, 3 või 5 sätestatud alusel, milles kool ei ole tähtaegselt taotlenud õppe läbiviimise õiguse pikendamist või milles on õppe läbiviimise õiguse pikendamisest keeldutud, ei saa kool uuesti õppe läbiviimise õigust taotleda kolme aasta jooksul alates kehtetuks tunnistamise või pikendamisest keeldumise otsuse jõustumises.
(5) Kui kutseõppe läbiviimise õiguse pikendamisest on keeldutud, lõpetab erakool kutseõppe läbiviimise õiguse tähtaja möödumisel õppe asjaomases õppekavarühmas ning tagab koostöös Haridus- ja Teadusministeeriumiga õpilastele võimaluse jätkata õpinguid samas või teises õppeasutuses.
(2) Erakooli põhikirja kinnitab erakooli pidaja ja see jõustub erakooli esimese õppekava kandmisel Eesti Hariduse Infosüsteemi, kutseõppeasutusel esimese kutseõppe läbiviimise õiguse saamisest või ülikoolil või kõrgkoolil alates Vabariigi Valitsuselt esimese loa saamisest kõrgharidustaseme õppekavagrupi õppekavade alusel õppe läbiviimiseks.
7) [kehtetu - RT I, 02.07.2013, 1 - jõust. 01.09.2013]
§ 91. Kutseõppe läbiviimise õiguse kehtetuks tunnistamine
(1) Haridus- ja teadusministril on õigus tunnistada kutseõppe läbiviimise õigus kehtetuks, kui:
1) erakooli pidaja või erakool viib koolitustegevust läbi ilma selleks antud loata;
2) ilmneb, et kooli tegevus on vastuolus seaduse või selle alusel antud õigusaktiga;
3) erakooli pidaja või erakool ei ole ettenähtud tähtpäevaks ja korras täitnud järelevalve tulemusel tehtud ettekirjutust;
4) erakool ei ole õppetööd alustanud 12 kuu jooksul kutseõppe läbiviimise õiguse saamisest arvates;
5) erakool on kutseõppe läbiviimise õiguse taotlemisel või akrediteerimisel esitanud valeandmeid;
7) erakooli pidajal on netovara vähem kui käesoleva seaduse § 21 lõikes 3 sätestatud aktsiakapitali, osakapitali või omakapitali minimaalne suurus või
8) erakooli pidaja esitab vastavasisulise taotluse.
(2) Pärast kutseõppe läbiviimise õiguse kehtetuks tunnistamist lõpetab erakool kutseõppe asjaomases õppekavarühmas ning tagab koostöös Haridus- ja Teadusministeeriumiga õpilastele võimaluse jätkata õpinguid samas või teises õppeasutuses.
(22) Kutseõppe õppekava kinnitab erakooli pidaja ning õppekava registreeritakse pärast kutseõppe läbiviimise õiguse saamist Eesti Hariduse Infosüsteemis. Kui kutseõppe õppekava avatakse õppekavarühmas, milles erakoolil on kutseõppe läbiviimise õigus, registreeritakse see Eesti Hariduse Infosüsteemis. Registreerimise käigus kontrollitakse õppekava vastavust õigusaktides asjaomasele õppekavale kehtestatud nõuetele. Nõuetele mittevastav õppekava jäetakse haridus- ja teadusministri või tema volitatud isiku otsusega registreerimata. Otsus toimetatakse õppekava registreerimiseks esitanud koolile või kooli pidajale kätte tema soovi kohaselt kas posti teel või elektrooniliselt.
4) kutseõppeasutusel – kutseharidusstandardile ning kutse- või eriala riiklikule õppekavale, ühisõppekava korral ka kutseõppeasutuse seaduse § 33 nõuetele;
(3) Kutseõppeasutuses, kus eesti keel ei ole õppekeeleks, on eesti keele õpe kohustuslik kooli õppekavas sätestatud mahus, mis tagab vajalikul tasemel eesti keele oskuse omandatud erialal töötamiseks.
§ 212. Nõunike kogu
(1) Kutseõppeasutuse nõunike kogu on kutseõppeasutust ja ühiskonda sidustav nõuandev kogu, mille ülesanne on kooli nõustamine arengu kavandamisel ning õppe- ja majandustegevuse korraldamisel.
(2) Nõunike kogu on vähemalt seitsmeliikmeline, selle volituste kestuse määrab, liikmed nimetab ja töökorra kinnitab erakooli pidaja, olles ära kuulanud nõukogu seisukoha.
(3) Nõunike kogu koosseisust üle poole peavad moodustama kutseõppeasutuse õppekavarühmade kutse- ja erialadega seotud ettevõtlus- ja kutseorganisatsioonide ning tööandjate registreeritud ühingute esindajad.
(4) Nõunike kogu:
1) teeb erakooli pidajale ja erakooli nõukogule ettepanekuid kooli arengusuundade, tegevuse, vara, eelarve, juhtimise ja põhimääruse muutmisega seotud küsimustes;
2) annab hinnangu kooli koostööle ettevõtetega kooli arendustegevuse ja praktika korraldamisel.
(21) Erakooli õppekulu riikliku koolitustellimuse alusel loodud koolituskohtade ulatuses kaetakse kutseõppeasutuse seaduse § 45 lõikes 4 sätestatud tingimustel erakooli ning Haridus- ja Teadusministeeriumi vahel sõlmitud halduslepingu alusel. Erakooli muud kulud kaetakse kutseõppeasutuse seaduse § 47 lõike 4 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse määrusega reguleeritud korras.
1) erakoolil puudub kuue kuu jooksul koolitusluba, kutseõppe läbiviimise õigus või õigus kõrgharidustaseme õpet läbi viia ning vastavaid akadeemilisi kraade ja diplomeid väljastada;
§ 41. Üleminek kutseõppe läbiviimise õigusele
(1) Enne 2013. aasta 1. septembrit kutseõpet läbiviiva erakooli pidajale loetakse kutseõppe läbiviimise õigus antuks kolmeks aastaks õppekavarühmas, millesse kuuluvale õppekavale oli kooli pidajale antud koolitusluba.
(2) Kutseõppe läbiviimise õiguse pikendamiseks akrediteeritakse käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud õppekavarühm akrediteerimist korraldava asutuse koostatud ajagraafiku alusel.
§ 42. Kutseõppeasutuse nõunike kogu moodustamine
Käesoleva seaduse §-s 212 nimetatud nõunike kogu moodustatakse kutseõppeasutuses 2014. aasta 1. jaanuariks.


text:
< Eelmine 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 Järgmine > (9003 kirjet)
Küsimus: Kuidas vabaneda mootorsõidukitest, kui mootorsõiduk on pargitud eraterritooriumile, kuid puuduvad numbrimärgid?04.11.2019
Kuidas peaks käituma territooriumi omanik sellises olukorras, kuidas vabaneda mootorsõidukitest?
Mootorsõiduk on pargitud eraterritooriumile, kuid sõidukil puuduvad riiklikud numbrimärgid. Territooriumi sissesõidud on tähistatud vastavate tähistega (parkimine 2h. kellaga, eravaldus).
Sõiduki teisaldamise (valvega hoiukohta paigutamise) alused on sätestatud LS §s 92. Tuleb hinnata, kas sõiduk on pargitud mõnel osaundatud sättes kirjeldatud viisil ning kui on, siis toimida vastavalt LS § 92 lg 5' kirjeldatud viisil.
Kui sõiduki teisaldamiseks LS § 92 lg-s 2 kirjeldatud alused puuduvad, on sõiduki, mille omanik ei ole teada, sundteisaldamine problemaatiline.
Küsimus: Mida teha, kui ema ei lase isal ja lastel omavahel kohtuda?04.11.2019
mu elukaaslasel on kohtu poolt määratud elatise võlg mida ta siis nüüd aegamisi maksab ja sellega sujub, mure seisneb selles, et mulle tundub, et tema endised elukaaslased ei käitu õiglaselt, mis puutub lastesse. Asi siis nii, et laste ema ei lase lapsi isa juurde. Olen korduvalt kõrval olnud kui ta helistab ja uurib, et millal saaks ja võiks lapsed enda juurde võtta või nendega koos kuhugi minna või midagi teha ja ainus mis vastu kõlab, et ei saa ja ei tea milla saab. Ja samas on pidevalt olukordi kui lapsed ise helistavad ja küsivad, et millal saaks isa juurde aga isa ei saa ju ilma ema loata ka enda juurde lapsi võtta ja kui lapsed ema käest küsivad siis kõlab ka koheselt eitav vastus. Samas on lapsed pidevalt hoiul mehe sugulaste juures, miks ei või siis lapsed olla isaga. Kas siis isadel tõesti ei ole mingeid õigusi, elatis raha võetakse vastu küll avasüli aga samas isa lapsi enda juurde ei saa ja näeb neid ainult siis kui sugulaste juurde läheb siis kui lapsed seal. Mida peaks tegema et lapsed saaks ka isaga aega veeta, kohtu jaoks ja advokaatide jaoks meil raha ei ole.
Laste isal on nii õigus kui ka kohustus oma lastega suhelda ja laste ema suhtlemist kuidagi takistada ei tohiks. Kui vanemad siiski omavahel suhtluskorras kokkuleppele ei saa, tuleks oma murega pöörduda elukohajärgse lastekaitsetöötaja poole, kes aitab vanematel saavutada üksmeelt. Kui ka lastekaitsetöötaja vahendusel kokkulepet ei sünni, tuleb ikkagi pöörduda suhtlemiskorra kindlaksmääramise avaldusega kohtu poole pöörduda.
Küsimus: Kas töötuskindlustushüvitise saamise ajal ühekordse töövõtulepinguga töötamisel kaob õigus hüvitiseks?04.11.2019
Töötaja koondatakse põhitöökohalt ja ta taotleb Töötukassalt töötuskindlustushüvitist. Kui hüvitise saamisel ajal pakutakse talle ühekordset väikesemahulist tööd töövõtulepinguga, kas töö vastuvõtmisel kaob tal koheselt õigus edaspidise hüvitise saamiseks?
Kui isik osutab teenust töövõtulepingu alusel, siis samal ajal ei saa ta Töötukassas töötuna arvel olla. See tähendab omakorda seda, et sel ajal ei saa ta saada töötuskindlustushüvitist.
Täpsustavad küsimused töötuskindlustushüvituse katkemise, tagasimaksmise, uuesti taotlemise jms kohta saate esitada Töötukassale telefonil 669 6513 või e-kirja teel info@tootukassa.ee
Küsimus: Kuidas arvutatakse vara juurdekasvu tagasiarvestust pangalaenu puhul?31.10.2019
Tere! Ostsin enne abielu panga abiga eramu, kus me elame ja abielludes sõlmisime vara juurdekasvu tagasiarvestus lepingu. Nüüd siis küsimus kuidas arvutatakse vara juurdekasvu tagasiarvestust pangalaenu puhul. Minu sissetulek on oluliselt suurem abikaasa omast aga mina maksan kõik laenud, liisingud, maksud, toidud, lapse kulud jne. Kõik pangaväljavõttega tõendatav. Seega kuu lõpus on mul vähem raha kui temal. Tema maksab ainult endaga seotud arved (iluprotseduurid jne.). Kas tal on õigus minult midagi lahutuse korral nõuda?
Kui abiellumisel on valitud varasuhteks vara juurdekasvu tasaarvestus, siis tasaarvestatakse abikaasade vahel kummagi abikaasa varale varasuhte kestel lisandunud osa ehk soetisvara. Vara juurdekasvu tasaarvestuse varasuhte lõppedes selgitatakse välja mõlema abikaasa soetisvara ja määratakse kindlaks soetisvarade tasaarvestamisest tulenev rahaline nõue.
Varasuhte lõppedes teevad abikaasad kindlaks oma soetisvara seisu - kui ühe abikaasa soetisvara osutub suuremaks kui teise abikaasa soetisvara, kuulub pool soetisvarade väärtuste vahest väiksema soetisvara saanud abikaasale rahalise tasaarvestamisnõude alusel. Soetisvara suuruse väljaarvutamisel lähtutakse nii abikaasade rahalistest õigustest kui ka kohustustest (muuhulgas on kohustuseks ka pangalaen). Seega, kui varasuhte lõppedes osutub Teie soetisvara suuremaks Teie abikaasa omast, on Teil kohustus hüvitada abikaasale pool soetisvarada väärtuste vahest.
Küsimus: Kuidas lahendada seis, kus mees tahab korteri maha müüa aga me lastega elame seal ja tahaks oma kodu säilitada?31.10.2019
Olen 8a tagasi lahutatud ja elan kahe alaealise lapsega korteris, mis kuulub ühisomandisse eksabikaasaga. Korteril ka laen, kus olen kaaslaenutaotleja (maksame laenu pooleks).
Nüüd soovib eks korteri maha müüa (sai uue lapse) või ostku ma tema osa välja.
Arvata võib, et asi läheb kohtusse, sest mina pole nõus müüma ja olen pakkunud erinevaid kokkuleppeid (võtan laenu üle), millest ta pole samuti huvitatud.
Kas kohus arvestab lastega (elavad minuga), kes maksab kommunaalarveid (olen neid maksnud 8 a.), samuti renoveerinud korterit oma rahadega, mis mõjutab ju ka turuväärtust. Kas jaotus tuleks tõesti 50:50?
Kas minu poolt pakutavatel kokkulepetel on ka kohtus kaalu?
Ühisvara jagatakse poolte vahel võrdsetes osades, kuid Teil võib endise abikaasa vastu olla hüvitisnõue, kui olete ühisvaraks olevat kinnisvara peale abielu lahutamist renoveerinud.
Kui omavahel ühisvara jagamise osas kokkuleppele saada ei õnnestu, tuleb vastava hagiga kohtu poole pöörduda. Kohus võib jätta korteri Teie ainuomandisse, kui olete suuteline laenu üksinda üle võtma ja maksma endisele abikaasale hüvitist omandi kaotamise eest (korteri turuväärtusest lahutatakse laenujääk, hüvitise suuruse leidmiseks jagatakse tulem pooleks). Kui vastavat võimekust ei ole, võib kohus määrata ühisvara jagamiseks korteri müügi - sellisel juhul korter müüakse, tasutakse laenujääk ja ülejäänud müügitulu jagatakse võrdsetes osades.
Küsimus: Kas tasub isalt alimente nõuda, kui ta väidab, et ta ei saa nagunii maksta, kuna tal veel 2 last?31.10.2019
Soovin enda lapse isalt nõuda välja miinimum summas alimente. Lapse isa väidab, et ta ei ole kohustatud maksma kuna ta pole võimeline, tuues põhjenduseks, et tal on veel kaks last. Ühelegi lapsele pole ametlikult alimente peale pandud, kas mul on mõistlik see asi ametlikuks ajada? Kas tal on õigus maksta alla miinimumi kui asi on ametlik?
Ilmselt soovib lapse isa vabaneda oma kohustusest lapsele ülalpidamist anda, teiste ülalpeetavate olemasolu selleks automaatselt kindlasti alust ei anna. Kui lapse isa ei ole nõus vabatahtlikult elatist maksma, tuleb elatise väljamõistmiseks kohtu poole pöörduda. Reeglina mõistetakse elatis ühele lapsele välja miinimumsuuruses, selle summa vähendamiseks peavad esinema kaalukad asjaolud (mis on lapse isa poolt esile toodud ja tõendatud).
Küsimus: Kas pean isale lapsi näitama kui seni pole ta aastaid ei huvi tundnud ei toetanud?30.10.2019
Laste isa pole aastaid (7 aastat) laste vastu huvi üles näidanud. Pole ka vabatahtlikult alimente maksnud. Lahku minnes märatses ja tuli ka politsei kutsuda seoses ähvardustega. Ka hilisemalt ja avalikult tuntud ta petisena. Nüüd järsku avastas, et ma pean näitama talle lapsi.
Kas mul on kohus talle üldse lapsi näidata? Lapsed kohe varsti teismelised. Ei mäletagi teda. Mida ette võtta kui tema nõuab. Millised on minu kui ema õigused?
Laste isal on vaatamata eelkirjeldatud asjaoludele siiski õigus lastega suhelda (kuni see kuidagi lastele kahjulik ei ole). Kuivõrd suhtlemisse on tekkinud väga pikk paus, tuleks alustada tasapisi ja esimesed kohtumised võiksid olla lühikesed ning miks mitte koos Teiega.
Kui Teil ei õnnestu lastega suhtlemise osas isaga kokkuleppele jõuda, soovitan pöörduda oma murega elukohajärgse lastekaitsetöötaja poole.
Küsimus: Kas siis kui isa Soomes elab, on võimalik seda maksekäsu kiirmenetlust kasutada elatise nõudmiseks?28.10.2019
Lapse isa elab Soomes juba pikemat aega. Suurema osa ajast on kenasti vastavalt suulisele kokkuleppele maksnud elatist. Eelmise aasta algusest on tulnud raha väga kaootiliselt. Osad kuud on vahele jäänud, osad vähem maksnud. Viimase aasta on väga väheks jäänud. Nüüd ütleb, et tal üldse pole. Et endalgi pole söögiraha ja üle 100 000 on võlad inkassos. Kas on üldse mõtet hakkata kohtu kaudu küsima? Kas siis kui isa Soomes elab, on võimalik seda maksekäsu kiirmenetlust kasutada? See Eesti Vabariigi elatise miinimummäär on minu arust palju suur. Kui maksaks 200 oleks täitsa piisav. Ja selline küsimus ka veel, et kas need isa võlad võivad kunagi kuidagi lapse kaela tulla? Ja mida siis teha, kui võivad?
Jah, maksekäsu kiirmenetluse avalduse võib esitada ka välisriigis elava isa vastu, kuid märgin ära, et maksekäsu kiirmenetluses ei ole võimalik nõuda elatist tagasiulatuvalt (seda saab teha hagimenetluses). Kui lapse isa elatist vabatahtlikult ei maksa, ei näe ma põhjust, miks ei peaks vastavat nõuet kohtu kaudu esitama. Kui lapse isa ei ole last ülal pidanud, võib see tulevikus piirata ka lapse kohustust oma isa ülal pidada. Elatis võite nõuda ka väiksemas summas kui kehtiv miinimummäär, see on Teie otsus.
Laps võib oma isa rahalised kohustused pärida isa surma korral, kuid märgin ära, et lapsel ei ole kohustust isa pärandit vastu võtta või kui laps seda siiski teeb, kuid taotleb seejuures pärandvara inventuuri, ei tule lapsel ise oma isa võlgu katta.
Küsimus: Kas mul on õigus nõuda, et lapse isa ise reedeti tuleks järgi ja pühapäeviti tooks lapse ise tagasi?28.10.2019
Olen nüüdseks lapse isast lahust 1.5 aastat. Laps saab kohe 3-aastaseks. Lapse isa elab Tallinnas ning mina ise lapsega Tartus. Hetkel on jaotatud hooldus nii, et enamus aja minuga ning 4 päeva kuus isaga (2 nädalavahetust R-P kuus). Küsimus pigem selline, et lapse isa soovib, et mina transpordiksin last, kuid mulle tundub see veidi ebaõiglane, sest enamus ajast laps minuga ja raha kulub ka minul rohkem kui temal oma 4 päevaga. Lisaks elab lapse isa oma vanematega koos ning käib tööl kus palk peaks üle 1500 kuus olema. Lapserahasid 250-275 eurot maksab ta igakuiselt. Küsimus siis oleks, et kas mul oleks õigus nõuda, et lapse isa ise reedeti tuleks järgi ja pühapäeviti tooks või peab see ka olema nii, et mina nt viin või toon?
Lapse suhtlemiskorra täitmist puudutavad küsimused peaksid vanemad omavahel kokku leppima, sealhulgas lapse transportimisega seotud küsimused. Kui vanemad kokkuleppele ei jõua, määrab suhtlemise korra kindlaks kohus.
Üldjuhul on põhjendatud, kui mõlemad vanemad panustavad lapse transportimisse - lapse ja lahus elava vanema suhtlemine on eelkõige lapse huvi, mitte ainult lahus elava vanema huvi ja ideaalis peaksid selle toimimisse panustama mõlemad vanemad. Seega parimaks lahenduseks oleks siiski jagada transpordikulud (ja panus) vanemate vahel võrdselt.
Küsimus: Kas alimentide maksmine peaks käima Eesti või Soome kohtuotsuse järgi?28.10.2019
Lapse isale määrati 2015 a Eestis kohtuliku kompromissi korras alimendid summas 235 eurot, seotult miinimumpalgaga. 2016 a kolis ema lapsega Soome. 2017 a taotles isa Soome kohtu alimentide vähendamist. Kohus mainis lahendis mitmeid kordi alimentide summat 235 eurot, kuid jättis alimentide vähendamise nõude rahuldamata. Isa maksis seejärel lapsele senimaani alimente 235 eurot, mis alimentide summa siis nende määramisel ja mis jäi ka peale Soome kohtu otsust. Nüüd nõuab laps kohtutäituri kaudu saamata jäänud alimentide vahet?
Kui kohtulahendiga on elatis välja mõistetud PkS § 101 lõikes 1 sätestatud miinimummääras ja seda lahendit uue lahendiga muudetud ei ole, tuleb järelikult maksta elatist vastavalt esialgsele kohtuotsusele ehk poole kehtiva miinimumpalga ulatuses.
Kuivõrd alampalk on aastatega tõusnud, tuleb ka elatist vastavalt sellele tasuda - kui elatise maksmiseks kohustatud vanem on elatist maksnud vähem, kui kehtiv elatismiinimum, on teisel vanemal õigus nõuda puuduolev rahasumma sisse täitemenetluses.

matches:
§ 92
§ 92
kohus
Kohus
kohus
kohus
Kohus
§ 101


Töötasude 2016 aasta maksud ja määrad - SiSi Finantsid OÜ
Sotsiaalmaksu maksmise aluseks olev kuumäär 390 eurot (2016. a riigieelarve seadus § 2 lg 10)
Tööandja minimaalne sotsiaalmaksu kohustus 128,7 eurot (kuumäär x 33%)
Füüsilisest isikust ettevõtja minimaalne sotsiaalmaksu kohustus 386,1 eurot kvartalis (aastas 1544,4 eurot)
Maksustamisperioodi maksustatavast tulust mahaarvatava maksuvaba tulu suurus 2040 eurot aastas ehk 170 eurot kuus (TuMS § 23)
Täiendav maksuvaba tulu pensioni korral on 225 eurot kuus ehk 2700 eurot kalendriaastas (täiendav maksuvabastus rakendub ainult I ja II samba pensioni saajatele ning rakendajaks on pensioni väljamaksja) (TuMS § 232)
Maksustatavast tulust on lubatud teha mahaarvamisi kokku kuni 1200 eurot maksumaksja kohta, kuid mitte rohkem kui 50% ulatuses maksumaksja sama maksustamisperioodi Eestis maksustatavast tulust (TuMS § 282). See puudutab eluasemelaenu intresside, koolituskulude ning kingituste ja annetuste mahaarvamise õigust ja rakendatakse kuludele, mis tekkinud alates 01.01.2012
Erisoodustuse aluseks olev laenuintressi määr on Euroopa Keskpanga põhirefinantseerimisoperatsioonidele kohaldatav viimane intressimäär enne iga aasta 1. jaanuari ja 1. juulit, mille avaldamise korraldab Eesti Pank (TuMS § 48 lg 4 p 6, VÕS § 94 lg 2)
Töötasu alamäär tunnis 2,54 eurot (VV määrus nr 139 § 1 lg 1)
Töötasu alammäär kuus 430 eurot (VV määrus nr 139 § 1 lg 1)
Allikas:http://www.rmp.ee/maksud/maksud_yldiselt/2016-aasta-numbrites-2016-01-04
Categories koduleht, töötajad	Post navigation
Maksumäärad 2016 aastal
OTSIME PEARAAMATUPIDAJAT