text:
Kokku: 528| Näitan: 21 - 40
Isiku ohtlikkust tuleb hinnata pigem kõrgendatud standardite kohaselt ning ohtlikkust ei saa põhjendada üldise isiku käitumist iseloomustava omadusena, vaid seda tuleb analüüsida konkreetsel juhtumil eraldi ning tuvastada ohtlikkus lähituleviku mõttes väga piiratud ajalise distantsiga ja et isiku ohtlikkus lähitulevikus on pigem kindel kui tõenäoline (vt Riigikohtu 30. aprilli 2013. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-44-13, p 14; 19. veebruari 2014. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-155-13, p 39.2; 7. mai 2014. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-33-14, p 15). Seejuures ei saa kohus enda arvamuse põhjendamisel tugineda üksnes eksperdiarvamusele, vaid peab seda koos teiste tõenditega kriitiliselt analüüsima ja hindama (vt Riigikohtu 10. oktoobri 2007. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-81-07, p 11 ja ülalviidatud määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-155-13, p 38.3; vt ka 31. märtsi 2017. a määrus kriminaalasjas nr 3-1-1-105-16, p 37). Kuna seaduses on sätestatud sarnased alused isiku kinnisesse asutusse paigutamiseks nii hoolekandeasutusse ööpäevaringsele erihooldusteenusele SHS § 105 alusel kui tahtest olenematu vältimatu psühhiaatrilise abi korras ravile PsAS § 11 alusel, saab mõlemal juhul lähtuda ka teise juhtumi kohta kujunenud kohtupraktikast (vt ülalviidatud määrused tsiviilasjas nr 3-2-1-155-13, p 36 ja tsiviilasjas nr 3-2-1-33-14, p 13). Sarnaselt SHS §-le 105 ja PsAS §-le 11 sätestab ka KarS § 86 psühhiaatrilise sundravi kohaldamise alusena isiku ohtlikkuse endale ja ühiskonnale. Seetõttu on isiku ohtlikkuse sisustamisel asjakohane arvestada ka Riigikohtu kriminaalkolleegiumi praktikaga KarS § 86 kohaldamisel. Samas on isiku ohtlikkuse sisustamisel isiku kinnisesse asutusse paigutamise menetluses ja kriminaalkohtumenetluses isiku suhtes psühhiaatrilise sundravi kohaldamiseks erisusi. Isiku ohtlikkus endale või teistele SHS § 105 tähenduses saab eelkõige väljenduda füüsilises ohus tema enda või teiste isikute elule või tervisele, mh kalduvuses vägivallale või suitsiidile (vt ülalviidatud määrused tsiviilasjas nr 3-2-1-81-07, p 11 ja tsiviilasjas nr 3-2-1-33-14, p 15). Seevastu võib ohtlikkus KarS § 86 lg 1 tähenduses väljenduda ka sellistes tegudes, mis pole suunatud pelgalt teiste inimeste elu või tervise, vaid ka muude karistusseadustikuga kaitstud õigushüvede kahjustamisele (ülalviidatud määrus kriminaalasjas nr 3-1-1-105-16, p 23). Lisaks on mõningad erisused tuletatavad mh sellest, et tsiviilkohtumenetluses võib vastava menetluse alustada ka siis, kui isik pole veel jõudnud teiste isikute elu või tervist kahjustaval viisil käituda (Riigikohtu 13. aprilli 2016. a määrus kriminaalasjas nr 3-1-1-108-15, p 21; 19. detsembri 2012. a määrus kriminaalasjas nr 3-1-1-121-12, p 12.2). Isiku ohtlikkuse tuvastamine SHS § 105 kohaldamisel ei eelda, et ta oleks juba jõudnud enda või teiste isikute elu või tervist kahjustada. Samas peab kohtutel olema konkreetsete asjaolude põhjal piisavalt alust arvata, et isik võib lähitulevikus seda pigem kindlasti kui tõenäoliselt teha. (p 14) Ohtlikkuse jaatamiseks ei piisa üksnes asjaolust, et isik ei nõustu raviga vabatahtlikult (vt ülalviidatud määrused tsiviilasjas nr 3-2-1-155-13, p 41 ja kriminaalasjas nr 3-1-1-105-16, p 23). Ka ainuüksi see, et inimene ei suuda iseseisvalt oma elu korraldada ega võtaks iseseisvalt ravimeid, ei tähenda tingimata tema ohtlikkust iseendale või teistele (vt ülalviidatud määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-44-13, p 14; vrd ülalviidatud määrus kriminaalasjas nr 3-1-1-105-16, p 23). Samas võib isiku ohtlikkusele viidata mh puudulik haiguskriitika, kui isik ei saa aru oma haiguse tõsidusest (vt ülalviidatud määrus kriminaalasjas nr 3-1-1-108-15, p 20). (p 14.1) Kohus peab oma seisukohti põhjendama, sidudes need konkreetsete asjaoludega, ning kirjeldama, milles isiku ohtlikkus väljendub: st tuleb eristada, kas inimene on ohtlik endale ja/või teistele, ning selgitada, milles ohtlikkuse prognoos seisneb (nt kas ja miks esineb reaalne oht õigusvastaste tegude toimepanemiseks, enesevigastamiseks vm) (vt ülalviidatud määrus kriminaalasjas nr 3-1-1-105-06, p 24). Ühtlasi tuleb kohtul põhjendada, miks nende tegude toimepanemise oht kaalub üles kinnisesse asutusse paigutamisel tekkiva põhiõiguste riive. (p 14.3) SHS § 105 lg 1 p-st 3 tuleneva eelduse juures tuleb arvestada, et isiku kinnisesse asutusse paigutamine on ultima ratio vahend, mistõttu see on põhjendatud vaid juhul, kui muud abinõud on osutunud ebapiisavaks või ei ole nende kasutamine võimalik. Kohtulahendis peab olema põhjendatud, miks ei ole isiku ohtlikkust endale või teistele võimalik vältida muul viisil kui kinnisesse asutusse paigutamise teel (vt ülalviidatud määrused tsiviilasjas nr 3-2-1-155-13, p 40 ja tsiviilasjas nr 3-2-1-44-13, p 15; Riigikohtu 2. märtsi 2007. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-145-06, p 20). Seejuures eeldab muude abinõude kasutamise võimatus seda, et neid ei ole võimalik kasutada isikust endast tulenevate põhjuste tõttu (vt nt ülalviidatud määrused tsiviilasjas nr 3-2-1-33-14, p 17; tsiviilasjas nr 3-2-1-155-13, p 40 ja tsiviilasjas nr 3-2-1-145-06, p 20). (p 15) Kohtul peab olema võimalik kohaldada isiku suhtes tingimusi ja kohustusi, mille täitmisel ei võeta talt vabadust kinnisesse asutusse paigutamise teel, juba kinnisesse asutusse paigutamise üle otsustamisel. Menetluslikult on kohtul võimalik sama määrusega otsustada isiku hoolekandeasutusse paigutamine SHS § 105 lg 1 alusel ning ühtlasi kinnisesse asutusse paigutamine TsMS § 540 lg 1 alusel peatada, sidudes peatamisega tingimusi ja kohustusi. Kui isik talle seatud tingimusi või kohustusi ei täida, on kohtul õigus peatamine TsMS § 540 lg 2 alusel tühistada. (p 15.6) Sarnaselt kohtu kohustusega hinnata, kas piisab üksnes ambulatoorsest sundravist või on vajalik isiku vabaduse võtmine statsionaarse sundravi näol, tuleb ka isiku kinnisesse asutusse paigutamisel kontrollida, kas konkreetsel juhul on kinnisesse asutusse paigutamine põhjendatud ja vältimatult vajalik, võrreldes isiku suhtes mõjutusvahendite kohaldamisega väljaspool kinnist asutust (vrd ülalviidatud määrus kriminaalasjas nr 3-1-1-105-16, p 33; Riigikohtu 14. novembri 2017. a määrus kriminaalasjas nr 1-16-7102, p 21). Selliste mõjutusvahendite kohaldamine võib toimuda mh sel viisil, et isiku kinnisesse asutusse paigutamist ettenägevas määruses kohus ühtlasi ka peatab kinnisesse asutusse paigutamise, sidudes peatamisega tingimusi ja kohustusi. (p 15.7)
SHS § 105 lg 1 p-st 3 tuleneva eelduse juures tuleb arvestada, et isiku kinnisesse asutusse paigutamine on ultima ratio vahend, mistõttu see on põhjendatud vaid juhul, kui muud abinõud on osutunud ebapiisavaks või ei ole nende kasutamine võimalik. Kohtulahendis peab olema põhjendatud, miks ei ole isiku ohtlikkust endale või teistele võimalik vältida muul viisil kui kinnisesse asutusse paigutamise teel (vt ülalviidatud määrused tsiviilasjas nr 3-2-1-155-13, p 40 ja tsiviilasjas nr 3-2-1-44-13, p 15; Riigikohtu 2. märtsi 2007. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-145-06, p 20). Seejuures eeldab muude abinõude kasutamise võimatus seda, et neid ei ole võimalik kasutada isikust endast tulenevate põhjuste tõttu (vt nt ülalviidatud määrused tsiviilasjas nr 3-2-1-33-14, p 17; tsiviilasjas nr 3-2-1-155-13, p 40 ja tsiviilasjas nr 3-2-1-145-06, p 20). (p 15) Sarnaselt kohtu kohustusega hinnata, kas piisab üksnes ambulatoorsest sundravist või on vajalik isiku vabaduse võtmine statsionaarse sundravi näol, tuleb ka isiku kinnisesse asutusse paigutamisel kontrollida, kas konkreetsel juhul on kinnisesse asutusse paigutamine põhjendatud ja vältimatult vajalik, võrreldes isiku suhtes mõjutusvahendite kohaldamisega väljaspool kinnist asutust (vrd ülalviidatud määrus kriminaalasjas nr 3-1-1-105-16, p 33; Riigikohtu 14. novembri 2017. a määrus kriminaalasjas nr 1-16-7102, p 21). Selliste mõjutusvahendite kohaldamine võib toimuda mh sel viisil, et isiku kinnisesse asutusse paigutamist ettenägevas määruses kohus ühtlasi ka peatab kinnisesse asutusse paigutamise, sidudes peatamisega tingimusi ja kohustusi. (p 15.7)

matches:
kohus
§ 105
§ 11
§ 86
§ 86
§ 105
§ 86
§ 105
Kohus
§ 105
§ 105
§ 540
§ 540
kohus
§ 105
kohus


Tallinna Linnavolikogu 08.09.2011 määrus number 28
Jõustumine: 01.10.2011
Redaktsiooni kehtivus: 01.10.2011 - 17.03.2013
jõustumine 01.01.2014, Tvk m 07.03.2013 nr 16
jõustumine 18.03.2013, Tvk m 07.03.2013 nr 16
jõustumine 01.10.2011,
8. september 2011 nr 28
Määrus kehtestatakse jäätmeseaduse § 66 lg-te 2-4, § 67 lg-te 1, 5 ja 6, § 68 lg 1, § 69 lg-te 1, 2, 4, 41, 42, 5, 51, § 70 ja § 71 lg-te 1 ja 2, pakendiseaduse § 15 lg 1 ja kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1 ja lg 3 p 1 ja § 22 lg 1 p 365 ja 366 alusel ning eesmärgiga tagada puhas ja tervislik elukeskkond.
§ 1. Jäätmehoolduseeskirja eesmärk
(1) Jäätmehoolduseeskiri (edaspidi eeskiri) kehtestatakse eesmärgiga rakendada Tallinnas jäätmeseaduse ja pakendiseaduse ning nende rakendusaktide nõuded, säilitada puhas ja tervislik elukeskkond, vähendada jäätmete kogust ning soodustada nende taaskasutamist.
(2) Eeskirjaga määratakse kindlaks jäätmeseaduse § 71 lõikes 2 sätestatud jäätmehoolduse korraldamise nõuded; jäätmeliigid, millele kohaldatakse korraldatud jäätmevedu, veopiirkonnad, vedamise sagedus ja aeg, jäätmeveo teenustasu suuruse määramise kord ning järelevalve jäätmekäitluse üle Tallinna haldusterritooriumil.
(3) Eeskirja on kohustatud järgima kõik juriidilised ja füüsilised isikud, riigi ja kohaliku omavalitsuse asutused. Eeskirja kohaldatakse kooskõlas Tallinna linna heakorra eeskirjaga (edaspidi heakorra eeskiri) ja Tallinna linna avaliku korra eeskirja ja avaliku koosoleku korraldamise nõuetega.
(4) Jäätmehooldust Tallinnas korraldavad Tallinna Keskkonnaamet, Tallinna Transpordiamet (edaspidi transpordiamet), Tallinna Kommunaalamet (edaspidi kommunaalamet), Tallinna Munitsipaalpolitsei Amet (edaspidi munitsipaalpolitsei amet) ja linnaosade valitsused oma pädevuse kohaselt.
(5) Teavet Tallinna haldusterritooriumil asuvate jäätmejaamade, kogumispunktide, pakendipunktide, korraldatud jäätmeveo ja jäätmekäitlejate ning lähimate nõuetekohaste käitluskohtade kohta saab Tallinna abitelefonilt 1345, Tallinna Keskkonnaametist, Tallinna linna veebilehelt www.tallinn.ee ning jäätmekäitluskampaania Prügihunt veebilehelt www.tallinn.ee/prygihunt.
§ 2. Tallinna Keskkonnaameti, munitsipaalpolitsei ameti, transpordiameti, kommunaalameti ja linnaosade valitsuste pädevus jäätmehoolduse korraldamisel
(1) Tallinna Keskkonnaamet:
1) korraldab jäätmehooldust ja selle arendamist;
2) kontrollib jäätmete liigiti kogumist ja jäätmekäitlustoiminguid Tallinna haldusterritooriumil;
3) nõustab jäätmevaldajaid ja jäätmevedajaid;
4) kooskõlastab ehitusjäätmete käitlemise enne ehitamise alustamist, kui ehitamise käigus tekib ehitusjäätmeid üle 10 m3;
5) kooskõlastab ehitise lammutamiseks vajaliku projekti;
6) korraldab riigihangete seaduses sätestatud korras hanked jäätmevedajate ja jäätmekäitluskohtade leidmiseks ja sõlmib hankelepingu;
7) informeerib kirjalikult jäätmevaldajat päevast, mil ta on liitunud korraldatud jäätmeveoga;
8) teostab järelevalvet eeskirja täitmise üle.
(2) Munitsipaalpolitsei amet teostab eeskirja täitmise üle järelevalvet vastavalt oma põhimäärusele ja menetleb väärtegusid.
(3) Transpordiamet kooskõlastab jäätmemahutite ajutise paigutamise tänavatele (nt ehitus- ja remonttööde teostamisel, suurjäätmete kogumisel vms toimingul).
(4) Kommunaalamet korraldab ühissõidukipeatusesse vajalikul hulgal jäätmemahutite paigaldamise ning tagab nende regulaarse tühjendamise ja nende ümbruse korrasoleku.
(5) Linnaosa valitsus korraldab linnaosas jäätmehooldust ja teostab järelevalvet jäätmekäitluse üle järgmiselt:
1) nõustab linnaosa elanikke jäätmealastes küsimustes;
2) lahendab korraldatud jäätmeveoga seotud küsimusi;
3) levitab jäätmealast teavet;
4) kontrollib jäätmete liigiti kogumist ja jäätmekäitlustoiminguid, sh turgudel, kioskites, müügipaviljonides ja tänavakaubanduses;
5) menetleb korraldatud jäätmeveoga liitumisest erandkorras vabastamise taotlusi;
6) teostab järelevalvet korraldatud jäätmeveoga liitumisest erandkorras vabastatud jäätmevaldajate üle;
7) korraldab linna haljasaladel tekkivate aia- ja haljastujäätmete kogumist ja üleandmist jäätmevedajale või jäätmekäitlejale;
8) korraldab üldkasutatavasse parki, haljasalale, randa vajalikul hulgal jäätmemahutite paigaldamise ning tagab nende regulaarse tühjendamise ja nende ümbruse korrasoleku;
9) määrab linnaosa haldusterritooriumil tagatisrahata pakendi jäätmete pakendipunktide asukohad, kogumismahutite miinimumarvu ja miinimummahu iga pakendipunkti kohta ning nende tühjendamissageduse. Teemaale pakendipunkti asukoha määramisel kooskõlastab asukoha eelnevalt teemaa valitsejaga;
10) kooskõlastab probleemtoodete avalike kogumispunktide asukohad, nõuded kogumispunktile ja paigaldamise tingimused.
(1) Eeskirjas on kasutatud mõisteid alljärgnevas tähenduses:
1) aia- ja haljastujäätmed on aedade ja haljasalade hooldamisel tekkinud biolagunevad jäätmed;
2) hankija on Tallinna Keskkonnaamet või linnavolikogu volitatud juriidiline isik, kes vastab jäätmeseaduse nõuetele;
3) jäätmejaam on spetsiaalselt rajatud, tehniliselt varustatud jäätmekäitluskoht, kuhu on paigutatud taaskasutatavate jäätmete kogumiseks ja esmatöötlemiseks kogumismahutid, sh ohtlike jäätmete kogumismahutid;
4) jäätmekäitleja on juriidiline või füüsiline isik, kes kogub, veab, taaskasutab või kõrvaldab jäätmeid majandus- või kutsetegevusena ja kellel on selleks tegevuseks jäätmeluba või kes on registreeritud Keskkonnaministeeriumi valitsemisalas Keskkonnaametis (edaspidi Keskkonnaamet);
5) jäätmevaldaja on jäätmetekitaja või muu isik või riigi või kohaliku omavalitsuse asutus, kelle valduses on jäätmed. Jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveo tähenduses on ka korteriühistu, selle puudumisel aga selle kinnisasja omanik, millel asub suvila, elu- või äriruum;
6) jäätmevedaja on korraldatud jäätmeveo teenuse osutaja, kes on leitud riigihanke korras ja kellele on antud teenuste kontsessioon kestusega mitte rohkem kui viis aastat;
7) jäätmeveopiirkond (edaspidi piirkond) on eeskirjaga kindlaksmääratud ala, kust kohaliku omavalitsuse üksuse korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmed kokku kogutakse;
8) kogumispunkt on üldkasutatavas kohas paiknev vastavalt märgistatud jäätmemahuti või mahutid, kuhu eraisikud saavad viia liigiti kogutud ohtlikke ja/või elektroonikajäätmeid. Liigiti kogutud jäätmete vastuvõtmist kogumispunktis korraldab kogumispunkti töötaja;
9) pakendipunkt on pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsiooni hallatav avalik pakendite või pakendijäätmete mahutite komplekt, mis on mõeldud tasuta kasutamiseks kõigile Tallinna haldusterritooriumil viibivatele füüsilistele isikutele;
10) prügi (segaolmejäätmed) on liigiti kogumisest üle jäänud olmejäätmed või nende sortimisjääk;
11) suurjäätmed on jäätmed, mida kaalu või mahu tõttu ei ole võimalik paigutada mahutisse, nagu mööbliesemed, vaibad, madratsid, kardinapuud, aknaraamid, kraanikausid jms, mis on paigutatud mahuti kõrvale äravedamise eesmärgil. Suurjäätmetena ei käsitata ehitusjäätmeid, suuremõõtmelisi probleemtooteid, nagu autoromud või nende osad (sealhulgas vanarehvid), ning elektri- ja elektroonikaseadmeid või nende jäätmeid (sealhulgas pesumasinad, telerid, külmkapid, elektripliidid) ja muid tootjavastutusega hõlmatud jäätmeid.
(2) Lõikes 1 nimetamata mõiste kasutamisel lähtutakse jäätmeseaduses, pakendiseaduses, riigihangete seaduses ja teistes jäätmehooldust reguleerivates õigusaktides sisalduvatest legaaldefinitsioonidest, vastava legaaldefinitsiooni puudumisel aga sõna üldlevinud tähendusest.
Jäätmekäitluse üldnõuded
(2) Jäätmeid tuleb sortida tekkekohas ja seejärel liigiti koguda, et võimaldada nende taaskasutamist võimalikult suures ulatuses. Olmejäätmete sortimisel tekkekohas tuleb liigiti koguda keskkonnaministri 16. jaanuari 2007 määruse nr 4 “Olmejäätmete sortimise kord ning sorditud jäätmete liigitamise alused” järgi vähemalt järgmised jäätmeliigid vastavalt jäätmenimistu jäätmeliikide või alajaotiste koodidele:
3) ohtlikud jäätmed (jäätmenimistu alajaotises 20 01 tärniga (*) tähistatud jäätmed);
7) põlevjäätmed, sealhulgas puit (20 01 38) ja plastid (20 01 39);
(3) Lõigetes 1 ja 2 sätestatut kohaldatakse ka kaubanduses, tööstuses, ametiasutustes ja mujal tekkinud kodumajapidamisjäätmetega samalaadsete jäätmete kohta, mis vastavad jäätmeseaduse §-s 7 esitatud olmejäätmete mõistele.
(4) Toitlustusettevõtetes tuleb lisaks lõikes 2 nimetatud jäätmeliikidele tekkekohas eraldi koguda toiduõli- ja rasva (20 01 25) eeskirja ja teiste õigusaktidega kehtestatud nõuete kohaselt. Nõudmisel on toitlustusettevõte kohustatud Tallinna Keskkonnaametile esitama sellekohase aruandluse.
(5) Jäätmeid vedav jäätmevedaja või -käitleja on kohustatud vältima liigiti kogutud jäätmete segunemist teiste jäätmeliikidega kogumise ja veo erinevatel etappidel.
(6) Prügilasse võib ladestada vaid neid jäätmeid, mille taaskasutamine ei ole tehnoloogiliselt võimalik või mõnel muul põhjusel õigustatud. Prügilasse ladestamisele kuuluvad jäätmed tuleb läheduse põhimõtet järgides viia Tallinna Jäätmete Taaskasutuskeskusesse.
(7) Kodumajapidamises tekkinud suurjäätmeid on elanikel võimalus üle anda jäätmejaamades.
(9) Jäätmete käitlemine, sh jäätmete põletamine, selleks mitteettenähtud kohas on keelatud. Küttekolletes võib põletada ainult immutamata ja värvimata puitu ning kiletamata paberit või kartongi.
(10) Jäätmekäitleja tegevus peab olema suunatud jäätmete ladestamise vähendamisele, taaskasutamisele või kahjutustamisele.
(1) Jäätmekäitlust kinnisasjal korraldab kinnisasja omanik. Jäätmekäitlust hoonestusõiguse alusel kasutataval maal korraldab hoonestusõiguse omaja (hoonestaja). Jäätmekäitlust ehitise kui vallasasja juurde kuuluval ehitise teenindamiseks vajalikul maal (edaspidi krunt) korraldab ehitise omanik.
(2) Jäätmevaldaja on kohustatud:
1) sortima ja liigiti koguma enda valduses olevaid jäätmeid eeskirja ja teiste õigusaktidega kehtestatud nõuete kohaselt ning korraldatud jäätmeveo piirkonnas andma korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmed üle jäätmevedajale;
3) piirkondades, kus jäätmevedu ei ole korraldatud ja korraldatud jäätmeveoga hõlmamata jäätmete vedamiseks sõlmima kas ise või volitatud esindaja vahendusel jäätmevedajaga või -käitlejaga jäätmekäitluslepingu või vedama tema tekitatud või tema valduses olevad jäätmed ise jäätmekäitluskohta või taaskasutama neid kehtivate nõuete kohaselt;
4) mitte sõlmima jäätmekäitluslepingut ega andma jäätmeid üle isikule, kellel puudub jäätmeluba või kes ei ole registreeritud Keskkonnaametis jäätmete vedamiseks. Kui jäätmed antakse üle selliseks käitlemiseks, milleks jäätmeseaduse kohaselt jäätmeluba või kompleksluba ei vajata, peab jäätmeid üleandev isik olema veendunud, et vastuvõtja on pädev jäätmeid käitlema ning tal on selleks asjakohased tehnilised ja keskkonnakaitsevahendid;
5) omama või üürima piisavas koguses eeskirja nõuete kohaseid jäätmemahuteid (sh jäätmekotte) segaolmejäätmete ning liigiti kogutavate taaskasutatavate jäätmeliikide kogumiseks või kasutama ühismahuteid. Mahutid ja kogumiskohad peavad vastama eeskirja nõuetele. Ühismahutit on lubatud kasutada üksnes kõrvuti asetsevatel kinnistutel või ühise õuealaga korter- ja ridaelamutes tekkivate jäätmete kogumiseks. Ühismahuti kasutamisel peab jäätmemahuti suurus vastama tegelikkuses tekkivatele jäätmekogustele ja ühismahutina ei ole lubatud kasutada jäätmekotti;
6) paigutama jäätmemahuti tema omandis või kasutuses olevale krundile või kinnistule, kus jäätmed on tekkinud, välja arvatud ühismahuti;
7) hoidma mahuti terve ja puhtana. Mahuti korrashoiu ja puhtuse eest vastutab jäätmevaldaja, kui jäätmeveolepinguga ei nähta ette teisiti.
(3) Korterelamutega aladel, kus elamutele on moodustatud minimaalse suurusega kinnistud, tohib jäätmemahuteid paigutada väljapoole kinnistu piiri ainult vastava kinnistu omanikuga kooskõlastatult. Linnamaale jäätmemahuti paigaldamine on lubatud üksnes linnaosa valitsuse loal ja tingimustel.
(4) Juriidilisest isikust jäätmevaldaja (sh korteriühistu, kinnisvarahaldusega tegelev ettevõte) on kohustatud teavitama oma hallatava hoone elanikke või oma ettevõtte töötajaid Tallinna jäätmehoolduseeskirja nõuetest.
Jäätmete sortimine ja kogumine
(2) Kinnistul või krundil tekkivad jäätmed, mida ei saa kohapeal taaskasutada, tuleb koguda liigiti ja paigutada vastava jäätmeliigi kogumiseks ettenähtud mahutisse, anda üle jäätmevedajale või -käitlejale.
(3) Jäätmeid ei ole lubatud jätta mahuti lähedusse, välja arvatud suurjäätmeid ja erandkorras segaolmejäätmeid pakendatult, kui mahuti on ületäitunud. Jäätmevaldaja on kohustatud tellima ületäitunud mahuti tühjendamise, et vältida jäätmete mahuti ümbrusesse paigutamist. Suurjäätmeid võib ajutiselt paigutada mahuti vahetusse lähedusse, kui need veetakse ära seitsme kalendripäeva jooksul.
(4) Jäätmeid, mille liigiti kogumine on korraldatud, tohib panna ainult selleks ettenähtud mahutisse. Liigiti kogutavaid jäätmeid ei tohi nende kogumisel ja vedamisel teiste jäätmeliikidega segada.
(5) Segaolmejäätmete mahutisse on keelatud panna:
8) käimlajäätmeid;
9) kogumiskaevude setteid;
10) aineid ja esemeid, mis võivad ohustada jäätmemahutite hooldajat või jäätmekäitlejat või teisi isikuid;
11) aineid ja esemeid, mis kaalu, mõõtmete või kuju tõttu või muul põhjusel võivad kahjustada mahuteid või jäätmeveokeid või raskendavad märkimisväärselt jäätmete kokkupressimist;
12) ehitusjäätmeid.
(6) Segaolmejäätmed, kergesti riknevad, haisvad ja lendlevad jäätmed (nt tuhk, pühkmed) tuleb panna mahutisse pakendatult.
§ 7. Paberi ja kartongi ning biolagunevate jäätmete kogumine
(1) Elamumaa sihtotstarbega kinnistul tuleb paberit ja kartongi ning biolagunevaid jäätmeid koguda liigiti. Lähtuvalt korterite arvust peavad kinnistul olema järgmised mahutid:
1) paberi- ja kartongi mahuti, kui kinnistul on vähemalt viis korterit;
2) biolagunevate jäätmete mahuti, kui kinnistul on vähemalt kümme korterit, välja arvatud korraldatud jäätmeveo vanalinna piirkonnas.
(2) Üksikelamutes ja vähem kui viie korteriga elamumaa sihtotstarbega kinnistul tuleb paberit ja kartongi koguda liigiti ning viia need jäätmejaama või anda üle jäätmevedajale või -käitlejale.
(3) Kui kasutatakse ühismahutit, rakenduvad lõigetes 1 või 2 nimetatud kohustused juhul, kui vastava jäätmeliigi (paberi- ja kartongi või biolagunevate jäätmete) ühismahutit kasutavate korterite arv kokku on suurem kui lõigetes 1 või 2 sätestatud korterite arv.
(4) Üksikelamutes, vähem kui kümne korteriga elamumaa sihtotstarbega kinnistul ja korraldatud jäätmeveo vanalinna piirkonnas ei pea olema biolagunevate jäätmete mahutit juhul, kui kinnistul on segaolmejäätmete mahuti ja seda tühjendatakse vähemalt üks kord nädalas ning biolagunevad aia- ja haljastujäätmed kogutakse liigiti ning need kompostitakse eeskirja § 14 kohaselt samal kinnistul või antakse üle jäätmevedajale, -käitlejale või viiakse lähimasse nõuetele vastavasse jäätmekäitluskohta.
(5) Liigiti kogutavad biolagunevad jäätmed tuleb mahutisse paigutada paberist või muust biolagunevast materjalist kotti pakendatuna. Biolagunevate jäätmete mahutisse ei tohi panna kompostimiseks kõlbmatuid jäätmeid.
§ 8. Probleemtoodete ja nendest tekkivate jäätmete kogumine
(1) Elektri- ja elektroonikaseadmed (sh külmkapid, elektripliidid, pesumasinad ja telerid) ning neist tekkinud jäätmed tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ning viia kogumispunkti või jäätmejaama või uue toote ostmise korral müügikohta kooskõlas jäätmeseadusega. Elektri- ja elektroonikaseadmete tootja jäätmeseaduse § 23 lõigete 11, 12, 13 ja 14 mõistes on kohustatud korraldama enda valmistatud, edasimüüdud või maaletoodud toodetest tekkivate jäätmete tasuta vastuvõtmise.
(3) Kasutuskõlbmatuks muutunud patareid ja akumulaatorid tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ning viia kogumispunkti või jäätmejaama või müügikohta kooskõlas jäätmeseadusega.
(4) Vanarehvid tuleb üle anda tootja või tootjavastutusorganisatsiooni määratud kogumiskohta või jäätmejaama või uue rehvi ostmise korral müügikohta või rehviettevõttesse kooskõlas jäätmeseadusega. Jäätmejaamas võetakse vanarehve vastu üksnes füüsilistelt isikutelt. Rehvide tootja jäätmeseaduse § 23 lg 14 mõistes on kohustatud korraldama enda valmistatud, edasimüüdud või maaletoodud rehvidest tekkivate jäätmete tasuta vastuvõtmise.
(7) Probleemtoodete avalike kogumispunktide asukohad, nõuded kogumispunktile ja paigaldamise tingimused kooskõlastab tootja või tootjavastutusorganisatsioon linnaosa valitsusega.
(8) Tootja või tootjavastutusorganisatsioon on kohustatud tühjendama oma vahenditega tema hallatava avaliku kogumispunkti, tagades puhtuse ja tehnilise korrashoiu, vältima konteineri ületäitumist ning ületäitumisel koristama konteineri ümbruse.
(1) Ohtlikud jäätmed tuleb koguda liigiti, muudest jäätmetest eraldi.
(2) Ohtlikke jäätmeid võib jäätmeloa alusel käidelda isik, kellele Keskkonnaamet on väljastanud ohtlike jäätmete käitluslitsentsi.
(3) Ohtlike jäätmete kogumise mahuti peab olema suletav ja valvatav.
(4) Ohtlikud jäätmed, v.a olmes tekkinud ohtlikud jäätmed, peab jäätmevaldaja enne jäätmekäitlejale üleandmist märgistama keskkonnaministri kehtestatud korras.
(5) Ohtlike jäätmete kogumist korraldav isik peab paigutama nende kogumist reguleeriva juhise kogumispunktis nähtavasse kohta. Juhises peab olema kindlaks määratud ohtlike jäätmete äraveo kord.
(6) Vedelaid ohtlikke jäätmeid peab säilitama kindlalt suletavas mahutis, mis välistab nende sattumise maapinnale või kanalisatsiooni.
(7) Kodumajapidamises tekkinud ohtlikud jäätmed (nt kasutuskõlbmatuks muutunud õlid, õlifiltrid, ravimid, värvid, lakid ja lahustid ning elavhõbelambid ja -kraadiklaasid) tuleb viia kogumispunkti või jäätmejaama. Avalikud kogumispunktid on avalikes kohtades või bensiinitanklate juures paiknevad erimahutid või ohtlike jäätmete kogumisringide peatuskohad. Avalikes kogumispunktides ja jäätmejaamades võetakse ohtlikke jäätmeid vastu ainult füüsilistelt isikutelt.
(8) Juriidilised isikud ja füüsilisest isikust ettevõtjad peavad oma ohtlikud jäätmed üle andma isikule, kellel on Keskkonnaameti väljastatud ohtlike jäätmete käitluslitsents ning kes omab jäätmeluba.
(9) Ohtlike jäätmete valdaja vastutab nende ohutu hoidmise eest kuni jäätmete üleandmiseni jäätmekäitlejale.
(10) Juriidiline isik ja füüsilisest isikust ettevõtja, kelle valduses on ohtlikud jäätmed, on kohustatud andma järelevalveametnikule informatsiooni ohtlike jäätmete hoidmise ja käitlemise kohta.
Pakendite ja pakendijäätmete kogumine
§ 10. Pakendite ja pakendijäätmete kogumise nõuded
(1) Pakendid ja pakendijäätmed tuleb koguda liigiti muudest jäätmetest eraldi ja panna pakendijäätmete mahutisse (edaspidi pakendimahuti), viia pakendipunkti või jäätmejaama, anda üle pakendiettevõtjale või taaskasutusorganisatsioonile.
(2) Üleantavad pakendid ja pakendijäätmed peavad olema tühjad ja vastama pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsiooni kehtestatud nõuetele. Üleantavad pakendid ja pakendijäätmed ei tohi levitada haisu ega määrida teisi pakendimahutis olevaid pakendeid ja pakendijäätmeid.
(4) Tagatisrahata pakendijäätmete pakendipunktide asukohad, kogumismahutite miinimumarvu ja miinimummahu iga pakendipunkti kohta ning nende tühjendamissageduse määrab linnaosa valitsus. Pakendipunktis peab olema tagatud kõigi pakendimaterjali liikide vastuvõtmine.
(6) Pakendatud kauba müüja, kelle müügikoha suurus on alla 200 m2, võib sellise pakendi tagasivõtmise, millele on kehtestatud tagatisraha, korraldada väljaspool oma müügikoha teenindusmaa piire, kuid müügikoha kauplemisajal ja ainult linnaosa valitsuse kirjalikul nõusolekul.
(7) Pakendimahutil peab olema kasutajale nähtavas kohas, selgelt loetavalt suurte tähtedega eesti ja vene keeles kirjutatud, mis liiki pakendeid või pakendijäätmeid sinna tohib paigutada ja pakendimahuti valdaja või seda teenindava jäätmekäitleja telefoninumber.
§ 11. Pakendiettevõtja ja taaskasutusorganisatsiooni kohustused
(3) Kui mingil põhjusel ei ole võimalik müügipakendi ja -pakendijäätmete vastuvõtmist korraldada müügikoha kinnistu või teenindusmaa piires, võib selle korraldada kinnistu või teenindusmaa vahetus naabruses linnaosa valitsuse nõusolekul ja tingimustel. Tagatisrahaga pakendite korral võib müügipakendi ja -pakendijäätmete vastuvõtmist korraldada üksnes juhul, kui müügikoha suurus on alla 200 m2.
(4) Pakendiettevõtja võib lõigetes 1 ja 2 nimetatud kohustused lepingu alusel delegeerida taaskasutusorganisatsioonile.
(5) Taaskasutusorganisatsioon on kohustatud sõlmima Tallinna Keskkonnaametiga kirjaliku kokkuleppe, milles määratakse kindlaks pakendipunktide asukohad Tallinna haldusterritooriumil, kogumismahutite miinimumarv ja miinimummaht iga pakendipunkti kohta, tüüp, välimus, tühjendamissagedus, haldamine ja nende korrashoid.
(6) Tagatisrahata pakendi jäätmete kogumisel peab taaskasutusorganisatsioon tagama pakendipunktide tiheduse vähemalt pakendiseaduse § 171 nõuetele. Tallinna Keskkonnaamet võib kokkuleppel taaskasutusorganisatsiooniga suurendada pakendipunktide tihedust pakendiseaduses sätestatud miinimumist.
(7) Tallinna Keskkonnaametiga kokkuleppel võib pakendijäätmete kogumist korraldada ka nende tekkekohal kogumisena. Sel juhul võib Tallinna Keskkonnaameti nõusolekul vähendada pakendijäätmete kogumiskohtade tihedust ning kogumiseks ettenähtud konteinerite arvu ja mahtu.
(8) Pakendite ja pakendijäätmete veo käitluskohta korraldab pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsioon.
(9) Pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsioon on kohustatud vältima liigiti kogutud või pakendimaterjalide kaupa sorditud pakendite ja pakendijäätmete segunemist teiste jäätmete või pakendimaterjalidega.
(10) Pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsioon on kohustatud hoidma pakendipunktis olevad mahutid puhta ja tervena, vältima mahutite ületäitumist, koristama pakendipunkti ja selles olevate mahutite ümbruse mahutite tühjendamisel sinna maha kukkunud või paigutatud pakenditest ja pakendijäätmetest. Pakendipunkt või -mahuti tuleb tühjendada kohe, kui see levitab haisu või on ületäitunud.
(11) Pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsioon on kohustatud tagama enda hallatavate pakendimahutite puhastamise illegaalsest grafitist, tahmast, roostest, jäätmetest jms.
Jäätmete vedamine ja kõrvaldamine
§ 12. Jäätmeveo nõuded
(1) Korraldatud jäätmeveoga liitunud jäätmevaldaja jäätmete veo jäätmekäitluskohta korraldab jäätmevedaja. Korraldatud jäätmeveoga hõlmamata või korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest jäätmeseaduse § 69 lõike 41 alusel vabastatud jäätmevaldaja jäätmete veo jäätmekäitluskohta korraldab jäätmevaldaja.
(2) Jäätmevaldaja kasutuses peab olema piisavas koguses ja suuruses mahuteid. Segaolmejäätmete mahutit peab tühjendama sagedusega, mis väldib selle ületäitumist ja haisu teket, aga mitte harvemini kui üks kord nädalas. Segaolmejäätmete ja biolagunevate jäätmete süvakogumismahutit tuleb tühjendada vähemalt üks kord nelja nädala jooksul. Üksikelamutele kehtib kuni 20-liitrise ja maksimaalselt 4 kg kaaluva ning 40-150-liitrise ja maksimaalselt 10 kg kaaluva segaolmejäätmete jäätmekoti ning kuni 370-liitrise segaolmejäätmete jäätmemahuti puhul tühjendamissagedus vähemalt üks kord nelja nädala jooksul. Mahuti võib olla jäätmevaldaja omandis või lepingu alusel kasutuses.
(3) Biolagunevate jäätmete mahutit tuleb tühjendada sagedusega, mis väldib mahuti ületäitumist, haisu ja kahjurite teket ning ümbruskonna reostust, kuid mitte harvemini kui üks kord nädalas.
(4) Pakendimahutit või paberi ja kartongi mahutit tuleb tühjendada vastavalt vajadusele, vältides selle ületäitumist.
(5) Jäätmevedaja peab korraldatud jäätmeveo piirkonnast korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmed vedama taaskasutamiseks hankija poolt riigihangete seaduses sätestatud korras valitud jäätmekäitluskohta või -kohtadesse. Juhul kui hankija ei ole riigihangete seaduses sätestatud korras valinud jäätmekäitluskohta või -kohtasid, peab vedaja vedama jäätmed jäätmekäitluskohta, millel on sellekohane jäätmeluba. Kui jäätmevaldaja veab ise oma jäätmeid, tuleb need vedada jäätmekäitluskohta, millel on sellekohane jäätmeluba.
(6) Elurajoonides, sh Tallinna vanalinnas, ei ole lubatud jäätmeid vedada öörahu ajal, välja arvatud juhul, kui Tallinna Keskkonnaamet on andnud selleks loa.
(7) Jäätmed, mille hoidmine kinnistul või krundil kujutab endast otsest ohtu inimeste tervisele, tuleb kohe ära vedada.
(8) Tallinna haldusterritooriumil jäätmekäitluskohti käitavad ettevõtjad peavad pidama Tallinna haldusterritooriumilt vastu võetud jäätmekoguste üle arvet ning esitama nõudmisel Tallinna Keskkonnaametile sellekohase aruande. Arvestust tuleb pidada jäätmete üleandjate kaupa.
(9) Jäätmevedaja peab pidama arvestust piirkonnast kogutud ja jäätmekäitluskohta kõrvaldamiseks või taaskasutamiseks üle antud jäätmekoguste kohta ning esitama nõudmisel Tallinna Keskkonnaametile sellekohase aruande.
§ 13. Jäätmete kõrvaldamise nõuded
(1) Ladestatavad tavajäätmed kõrvaldatakse läheduspõhimõtte järgi nõuetekohases käitluskohas.
(2) Tallinna Jäätmete Taaskasutuskeskusesse võib Tallinnast viia kõrvaldamiseks igat liiki prügilakõlblikke tavajäätmeid ja asbestijäätmeid. Kopli tavajäätmete käitluskohas võib pärast töötlemist kõrvaldada ehitus- ja lammutustöödel tekkinud püsijäätmeid, asbesti sisaldavaid ehitusmaterjale ning saastumata pinnast. Pinnas loetakse saastunuks, kui see sisaldab ohtlikke aineid üle õigusaktidega kehtestatud piirnormide.
(3) Jäätmekäitluskohta käitav ettevõtja on kohustatud hoidma korras jäätmekäitluskoha juurdesõiduteed ja siseteed, vältima rajatistel tolmu ja haisu teket ja levikut ning jäätmete sattumist väljapoole käitluskoha maa-ala.
(4) Jäätmete ladestamine väljaspool prügilat on keelatud.
Biolagunevate jäätmete kompostimine
§ 14. Biolagunevate jäätmete kompostimise nõuded
(1) Liigiti kogutud biolagunevad jäätmed tuleb vedada kompostimiseks nõuetekohasele kompostimisväljakule või Tallinna Jäätmete Taaskasutuskeskusesse või muusse sellekohase jäätmeloaga jäätmekäitluskohta või kompostida kohapeal eeskirja nõuete järgi.
(6) Kompostimisnõu ja -aun peab paiknema naaberkinnistust vähemalt 3 m kaugusel ja ehitisest 4 m kaugusel, kui naaberkinnistute või -ehitiste omanikud ei lepi kokku teisiti.
(8) Linna haljasaladel tekkivaid biolagunevaid aia- ja haljastujäätmeid ei ole lubatud prügilasse ladestada. Need tuleb koguda liigiti muudest jäätmetest eraldi ja kompostida nõuetele vastaval kompostimisväljakul või muus jäätmekäitluskohas, millel on sellekohane jäätmeluba.
Jäätmekäitluse tehnilised nõuded
§ 15. Jäätmemahuti tehnilised nõuded
(1) Jäätmemahuti peab olema terve ja puhas ning veega pestav (v.a jäätmekotid) ning ei tohi põhjustada ohtu tervisele ega keskkonnareostust. Jäätmemahuti omanik või valdaja peab tagama selle puhtuse ja korrashoiu.
(2) Olmejäätmete mahutina võib kasutada:
1) üksikelamutes kuni 150-liitrist jäätmekotti (maksimaalselt 10 kg);
2) põhiliselt plastist 80-, 140-, 240-, 370-, 600-, 660-, 770- või 800-liitrist kaane ja käepidemetega jäätmemahutit, mida on tõstemehhanismi abil võimalik jäätmeveokisse tühjendada;
3) 2,5, 3,8 või 4,5 m3 suurust kaanega jäätmemahutit, mida on võimalik mehaaniliselt jäätmeveokisse tühjendada;
4) süvakogumismahutit, mida on võimalik mehaaniliselt jäätmeveokisse tühjendada;
5) presskonteinerit.
(3) Eri jäätmeliikide kogumiseks tuleb kasutada eri värvi jäätmemahuteid:
1) hall - segaolmejäätmed;
2) pruun - biolagunevad jäätmed;
3) roheline, sinine või kollane - muud taaskasutatavad jäätmed, nagu paber ja kartong, klaas ning pakendid;
4) punane - ohtlikud jäätmed.
(4) Kokkuleppel jäätmevedajaga võib kinnistul kasutada ka teistsugust mahutit, mis ei põhjusta ohtu keskkonnale ja vastab eeskirja nõuetele.
(5) Jäätmemahutil peab olema kasutajale nähtavas kohas selgelt loetav suurte tähtedega kiri või märk, mis viitab kogutavale jäätmeliigile, ning mahuti valdaja või seda teenindava jäätmekäitleja telefoninumber.
(6) Kui jäätmemahuti värv ei vasta kogutavale jäätmeliigile, peab selle esiküljele olema suurte tähtedega ja hästi loetavalt kirjutatud kogutava jäätmeliigi nimetus.
(7) Jäätmemahuti lukustamise korral peab jäätmevaldaja tagama selle avamise tühjenduspäeval.
§ 16. Nõuded jäätmemahuti paiknemiskohale ja juurdepääsuteele
(1) Kuni 800-liitrine käsitsi teisaldatav ratastel jäätmemahuti tuleb paigutada seda tühjendava jäätmeveokiga samal tasandil paiknevale kõva kattega (betoon, asfalt, kiviparkett jms) alusele, mis jääb veoki lähimast võimalikust peatumiskohast kuni 10 meetri kaugusele. Pikema vahemaa korral tasub jäätmevaldaja jäätmemahuti vedamise teenustasu.
(2) Suurem kui 800-liitrine jäätmemahuti paigutatakse jäätmeveokiga samal tasandil paiknevale kõva kattega (betoon, asfalt, kiviparkett jms) alusele, millele pääseb jäätmeveok vahetult juurde jäätmemahuti tühjendusküljelt.
(3) Jäätmemahuti, mis ei ole käsitsi teisaldatav, tuleb paigutada selliselt, et seda on võimalik tühjendada jäätmeveokisse vahetult paiknemiskohast. Süvakogumismahuti tühjendamiseks peab olema tagatud veokiga ligipääs vähemalt 3 m kauguselt. Jäätmeveoki peatumiskoha ja süvakogumismahuti vahelisel alal ei tohi olla liiklusvahendeid või muid takistusi.
(4) Väljas paiknev jäätmekott peab olema kaitstud lindude ja loomade ligipääsu eest.
(5) Mahuti on soovitatav paigutada jäätmemajja, katusealusesse või aedikusse. Kui jäätmemaja või katusealune lukustatakse, tuleb jäätmevedajale tagada mahuti tühjendamise ajaks sissepääs.
(6) Juurdepääsutee mahutile peab olema piisava kandevõimega ja tasane. See peab võimaldama mahutit hõlpsalt käsitsi teisaldada. Juurdepääsutee peab olema vähemalt 3,5 m lai ja vaba kõrgus tee kohal peab olema vähemalt 4,5 m. Tee peab olema puhastatud lumest ja jääst, selle kalle ei tohi ületada 10%.
(7) Mahuti paiknemiskoha ja juurdesõidutee korrashoiu eest kinnistul või krundil vastutab jäätmevaldaja. Kui mahuti paikneb linnaosa valitsuse loal linnamaal, lepitakse mahuti paiknemiskoha ja juurdesõidutee korrashoiu kohustuse ulatus kokku loa andmisel. Kuni kinnistu või krundi piirini juurdesõidutee korrashoiul lähtutakse heakorra eeskirjast.
(8) Mahuti peab paiknema naaberkinnistul paiknevast eluhoonest vähemalt 5 meetri kaugusel, kui naabrid ei lepi kokku teisiti.
(9) Enam kui 100 liitri jäätmete ladustamist mahutis või muul viisil loetakse põlevmaterjalist jäätmete ladustamiseks ja nende ladustamise koha valikul ehitise välisseinast või krundi välispiirist tuleb lähtuda siseministri 2. septembri 2010 määrusest nr 44 “Põlevmaterjalide ja ohtlike ainete ladustamise tuleohutusnõuded”.
§ 17. Jäätmeveoki tehnilised nõuded
(1) Jäätmeveok peab olema kinnine ja varustatud jäätmemahuti tühjendamiseks vajaliku tõstemehhanismiga. Jäätmeveokist ei tohi laadimise ega vedamise ajal keskkonda sattuda jäätmeid ega nõrgvett. Suurjäätmeid ning ehitusjäätmeid tohib vedada lahtises veovahendis, tagades, et vedamise ajal ei satu jäätmeid keskkonda.
(2) Vanalinnas jäätmete, v.a ehitusjäätmete, vedamiseks kasutatava jäätmeveoki registrimass ei tohi ületada 12 tonni.
(3) Jäätmeveok peab vastama vähemalt EURO III nõuetele, kui hankedokumentides ei nähta ette kõrgemat nõuet.
(4) Jäätmeveoki tehnilisi nõudeid täpsustatakse hankedokumentides.
§ 18. Jäätmekäitluskoha tehnilised nõuded
(1) Jäätmete käitlemiseks tuleb kasutada parimat võimalikku tehnikat.
(2) Jäätmekäitluskoha tehnilisi nõudeid täpsustatakse hankedokumentides.
Jäätmekäitlus Aegna saarel
§ 19. Jäätmekäitlus Aegna saarel
(1) Aegna saar (edaspidi saar) hajaasustusalana ei kuulu korraldatud jäätmeveo piirkonda. Olmejäätmete käitlust saarel korraldab jäätmejaama operaator.
(2) Saarel asuvad jäätmevaldajad ja muud saarel viibivad isikud on kohustatud täitma eeskirja nõudeid. Jäätmevaldaja vastutab tema kinnistul tekkivate jäätmete nõuetekohase kogumise ja käitlemise korraldamise eest.
(3) Jäätmevaldaja on kohustatud oma kinnistul tekkivaid jäätmeid koguma liigiti eeskirja § 4 lõike 2 ja § 6 lõike 4 kohaselt. Liigiti kogutud jäätmed, mida ei saa kohapeal taaskasutada, ja segaolmejäätmed peab jäätmevaldaja viima jäätmejaama või tagama nende jäätmete üleandmise jäätmejaama operaatorile vastavalt jäätmejaama operaatori ja jäätmevaldaja vahel sõlmitud jäätmekäitluslepingu tingimustele või korraldama nende jäätmete käitlemise eeskirja nõuete kohaselt. Jäätmevaldaja, kes ei korralda oma jäätmete käitlemist ise, on kohustatud sõlmima jäätmekäitluslepingu jäätmejaama operaatoriga.
(4) Jäätmevaldaja on kohustatud oma kinnistul viibivaid isikuid teavitama saarel kehtivatest jäätmekäitlus- ja heakorranõuetest ning tagama oma kinnistul vajalike mahutite ja kogumiskohtade olemasolu.
(5) Saarel tekkivad jäätmed tuleb liigiti koguda mahutitesse. Mahutite korrashoiu ja tühjendamise eest vastutab jäätmevaldaja.
(6) Biolagunevad jäätmed tuleb kohapeal kompostida eeskirja nõuete kohaselt.
(7) Küttekoldes või lahtisel tuleasemel tohib põletada üksnes immutamata puitu ja kiletamata paberit ja kartongi.
(8) Jäätmejaama operaator on kohustatud:
1) sõlmima jäätmekäitluslepingud saarel asuvate jäätmevaldajatega, kes ei korralda oma jäätmete käitlemist ise;
2) tagama jäätmevaldajatele liigiti kogutud jäätmete üleandmise võimaluse või äraveo vähemalt 1. maist kuni 31. oktoobrini üks kord kuus selliselt, et oleks välditud jäätmejaama ületäitumine.
Jäätmekäitlus Tallinna kalmistutel
§ 20. Jäätmekäitluse korraldaja
Jäätmekäitlust kalmistul korraldab kalmistu haldaja. Kalmistu haldaja paigaldab kalmistu territooriumile jäätmete liigiti kogumiseks avalikus kasutuses olevad jäätmemahutid (edaspidi avalikult kasutatavad mahutid).
§ 21. Jäätmete liigiti kogumine
Kalmistul tuleb avalikult kasutatavatesse mahutitesse eraldi koguda biolagunevad aia- ja haljastujäätmed ning prügi. Kalmistul tekkivaid suurjäätmeid (nt istepingid, hauarandid) on kalmistu külastajatel lubatud paigutada mahutite kõrvale. Kalmistul teenust osutavatel ettevõtetel on keelatud paigutada jäätmeid ja prügi avalikult kasutatavatesse mahutitesse või nende kõrvale, sh suurjäätmeid. Teenust osutavatel ettevõtetel on kohustus jäätmed ja prügi ära vedada ja anda üle vastavat luba omavale jäätmekäitlejale.
§ 22. Nõuded mahutitele
(1) Avalikult kasutatavatel mahutitel peab olema kasutajale nähtavas kohas selgelt loetavalt suurte tähtedega eesti ja vene keeles kirjutatud, missugust liiki jäätmeid sinna tohib paigutada ja kalmistu haldaja või mahutit teenindava jäätmekäitleja telefoninumber.
(2) Kalmistu territooriumile ning kalmistul asuvatesse avalikult kasutatavatesse mahutitesse ja nende kõrvale on keelatud tuua jäätmeid väljastpoolt kalmistu territooriumi.
Korraldatud jäätmeveo üldnõuded
§ 23. Korraldatud jäätmeveo ulatus
(1) Tallinna haldusterritoorium, v.a Aegna saar, kuulub tiheasustusalana tervikuna piirkonda, kus korraldatud jäätmeveoga liitumine on kohustuslik. Piirkondades, kus on rakendunud korraldatud jäätmevedu, on jäätmevaldaja kohustatud andma korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmed üle eeskirjas sätestatud tingimustel.
(2) Korraldatud jäätmeveoga on hõlmatud segaolmejäätmed, paber ja kartong, biolagunevad jäätmed ja ajutiselt mahutite vahetusse lähedusse paigutatud suurjäätmed. Korraldatud jäätmeveoga võidakse hõlmata ka teisi jäätmeliike, kui seda tingib oluline avalik huvi.
§ 24. Jäätmeliigid, millele kohaldatakse korraldatud jäätmevedu
(1) Korraldatud jäätmevedu kohaldatakse järgmistele jäätmenimistu jaotisekoodi 20 all loetletud olmejäätmetele:
1) prügi (segaolmejäätmed) - 20 03 01;
2) paber ja kartong - 20 01 01;
3) biolagunevad jäätmed (biolagunevad köögi- ja sööklajäätmed ning aia- ja haljastujäätmed selles ulatuses, mida kogutakse biolagunevate jäätmete mahutisse) - 20 01 08 ja 20 02 01 (edaspidi biolagunevad jäätmed);
4) suurjäätmed - 20 03 07;
1) ühissõidukipeatustes, tänavatel, avalikes randades, parkides, kalmistutel ning haljasaladel paiknevate avalikult kasutatavate jäätmemahutite tühjendamine ja nendes jäätmemahutites asuvad jäätmed;
(3) Korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest on jäätmeseaduse § 69 lõike 41 alusel vabastatud isikud, kellel on jäätmeluba või kompleksluba.
§ 25. Jäätmeveo piirkonnad
Tallinna haldusterritoorium on jaotatud kolmeteistkümneks jäätmeveopiirkonnaks, mis on kantud Tallinna halduskaardile vastavalt eeskirja lisale 1. Piirkondade piiride kirjeldused on esitatud eeskirja lisas 2.
§ 26. Jäätmevedaja ja jäätmekäitluskoha või -kohtade valik
(1) Hankija korraldab korraldatud jäätmeveo teenuse osutaja (jäätmevedaja) leidmiseks teenuste kontsessiooni lähtuvalt jäätmeseaduses ja riigihangete seaduses sätestatust ning sõlmib edukaks tunnistatud pakkujaga hankelepingu. Hankija avalikustab otsuse korraldatud jäätmeveo teenuse osutajaga lepingu sõlmimise kohta ajalehes, milles Tallinna linn avaldab ametlikke teadaandeid.
(2) Korraldatud jäätmeveo teenuse riigihanke tulemusel hankelepingu sõlminud jäätmevedajal on õigus osutada korraldatud jäätmeveo teenust määratud jäätmeliikide osas ja veopiirkonnas. Korraldatud jäätmeveo teenuse osutajaga sõlmitava hankelepingu kestus on kuni viis aastat.
(3) Jäätmekäitluskoha või -kohtade määramiseks (jäätmeseaduse § 66 lõige 1) võib hankija korraldada riigihanke riigihangete seaduses sätestatud korras.
(5) Korraldatud jäätmeveo teenuse riigihanke hankedokumentides peavad sisalduma jäätmeseaduse § 67 lõikes 3 sätestatud andmed.
(6) Korraldatud jäätmeveo teenuse hanke ja jäätmekäitluskoha või -kohtade hanke läbiviimiseks moodustatakse hankija otsusega komisjon, kuhu kuuluvad vähemalt kaks Tallinna Keskkonnaameti esindajat, üks Tallinna Linnavolikogu keskkonnakomisjoni liige ning üks esindaja piirkonna järgsest linnaosa valitsusest.
Korraldatud jäätmeveoga liitumine
§ 27. Korraldatud jäätmeveoga liitunuks lugemine
(1) Jäätmevaldaja loetakse korraldatud jäätmeveoga elu- või tegevuskohajärgses jäätmeveo piirkonnas liitunuks jäätmeseaduse § 69 lõike 1 alusel. Korraldatud jäätmeveoga liitunud jäätmevaldajal ei ole lubatud anda korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmeid üle vedajale, kes ei ole tema piirkonnas korraldatud jäätmeveo teenuse osutaja.
(2) Asjaolu, kas Tallinna Keskkonnaamet on jäätmevaldajat kirjalikult informeerinud päevast, mil jäätmevaldaja on liitunud korraldatud jäätmeveoga, või mitte, ja kas jäätmevaldaja on sõlminud jäätmeveolepingu või mitte, ei avalda mõju jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga liitunuks lugemisele.
§ 28. Jäätmeveolepingu sõlmimine jäätmevaldajaga
(1) Jäätmevaldaja ja jäätmevedaja juhinduvad vastastikuste õiguste ja kohustuste kindlaksmääramisel käesolevast eeskirjast ja teistest korraldatud jäätmevedu reguleerivatest õigusaktidest. Juhul kui jäätmevaldaja ja jäätmevedaja ei ole kokku leppinud teisiti, lähtutakse jäätmemahutite tühjendamisel eeskirja lisas 3 kindlaks määratud jäätmemahutite tühjendamise sagedustest.
(2) Juhul kui jäätmevaldaja avaldab soovi sõlmida jäätmeveoleping, peab jäätmevedaja tagama lepingu sõlmimise. Jäätmeveolepinguga täpsustatakse korraldatud jäätmeveoga seonduvat.
(3) Jäätmevaldajad, kes kasutavad ühismahutit, on kohustatud sõlmima ühismahuti kasutamise kirjaliku kokkuleppe ja volitama esindama ühte jäätmevaldajat jäätmevedajaga jäätmeveolepingu sõlmimiseks. Ühismahutit on lubatud kasutada kõigi korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmeliikide kogumiseks. Ühismahuti kasutamisel on jäätmeveolepingu sõlmimine kohustuslik. Ühismahuti kasutaja loetakse korraldatud jäätmeveoga liitunuks.
§ 29. Jäätmevaldaja erandkorras vabastamine korraldatud jäätmeveoga liitumisest
(1) Jäätmevaldaja võib taotleda teatud tähtajaks korraldatud jäätmeveoga liitumisest erandkorras vabastamist, kui kinnistul ei elata või kinnistut ei kasutata. Jäätmevaldaja esitab korraldatud jäätmeveoga liitumisest erandkorras vabastamiseks vormikohase taotluse (eeskirja lisa 4) kinnistu asukohajärgsele linnaosa valitsusele.
(3) Korraldatud jäätmeveoga liitumisest erandkorras vabastatud jäätmevaldaja (edaspidi vabastatud jäätmevaldaja) esitab üks kord aastas, järgmise aasta 20. jaanuariks, kinnistu asukohajärgsele linnaosa valitsusele jäätmeseaduse § 69 lõikes 5 nimetatud kirjaliku kinnituse, et kinnistul ei ole aasta kestel elatud või kinnistut ei ole kasutatud. Kui vabastatud jäätmevaldaja 20. jaanuariks kinnitust ei esita, loetakse ta korraldatud jäätmeveoga liitunuks 21. jaanuarist arvates.
(4) Vabastatud jäätmevaldaja on kohustatud teavitama linnaosa valitsust korraldatud jäätmeveoga erandkorras liitumisest vabastamise asjaolude muutumisest või äralangemisest hiljemalt kolmekümne päeva jooksul alates nende asjaolude talle teatavaks saamisest. Linnaosa valitsusel on õigus nõuda dokumente, mis tõendavad, et kinnistul ei elata või kinnistut ei kasutata.
§ 30. Taotluse menetlemine
(1) Linnaosa valitsus kontrollib taotluse vastavust eeskirja § 29 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetele. Kui taotlus ei vasta nõuetele, määrab linnaosa valitsus taotluse esitajale tähtaja puuduste kõrvaldamiseks, selgitades puudusi ning märkides, et tähtpäevaks puuduste kõrvaldamata jätmisel võib linnaosa vanem jätta taotluse läbi vaatamata.
(2) Eeskirja § 29 lõikes 1 nimetatud taotluse menetlustähtaeg alates avalduse laekumisest linnaosa valitsusse on kolmkümmend päeva. Mõjuval põhjusel võib taotluse menetlustähtaega pikendada kahekümne kalendripäeva võrra
(3) Taotluse vaatab läbi linnaosa vanema korraldusega moodustatud komisjon (edaspidi komisjon), mille koosseisu kuulub vähemalt kaks linnaosa valitsuse esindajat ja üks Tallinna Keskkonnaameti esindaja. Komisjoni koosolek kutsutakse kokku vastavalt vajadusele. Komisjon teeb linnaosa vanemale ettepaneku taotlus rahuldada või rahuldamata jätta ja esitab ettepaneku tähtaja kohta, millal jäätmevaldaja on erandkorras vabastatud korraldatud jäätmeveoga liitumisest.
(4) Komisjon kontrollib eelnevalt kohapeal, kas jäätmevaldaja esitatud korraldatud jäätmeveoga erandkorras liitumisest vabastamise asjaolud on tõesed ja võimaldavad vabastamist.
(5) Jäätmevaldaja erandkorras vabastamise korraldatud jäätmeveoga liitumisest (edaspidi vabastamine) otsustab linnaosa vanem korraldusega, kus näidatakse vabastamise põhjus ja kestus. Korralduses viidatakse eeskirja § 29 lõigetes 3 ja 4 esitatud kohustustele.
(6) Linnaosa valitsus teeb jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga liitumisest vabastamise või tema taotluse rahuldamata jätmise korralduse teatavaks Tallinna Keskkonnaametile ja taotlejale hiljemalt viie tööpäeva jooksul alates korralduse andmisest.
(7) Vabastatud jäätmevaldajat ei loeta väljaspool olmejäätmete kogumissüsteemi olevaks.
§ 31. Korraldatud jäätmeveoga liitumisest erandkorras vabastamise lõppemine
(1) Jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga liitumisest erandkorras vabastamine lõppeb, kui
1) linnaosa vanema korralduses märgitud tähtaeg on möödunud;
2) vabastatud jäätmevaldaja ei esita vabastusele järgneval aastal hiljemalt 20. jaanuariks eeskirja § 29 lõikes 3 nimetatud kirjalikku kinnitust.
(2) Enne kui jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga liitumisest erandkorras vabastamine lõppeb, on vabastatud jäätmevaldajal õigus linnaosa valitsusele esitada uus taotlus. Taotluse menetlemisel juhindutakse eeskirja §-dest 29 ja 30.
§ 32. Korraldatud jäätmeveoga liitumisest erandkorras vabastamise lõpetamine enne tähtaega
Linnaosa vanemal on õigus korraldusega lõpetada jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga liitumisest erandkorras vabastamine enne tähtaja lõppu, kui:
1) jäätmevaldaja on esitanud taotluses valeandmeid;
2) jäätmevaldaja esitab asjakohase taotluse linnaosa valitsusele;
3) vabastamise aluseks olnud asjaolud on ära langenud.
Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete kogumine ja vedamine
§ 33. Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud olmejäätmete kogumine
(1) Jäätmevaldajad sorteerivad korraldatud jäätmeveoga hõlmatud olmejäätmete hulgast välja liigiti kogutavad jäätmed ja koguvad need vastavalt eeskirja §-de 6 ja 7 nõuetele.
(2) Eeskirja § 24 lõike 1 punktides 1-3 nimetatud olmejäätmeid kogutakse liigiti eraldi jäätmemahutitesse eeskirja nõuete kohaselt. Eeskirja § 24 lõikes 1 nimetatud jäätmed tuleb veoks jäätmekäitluskohta üle anda konkreetses piirkonnas korraldatud jäätmeveo teenuse osutajale.
(3) Hankedokumentides sätestatakse miinimum- või erinõuded konkreetses piirkonnas kasutatavate jäätmemahutite suuruse ja jäätmekäitluseks vajaliku parima tehnika, sh jäätmeveokite kohta.
(4) Kui jäätmevaldaja ei ole jäätmevedajale võimaldanud juurdepääsu jäätmemahutile oma kinnistul või krundil, siis on jäätmevedajal õigus rakendada tasu tühisõidu eest. Tasu tühisõidu eest on 50% mahuti tühjendamise teenustasust. Kirjaliku jäätmeveolepingu puudumisel arvestatakse tühisõidu eest tasu 50% 140-liitrise segaolmejäätmete mahuti tühjendamise teenustasust. Jäätmemahutile juurdepääsu puudumise tõendamise kohustus on jäätmevedajal.
(5) Kui biolagunevate jäätmete või paberi ja kartongi mahutis olevad jäätmed ei vasta sellesse mahutisse kogutavale jäätmeliigile, siis on jäätmevedajal mahuti tühjendamisel õigus rakendada jäätmeveo teenustasu sama suurusega mahutist segaolmejäätmete vedamise eest või mahuti tühjendamata jätmisel tasu tühisõidu eest. Tasu tühisõidu eest on 50% sellele jäätmete liigile vastava mahuti tühjendamise teenustasust. Käesolevas lõikes nimetatud tasu tühisõidu eest on jäätmevedajal õigus rakendada üksnes siis, kui ta jätab mahuti tühjendamata ning ta on täitnud käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud tingimuse. Jäätmete sellesse mahutisse kogutavale jäätmeliigile mittevastavuse tõendamise kohustus on jäätmevedajal.
(6) Kui jäätmevaldaja on tellinud suurjäätmete veo ja ei ole paigutanud suurjäätmeid mahuti kõrvale äravedamiseks või ei ole võimaldanud jäätmevedajale juurdepääsu suurjäätmetele, siis on jäätmevedajal õigus rakendada tasu tühisõidu eest. Tasu tühisõidu eest on 50% suurjäätmete 1m3 teenustasust.
(7) Lõigetes 4, 5 ja 6 nimetatud jäätmemahuti tühjendamist või vedu takistavate asjaolude ilmnemisel on jäätmevedaja kohustatud jäätmevaldajaga kokkulepitud viisil jäätmevaldajat teavitama kohe, kuid mitte hiljem kui 24 tunni jooksul alates takistuse ilmnemisest, asjaoludest, mis ei võimaldanud jäätmemahutit tühjendada või jäätmeid ära vedada, ning kokkuleppel jäätmevaldajaga tagama tühjendamata jäänud mahuti tühjendamise või ära vedamata jäätmete veo kolme päeva jooksul alates takistuse esinemisest. Juhul kui graafikujärgne jäätmevedu toimub reedel, laupäeval või pühapäeval, on jäätmevedaja kohustatud jäätmevaldajat teavitama asjaoludest, mis põhjustasid jäätmemahuti tühjendamata jätmise, algava nädala esimese tööpäeva jooksul. Juhul kui jäätmevedaja ei teavita jäätmevaldajat käesolevas lõikes ettenähtud tähtaja jooksul, siis tal ei ole õigust rakendada tasu tühisõidu eest.
(8) Juhul kui jäätmevedajal on takistatud mahutile ligipääs seetõttu, et linn ei ole suutnud tagada linnale kuuluva juurdepääsutee korrashoidu heakorra eeskirja kohaselt või tee või tänav on ajutiselt suletud, peab jäätmevedaja teavitama sellest linnaosa valitsust või Tallinna linna abitelefonil 1345. Sellise takistuse esinemisel ei ole jäätmevedajal õigust rakendada jäätmevaldajale tasu tühisõidu eest või muid lisatasusid. Jäätmevedu peab toimuma esimesel võimalusel peale takistuse äralangemist ja kokkuleppel jäätmevaldajaga.
§ 34. Jäätmemahuti tühjendamine
(1) Jäätmemahuti tühjendamise sagedus on kindlaks määratud eeskirja § 12 lõigetes 2 ja 3 ning eeskirja lisas 3. Suurjäätmete äraveo nõuded on sätestatud eeskirja § 6 lõikes 3.
(2) Kui eeskirja § 12 lõigetes 2 ja 3 ning lisas 3 kindlaksmääratud jäätmemahutite tühjendamise sagedusele vaatamata on jäätmemahuti ületäitunud või levitab tugevat haisu või kui on suurenenud kahjurite tekke või ümbruskonna reostuse oht, tuleb suurendada mahuti tühjendamise sagedust või tellida mahuti tühjendamine kohe, et vältida ümbruskonna reostamise ohtu.
(3) Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmeid ei ole lubatud vedada eeskirja § 12 lõikes 6 sätestatud ajal. Jäätmevedaja peab võimaldama kinnistult, millel on ärihoone, korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete vedu tööpäevadel. Kokkuleppel jäätmevaldajaga võib vedu toimuda nädalavahetusel.
(4) Jäätmevaldaja on kohustatud hoidma mahuti ümbruse puhtana ning tellima mahuti tühjendamise sagedusega, et oleks välditud mahuti ületäitumine ja selle ümbruse reostumine. Juhul kui mahuti ületäitumine ja selle ümbruse reostumine on põhjustatud jäätmevedaja tegevusest või tegevusetusest (nt ärajäänud graafikujärgsest veost), kohustub jäätmevedaja järgmise tühjendamise käigus koristama mahuti ümbruse sinna maha kukkunud jäätmetest.
(5) Jäätmevedaja on kohustatud tühjendama mahuti ja ära vedama mahuti ümbrusesse paigutatud suurjäätmed hiljemalt kolme ööpäeva jooksul alates jäätmevaldaja esitatud tellimusest. Jäätmevaldaja peab tellima suurjäätmete äraveo eeskirja § 6 lõikes 3 kindlaks määratud tähtaja jooksul.
(6) Jäätmevedaja on kohustatud mahuti tühjendamisel vältima jäätmete mahakukkumist ja koristama mahuti tühjendamise ajal maha kukkunud jäätmed.
(7) Üksikelamu mahuti tuleb võimaluse korral jäätmeveo lihtsustamiseks lükata või asetada jäätmeveo päeval väljapoole kinnistu piire tänavaga külgnevale alale tingimusel, et jäätmemahuti ei takista liiklust ega jalakäijaid.
(8) Jäätmevedaja on kohustatud tühjendama mahuti, millele on tagatud ligipääs, vastavalt käesolevas eeskirjas sätestatule.
Jäätmeveo teenustasu
§ 35. Jäätmeveo teenustasu suuruse määramise ja muutmise kord
(1) Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete jäätmeveo teenustasu suurus on määratud kindlaks jäätmevedaja poolt hankes esitatud ja edukaks tunnistatud pakkumuses. Jäätmete vedamise ja käitlemise teenustasu peab katma jäätmeseaduse § 66 lõikes 5 sätestatu. Jäätmevedaja poolt hankes esitatud jäätmeveo teenustasu peab sisaldama tasu jäätmekäitluskoha rajamis-, kasutamis-, sulgemis- ja järelhoolduskulude ning jäätmete veo ja veo ettevalmistamisega seotud kulude ja nendega seotud toimingute eest. Jäätmeveo teenustasu suuruse muutmine on lubatud üksnes käesolevas eeskirjas ja hankedokumentides toodud tingimustel.
(2) Jäätmete vedamisega seotud toimingud on jäätmeveolepingu sõlmimine, peatamine, jätkamine, lõpetamine, selle täitmisega seotud teadete, arvete ja veograafikute väljastamine ja edastamine, v.a võlateadete väljastamine ja edastamine, jäätmemahuti käsitransport jäätmeveokini kuni 10 m, jäätmevedaja poolt jäätmevaldajale üürile antavate või müüdavate mahutite laialipaigutamine korraldatud jäätmeveo teenuse osutamise alguses kuni 3 kuu jooksul ja mahutite äravedu teenuse osutamise perioodi lõppemisel. Hankijal on õigus täiendada hankedokumentides korraldatud jäätmeveoga hõlmatud toimingute loetelu. Jäätmeveo teenustasu peab sisaldama jäätmete vedamisega seotud toimingute tasu ja jäätmevedajal ei ole õigust võtta nende toimingute eest eraldi tasu.
(3) Juhul kui jäätmevedu on korraldatud jäätmeseaduse § 66 lõike 11 alusel, määrab korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete jäätmeveo teenustasu suuruse jäätmevaldajale hankija. Teenustasu peab sellisel juhul katma ka jäätmevaldajate registri pidamise ja jäätmevaldajatega arveldamise kulud.
(4) Vedaja võib taotleda teenustasu muutmist juhul, kui peale hankelepingu sõlmimist esinevad objektiivsed asjaolud, mis oluliselt mõjutavad jäätmete veokulusid ja/või jäätmete käitluskulusid.
(5) Vedaja esitab teenustasu muutmise taotluse Tallinna Keskkonnaametile. Taotlus peab sisaldama hindade muutmise vajaduse põhjendust ning taotlusele tuleb lisada taotletavate teenustasude kalkulatsioon, näidates ära muudatused võrreldes pakkumuse ajal tehtud teenustasude kalkulatsiooniga. Tallinna Keskkonnaametil on õigus nõuda täiendavate selgituste ja dokumentide esitamist, mis on vajalikud taotluse hindamiseks. Juhul kui vedaja selgitused ei ole piisavad või ta ei esita täiendavaid dokumente nõutud tähtajaks, lõpetatakse taotluse menetlus Tallinna Keskkonnaameti juhataja käskkirjaga.
(6) Tallinna Keskkonnaamet küsib Tallinna Ettevõtlusametilt seisukohta teenustasude muutmise taotlusele, kellel on aega seisukoha andmiseks kümme kalendripäeva alates taotluse ja selle lisade kättesaamisest. Vedaja esitatud jäätmeveo teenustasu muutmise taotluse menetlemise tähtaeg alates viimase nõuetekohase dokumendi esitamisest on maksimaalselt kuuskümmend kalendripäeva. Teenustasude muutmise taotluse rahuldamine või rahuldamata jätmine vormistatakse Tallinna Keskkonnaameti juhataja käskkirjaga.
(7) Kehtestatud muudetud teenustasu rakendub mitte varem kui kolmkümmend päeva pärast seda, kui Tallinna Keskkonnaamet on avalikustanud uue teenustasu ajalehes, milles Tallinna linn avaldab ametlikke teadaandeid.
§ 36. Lisateenused
(2) Korraldatud jäätmeveo teenuse osutamisel võib vedaja osutada jäätmevaldajale lisateenuseid ainult jäätmevaldaja nõusolekul ja kirjaliku jäätmeveolepingu olemasolul, milles on jäätmevaldajat teavitatud osutatavate lisateenuste tingimustest ja hinnakirjast.
Jäätmeveo õiguse äravõtmine
§ 37. Jäätmeveo hankelepingu ennetähtaegne lõpetamine
(1) Tallinna Keskkonnaametil on õigus öelda hankeleping enne tähtaja lõppu üles ja sellega jäätmevedajalt võtta ära jäätmeveo õigus korraldatud jäätmeveoga hõlmatud olmejäätmete vedamiseks konkreetses veopiirkonnas, kui esineb vähemalt üks allnimetatud asjaolu:
1) jäätmevedaja ei ole esitanud korraldatud jäätmeveo jäätmeloa taotlust pärast seda, kui on teatavaks tehtud Tallinna Keskkonnameti juhataja käskkiri, millega antakse edukaks tunnistatud pakkujale teenuste kontsessioon; talle on keeldutud jäätmeloa väljastamisest või väljastatud jäätmeluba on tühistatud;
2) jäätmevedaja ei ole alustanud piirkonnas korraldatud jäätmeveo teenuse osutamist kolme päeva jooksul alates hankelepingus määratud tähtajast;
3) jäätmevedaja ei täida kohustust tagada tema poolt üürile antavate või müüdavate jäätmemahutite tasuta laialipaigutamist hiljemalt 3 kalendripäeva jooksul peale korraldatud jäätmeveo teenuse osutamise algust;
4) jäätmevedaja on korduvalt jätnud jäätmemahutid graafikujärgselt tühjendamata ja tühjendamata jätmine ei ole vabandatav;
5) jäätmevedaja on rikkunud jäätmekäitlust reguleerivate või muude õigusaktide nõudeid või linna ja jäätmevedaja vahelist hankelepingut.
(2) Kui esineb lõikes 1 nimetatud asjaolu, teavitab Tallinna Keskkonnaamet sellest jäätmevedajat ning nõuab temalt kirjalikku selgitust. Jäätmevedaja peab selgituse esitama viivitamatult alates sellekohase nõude saamisest.
EHITUSJÄÄTMETE KÄITLEMISE NÕUDED
§ 38. Ehitusjäätmed
(1) Ehitusjäätmete hulka kuulub pinnas ning puidu, metalli, betooni, telliste, ehituskivide, klaasi ja muude ehitusmaterjalide jäätmed (sh asbesti ja teisi ohtlikke jäätmeid sisaldavad materjalid), mis tekivad ehitamisel, remontimisel ja lammutamisel (edaspidi ehitamine).
(2) Kui ehitamise käigus tekib ehitusjäätmeid üle 10 m3, tuleb nende käitlemine enne ehitamise alustamist kooskõlastada Tallinna Keskkonnaametiga lõike 3 kohaselt. Ehitise kasutusloa taotlemisel tuleb vormistada jäätmeõiend ja kinnitada see Tallinna Keskkonnaametis. Jäätmeõiend tuleb lisada kasutusloa taotlemise dokumentide juurde. Ehitusjäätmete õiendi vormi kinnitab Tallinna Keskkonnaamet.
1) jäätmete hinnanguline kogus ja liigitus kehtiva jäätmenimistu järgi;
(4) Ehitise lammutamiseks vajalik projekt peab olema kooskõlastatud Tallinna Keskkonnaametiga. Lammutustööde lõpetamisel tuleb vormistada jäätmeõiend ja kinnitada see Tallinna Keskkonnaametis.
(5) Ehitusjäätmeid oma majandus- või kutsetegevuses vedav isik peab olema registreeritud Keskkonnaametis.
(6) Tekkinud ehitusjäätmed taaskasutatakse või kõrvaldatakse sellekohase jäätmeloaga ehitusjäätmete käitluskohas.
(7) Ehitusjäätmeid ei tohi anda vedamiseks, kõrvaldamiseks ega taaskasutamiseks üle isikule, kellel puudub sellekohane jäätmeluba või kes ei ole ehitusjäätmete käitlejana registreeritud. Ohtlike ehitusjäätmete üleandmisel peab jäätmevaldaja kontrollima, et isikul, kellele jäätmed üle antakse, on lisaks jäätmeloale ka ohtlike jäätmete käitluslitsents.
§ 39. Ehitusjäätmete valdaja kohustused jäätmekäitlusel
(1) Ehitusjäätmete eeskirja nõuetele vastava käitlemise eest vastutab ehitusjäätmete valdaja. Ehitusjäätmete valdaja on ehitise omanik.
(2) Ehitise omanik on eeskirja tähenduses ehitise kui vallasasja omanik, kinnistu omanik, hoonestusõiguse või mõne muu piiratud asjaõiguse alusel kinnistu kasutaja või isik, kellele on välja antud ehitusluba.
(3) Ehitusjäätmete valdaja ja jäätmekäitleja omavahelised õigused ja kohustused määratakse kindlaks jäätmekäitluslepinguga.
(4) Ehitusjäätmete valdaja on kohustatud:
6) kooskõlastama transpordiametiga jäätmemahutite paigutamise tänavatele ehitus- ja remonttööde tegemisel;
7) tagama, et kinnistul või krundil oleksid eraldi märgistatud mahutid olmejäätmete ja ohtlike jäätmete kogumiseks;
8) teavitama oma töötajaid eeskirjaga kehtestatud jäätmehoolduse nõuetest.
§ 40. Mitteohtlike ehitusjäätmete käitlemine
(3) Jäätmed tuleb koguda liikide kaupa eraldi mahutitesse, taaskasutada või anda taaskasutamiseks üle sellekohase jäätmeloaga jäätmekäitlejale. Ehitusjäätmed, mida ei saa materjali või tootena taaskasutada, kõrvaldatakse läheduse põhimõtet järgides jäätmeloaga jäätmekäitluskohtades või lõike 7 kohaselt. Mahutid peavad olema tähistatud vastavalt kogutavatele jäätmeliikidele.
(4) Mahukad ehitusjäätmed, mida kaalu või mahu tõttu pole võimalik paigutada mahutisse ja mida ei anta kohe üle jäätmekäitlejale, paigutatakse krundi piires selleks eraldatud territooriumile nende hilisemaks transportimiseks jäätmekäitluskohta. Mahukad ehitusjäätmed on suuregabariidilised ja raskemad ehitus- ja lammutustöödel tekkinud jäätmed (vannid, pliidid, raudbetoon- ja betoondetailid, palgid, metall- ja puittalad jne).
(5) Sortimisel üle jäänud mineraalsete püsijäätmete segu taaskasutamine väljaspool ametlikke ladestuspaiku, sh territooriumi heakorrastamiseks, on lubatud ainult kehtivate nõuete kohaselt vormistatud ehitusprojekti ja ehitusloa või heakorraplaani alusel, mis on kooskõlastatud linnaosa valitsusega ja Tallinna Keskkonnaametiga. Sortimisel üle jäänud mineraalsete püsijäätmete segu võib kinnistu omanik kasutada oma kinnistu heakorrastamiseks kooskõlastatult Tallinna Keskkonnaametiga.
(6) Ehitamisel maapõues tehtavate tööde käigus tekkinud kaevist võib väljaspool kinnisasja kasutada kooskõlastatult Keskkonnaametiga. Kaevise kasutamiseks väljaspool kinnisasja tuleb Keskkonnaametile esitatavale taotlusele lisada väljavõte Tallinna Keskkonnaametiga kooskõlastatud projektist või olemasoleva plaanimaterjali alusel koostatud ning kasutamise asukohajärgse linnaosa valitsuse ja Tallinna Keskkonnaametiga kooskõlastatud heakorraplaanist. Kaevis on looduslikust olekust eemaldatud kivimi või setendi tahke osis.
(7) Raudbetoon- ja betoondetaile, asfalti, eelsorditud ehituskive ja telliseid ning puitu ei ole lubatud ladestada prügilas ega kasutada pinnasetäiteks väljaspool prügilat. Raudbetoon- ja betoondetailid ning tõrva mittesisaldav asfalt tuleb üle anda purustamiseks ja materjalide taaskasutamiseks. Eelsorditud ehituskivid ja tellised tuleb korduskasutada. Puhas puit tuleb kasutada küttena või anda puiduhakke valmistamiseks üle. Tõrva sisaldavat asfalti tuleb käidelda ohtliku ehitusjäätmena. Käesolevas lõikes nimetatud jäätmed tuleb üle anda jäätmeluba omavale isikule või jäätmeseaduse § 74 lõike 1 punkti 1 alusel registreeritud isikule, kui isik teostab jäätmete taaskasutamist vastavalt keskkonnaministri 21. aprilli 2004 määrusele nr 21 “Teatud liiki ja teatud koguses tavajäätmete, mille vastava käitlemise korral pole jäätmeloa omamine kohustuslik, taaskasutamise või tekkekohas kõrvaldamise nõuded”.
(8) Kasvupinnas tuleb koorida eraldi ja kasutada samal ehitusel haljastamiseks. Ülejäävat kasvupinnast käsitatakse kaevisena ning seda kasutatakse käesoleva paragrahvi lõikes 6 sätestatu kohaselt.
§ 41. Ohtlike ehitusjäätmete käitlemine
(1) Ohtlikud ehitusjäätmed on ehitamisel tekkivad jäätmed, mis ohtlike omaduste tõttu võivad põhjustada kahju tervisele ja keskkonnale ning nõuavad käitlemisel erimenetlust. Ohtlikud ehitusjäätmed selgitatakse välja jäätmenimistu ja Vabariigi Valitsuse 6. aprilli 2004 määruse nr 103 “Jäätmete ohtlike jäätmete hulka liigitamise kord” alusel. Ohtlike ehitusjäätmete hulka kuuluvad:
1) asbesti sisaldavad jäätmed - eterniit, asbesttsementplaadid, asbesttsementtorud, isolatsioonimaterjalid jne;
2) värvi-, laki-, liimi- ja vaigujäätmed ning neid sisaldanud tühi taara ja nendega immutatud töödeldud materjalid jne;
3) naftaprodukte sisaldavad jäätmed - tõrvapapp, immutatud isolatsioonmaterjalid, tõrva sisaldav asfalt jne;
(2) Pinnas loetakse saastunuks, kui see sisaldab ohtlikke aineid üle õigusaktidega kehtestatud piirnormide.
(4) Ohtlike ehitusjäätmete kogumiseks kasutatavad mahutid peavad olema lukustatavad või valvatavad.
(5) Asbestitööde tegemisel tuleb järgida keskkonnaministri 21. aprilli 2004 määrust nr 22 “Asbesti sisaldavate jäätmete käitlusnõuded” ja tööandjal peab olema Tallinna ja Harjumaa Tööinspektsiooni luba.
(6) Vedelad ohtlikud jäätmed, nagu kasutuskõlbmatud värvid, lakid, lahustid ja liimid ning nende jäägid tuleb koguda algpakendisse või vastavalt märgistatud kindlalt suletavasse mahutisse.
(7) Ohtlikud ehitusjäätmed ja saastunud pinnas tuleb üle anda ettevõtjale, kellele on väljastatud sellekohane jäätmeluba ja ohtlike jäätmete käitluslitsents.
(8) Saastunud pinnast võib kohapeal käidelda ohtlike jäätmete käitluslitsentsi ja jäätmeluba omav ettevõtja vastava projekti ning Tallinna Keskkonnaameti kooskõlastuse alusel.
(9) Ohtlike ehitusjäätmete valdaja vastutab nende ohutu hoidmise eest kuni jäätmete üleandmiseni jäätmekäitlejale.
(10) Isikud, kes tekitavad või käitlevad ohtlikke ehitusjäätmeid, on kohustatud andma järelevalveametnikele neid jäätmeid puudutavat informatsiooni.
§ 42. Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutaja jäätmekäitlus
§ 43. Olmejäätmete käitlemise nõuded
§ 44. Bioloogilised jäätmed
(1) Bioloogilised jäätmed on operatsiooni käigus tekkinud jäätmed (amputeeritud kehaosad ja elundid), vananenud verekotid verega, verekomponendid, vereülekandesüsteemid, verine või niiske sidumismaterjal, aspiratsioonitorud, kateetrid jt patsiendi kehavedelikega kokkupuutunud meditsiinitarbed, elusvaktsiinid ja katseloomade jäänused.
(2) Bioloogilised jäätmed tuleb pakkida tekkekohas punasesse jäätmekotti, millel on markeering “Bioloogilised jäätmed”. Vajadusel võib kasutada ka muud pakendit, millel on punane silt “Bioloogilised jäätmed”. Jäätmekoti kaal ei tohi ületada 15 kg. Jäätmekotid tähistatakse sildiga, millel on märgitud jäätmetekitaja (tervishoiuasutus, osakond) ning pakkimiskuupäev. Jäätmekotid tuleb hoolikalt sulgeda.
(3) Pakitud jäätmed viiakse tekkekohast iga päev jäätmehoidlasse, kus neid hoitakse teistest jäätmetest eraldi, võimaluse korral omaette ruumis, ning antakse üle sellekohase jäätmeloaga jäätmekäitlejale.
§ 45. Teravad ja torkivad jäätmed
(2) Teravad ja torkivad jäätmed tuleb asetada raskesti läbitorgatavast materjalist, suletavasse kanistrisse, millel on punane markeering “Teravad ja torkivad jäätmed”. Pakendi kaal ei tohi ületada 15 kg. Pakendile tuleb märkida jäätmete tekitaja (tervishoiuasutus, osakond) ja pakkimiskuupäev.
(3) Kanistreid teravate ja torkivate jäätmetega tuleb hoida jäätmehoidlas eraldi lukustatavas ruumis, kus need pakitakse punasesse jäätmekotti, millel on markeering “Teravad ja torkivad jäätmed”. Vajaduse korral võib jäätmekanistrid asetada mõnda teisse pakendisse, millel on punane silt “Teravad ja torkivad jäätmed”.
(5) Jäätmekotid või teised jäätmepakendid suletakse ning antakse üle koos bioloogiliste jäätmetega sellekohase jäätmeloaga jäätmekäitlejale.
§ 46. Nakkusohtlikud jäätmed
(1) Nakkusohtlikud jäätmed, mis on märgitud jäätmenimistus üldkoodi 18 all tärniga, tuleb pakkida kollasesse jäätmekotti, millel on markeering “Nakkusohtlikud jäätmed”. Pakendile märgitakse jäätmete tekitaja (tervishoiuasutus, osakond) ning pakkimiskuupäev. Jäätmekotid tuleb hoolikalt sulgeda.
(3) Nakkusohtlikud jäätmed tuleb anda üle sellekohase jäätmeloaga jäätmekäitlejale ühe nädala jooksul.
§ 47. Mikrobioloogia ja viroloogia laboratooriumide jäätmed
§ 48. Radioaktiivsed jäätmed
(2) Radioaktiivsed jäätmed tuleb pakendada kiirguskindlasse säilituspakendisse, millel on markeering “Radioaktiivsed jäätmed”. Pakendile tuleb märkida tervishoiuasutus ja osakond, kus jäätmed tekkisid ning pakkimiskuupäev.
(3) Radioaktiivseid jäätmeid tuleb hoida väljaspool osakonda jäätmehoidlas omaette lukustatavas ruumis. Sealt suunatakse need eritranspordiga radioaktiivsete jäätmete matmiskohta.
(4) Vananenud, vähese radioaktiivsusega jäätmed, kui nende kiirgus ei ületa kiirgusohu nõudeid, viiakse pärast kiirguskontrolli prügilasse. Vedelad radioaktiivsed jäätmed, kui nende kiirgus ei ületa kiirgusohu nõudeid, valatakse pärast kiirguskontrolli kanalisatsiooni.
(5) Kui radioaktiivsed jäätmed kuuluvad ohtlike jäätmete klassi muude tunnuste järgi, siis käideldakse neid pärast kiirguskontrolli ohtlike jäätmetena.
§ 49. Ravimijäätmed
§ 50. Elavhõbedajäätmed
§ 51. Kemikaalide jäätmed
(5) Kemikaalide jäätmed tuleb anda käitlemiseks üle sellekohase jäätmeloaga jäätmekäitlejale.
(6) Ühiskanalisatsiooni võib kemikaale juhtida ainult ühiskanalisatsiooni valdaja loa alusel ja vastavuses Tallinna ühisveevärgi ja kanalisatsiooni kasutamise eeskirjale.
§ 52. Tehnilised nõuded tervishoiuasutuse jäätmehoidlale
(2) Veterinaarteenust osutava asutuse jäätmehoidla all mõistetakse muust ruumist eraldatud ruumiosa, milles on loodud jäätmete hoidmiseks ja säilitamiseks vajalikud tingimused. Veterinaarteenust osutava asutuse jäätmehoidla peab vastama Veterinaar- ja Toiduameti Harjumaa Veterinaarkeskuse esitatud nõuetele.
§ 53. Jäätmekäitluskoha järelhoolduse nõuded
(5) Tallinna Keskkonnaametil on õigus Keskkonnaametile teha ettepanekuid Tallinna haldusterritooriumil jäätmekäitluskoha käitamiseks ja jäätmekäitluskohas jäätmete käitlemiseks esitatud jäätmeloa taotluse kohta, sh jäätmekäitluskoha järelhoolduse nõuete ja vajaduse korral jäätmekäitluskoha järelhoolduse ja omaseire kava koostamise kohta.
(6) Jäätmekäitluskoha järelhoolduse konkreetsed nõuded esitatakse vajaduse korral Keskkonnaameti väljastatavas jäätme- või kompleksloas.
§ 54. Järelevalve teostajad
Järelevalvet käesolevast eeskirjast tulenevate nõuete täitmise üle teostavad Tallinna Keskkonnaamet, munitsipaalpolitsei amet ja linnaosade valitsused käesolevas eeskirjas, jäätmeseaduses, pakendiseaduses ja keskkonnajärelevalve seaduses sätestatud korras.
§ 55. Jäätmehoolduseeskirja rikkumine
Jäätmehoolduseeskirja rikkumise eest karistatakse jäätmeseaduse § 120-12611 ja pakendiseaduse § 29-31 alusel.
§ 56. Väärtegude menetlejad
Paragrahvis 55 nimetatud alusel toimepandud väärteo kohtuvälised menetlejad on jäätmeseaduse § 127 lõikes 2 ja pakendiseaduse § 33 lõikes 2 nimetatud isikud.
§ 57. Õigusaktide kehtetuks tunnistamine
(1) Tallinna Linnavolikogu 30. oktoobri 2008 määrus nr 36 “Tallinna jäätmehoolduseeskiri” tunnistatakse kehtetuks.
(2) Tallinna Linnavolikogu 10. märtsi 2011 määrus nr 7 “Tallinna Linnavolikogu 30. oktoobri 2008 määruse nr 36 “Tallinna jäätmehoolduseeskiri” muutmine” tunnistatakse kehtetuks.
(3) Tallinna Linnavolikogu 9. septembri 2010 määruse nr 45 “Tallinna Linnavolikogu määruste muutmine seoses euro kasutusele võtmisega“ § 26 tunnistatakse kehtetuks.
§ 58. Määruse jõustumine
Määrus jõustub 1. oktoobril 2011.
Tallinna Linnavolikogu 8. septembri 2011
määruse nr 28
“Tallinna jäätmehoolduseeskiri”
Korraldatud jäätmeveo piirkondade kaart
Korraldatud jäätmeveo piirkondade kirjeldused
Piirkond nr 1
Elanike arv 41 670
Haabersti piirkonna nr 1 piiri kirjeldus
Haabersti linnaosa piiri kirjeldus
Piirkond nr 2
Elanike arv 38 187
Nõmme piirkonna nr 2 piiri kirjeldus
Nõmme linnaosa piiri kirjeldus
Piirkond nr 3
Elanike arv 24 000
Haabersti ja Mustamäe linnaosade vaheline piir, Nõmme ja Mustamäe linnaosade vaheline piir kuni Soone tänavani, Soone tn (paaritud numbrid), Raja tn, Üliõpilaste tee, Ehitajate tee, Nõmme ja Mustamäe linnaosade vaheline piir kuni Tervise tänavani, Retke tee (paarisnumbrid), A. H. Tammsaare tee (paaritud numbrid 57-73), Sõpruse pst (paaritud numbrid alates 179st) Ehitajate tee ringini, Ehitajate tee (paarisnumbrid kuni linnaosa piirini (103a)).
Piirkond nr 4
Elanike arv 40 000
Siili-Sääse-Szolnoki
Kadaka tee (paaritud numbrid), Tuuliku tee, Ehitajate tee (paarisnumbrid alates Haabersti ja Mustamäe linnaosa vahelisest piirist), Sõpruse pst mööda A. H. Tammsaare teeni, A. H. Tammsaare tee (paaritud numbrid alates 75-157), Nõmme tee (paarisnumbrid kuni 106ni), Kristiine ja Mustamäe linnaosade vaheline piir (Tildri tänavat pidi Kadaka teeni).
Piirkond nr 5
Elanike arv 29 839
Kristiine piirkonna nr 5 kirjeldus
Kristiine linnaosa piiri kirjeldus
Piirkond nr 6
Elanike arv 25 700
Kopli-Tööstuse
Linnaosa põhjapoolsed kinnistud maa-alal mere ja alljärgnevate tänavate vahel: alates merest Tallinna linnahalli läänepoolset külge pidi kuni Põhja puiesteeni, Suurtüki tn, Rannamäe tee, Toompuiesteed pidi Balti jaama raudteeni, raudteest kuni Rohu tänavani ja edasi piki raudteed läbi Kopli kaubajaama kuni Sõle tänavani, edasi piki Sõle tn kuni Pelguranna tn ristmikuni ning edasi Pelguranna tn kuni mereni ja rannajoont mööda kuni linnahallini.
Piirkond nr 7
Elanike arv 30 980
Merimetsa-Pelguranna
Linnaosa lõunapoolsed kinnistud maa-alal linnaosa piiri ja alljärgnevate tänavate vahel: alates linnaosa piirist Seevaldi kollektori juures mööda rannajoont kuni Pelguranna 27 krundini, edasi kuni Pelguranna ja Kopli tn ristmikuni, piki Sõle tn kuni endise raudtee ületuskohani, mööda raudtee tammi läbi Kopli kaubajaama kuni Rohu tänavani, mööda raudtee tammi läbi Balti jaama Toompuiesteele ja tagasi mööda Toompuiesteed ja Paldiski maanteed kuni Pelguranna tn pikenduseni.
TALLINNA KESKLINNA LINNAOSA
Piirkond nr 8
Elanike arv 3 671
Põhja pst (paaritud numbrid), Mere pst (paaritud numbrid), Pärnu mnt (vanalinnapoolne külg) kuni Vabaduse väljakuni, Vabaduse väljak (vanalinnapoolne külg), Kaarli pst (paarisnumbrid 2-10), Toompuiestee (paarisnumbrid) kuni Rannamäe teeni, Rannamäe teed pidi linnaosa piiri mööda Põhja pst alguseni.
Piirkond nr 9
Elanike arv 44 841
Kaarli pst (paaritud numbrid 1-11) kuni Toompuiesteeni, Toompuiestee (paaritud numbrid) kuni Paldiski maanteeni, Paldiski mnt (1-23a) kuni Tehnika tänavani, Tehnika tn (33-63) Endla tn viaduktini. Edasi kulgeb piir piki Kesklinna ja Kristiine vahelist piiri Pärnu maanteeni, sealt piki Pärnu mnt lõunasse Viljandi maanteeni. Piki Viljandi mnt kagusse raudteeni, piki raudteed kirdesse. Piki Viljandi mnt 9 krundi põhjaserva itta, sealt piki metsateed, jalgrada kagu suunas kuni Valdeku tn pikenduseni, sealt kuni linna piiri punktini nr 473, piki linna piiri, Vana-Tartu maanteelt Tartu maanteeni. Piki Tartu mnt kagusse kuni linna piirini ja linna piiri mööda kuni lennujaama krundini (Vaskjala-Ülemiste kanalini). Sealt piki kanalit Tartu maanteeni. Piki Kesklinna ja Lasnamäe vahelist piiri mereni. Sealt piki rannajoont Kesklinna ja Põhja-Tallinna vahelise piirini. Mööda Kesklinna ja Põhja-Tallinna linnaosade vahelist piiri Mere puiesteeni. Mööda Mere pst Pärnu maanteeni. Piki Pärnu mnt (Tammsaare pargi poolne) kuni Vabaduse väljakuni, Vabaduse väljak (3, 5, 7), Kaarli pst.
Piirkond nr 10
Elanike arv 35 881
Pae-Ülemiste
Lasnamäe tn paarisnumbrid (lõigus Tartu mnt - Laagna tee), Valge tn paarisnumbrid (lõigus Laagna tee - Narva mnt), Narva mnt paarisnumbrid (lõigus Narva mnt - Suur-Sõjamäe tn), Suur-Sõjamäe tn paarisnumbrid (lõigus J. Smuuli tee - linna piir), linna piir kuni Lasnamäe linnaosa piirini, Lasnamäe linnaosa piirist kuni Tartu maanteeni, Tartu mnt paaritud numbrid kuni Lasnamäe tänavani.
Piirkond nr 11
Elanike arv 39 340
Laagna-Tondiraba
Mäe tn paarisnumbrid, Lasnamäe linnaosa piir (klindi serv), Narva mnt (piki Lasnamäe linnaosa piiri kulgevast lõigust Mustakivi tee läänepoolse haruni), Mustakivi tee paaritud numbrid, Peterburi tee (lõigus Mustakivi tee - Paneeli tn), Paneeli tn paarisnumbrid, Betooni tn paarisnumbrid (lõigus Paneeli tn kuni linna piir), linna piirist Suur-Sõjamäe tänavani, Suur-Sõjamäe tn paaritud numbrid (lõigus linna piir - J. Smuuli tee), J. Smuuli tee paaritud numbrid, Narva mnt paaritud numbrid (lõigus J. Smuuli tee - Mäe tn).
Piirkond nr 12
Elanike arv 40 972
Priisle-Mustakivi
Lasnamäe linnaosa piir (klindi serv) alates Mustakivi tee läänepoolsest harust (Narva mnt - Pärnamäe tee), linna piirist Betooni tänavani (Pärnamäe tee - Peterburi tee, mööda Pirita jõge Lagedi teeni, Lagedi teest kuni Betooni tänavani), Betooni tn paaritud numbrid (linna piir - Paneeli tn), Paneeli tn paaritud numbrid, Peterburi tee (Paneeli tn - Mustakivi tee), Mustakivi tee paarisnumbrid, Mustakivi tee läänepoolset haru mööda kuni Narva mnt.
Piirkond nr 13
Elanike arv 15 642
Pirita piirkonna nr 13 kirjeldus
Pirita linnaosa piiri kirjeldus
Tallinna jäätmeveo piirkondade kirjelduste juures toodud elanike arv on 01.04.2011 seisuga.
Segaolmejäätmete mahutite tühjendamise sageduse tabel
600 l ja 660 l
770 l ja 800 l
1 x ndl
2 x ndl
3x ndl
Tabelis on toodud vajalik segaolmejäätmete mahutite arv vastavalt korterite ja elanike arvule ning tühjendamise sagedusele. Segaolmejäätmete ja biolagunevate jäätmete süvakogumismahutit tuleb tühjendada vähemalt üks kord nelja nädala jooksul. Üksikelamutele kehtib kuni 20-liitrise ja maksimaalselt 4 kg kaaluva ning 40-150-liitrise ja maksimaalselt 10 kg kaaluva segaolmejäätmete jäätmekoti ning kuni 370-liitrise segaolmejäätmete jäätmemahuti puhul tühjendamissagedus vähemalt üks kord nelja nädala jooksul.
Tabelis esinevate lühendite seletus:
1 x ndl - üks kord ühe nädala jooksul;
2 x ndl - kaks korda ühe nädala jooksul;
3 x ndl - kolm korda ühe nädala jooksul.
Korraldatud jäätmeveoga liitumisest erandkorras vabastamise taotluse vorm
/linnaosa valitsuse nimetus/
KORRALDATUD JÄÄTMEVEOGA LIITUMISEST ERANDKORRAS VABASTAMISE TAOTLUS
Aadress, mille kohta taotletakse korraldatud jäätmeveoga liitumisest vabastamist
Jäätmeveo piirkond ja linnaosa
Periood, mille jooksul jäätmevaldaja taotleb korraldatud jäätmeveoga liitumisest vabastust
Taotleja omakäeline kinnitus, et kinnistul ei elata või kinnistut ei kasutata
Taotleja allkiri ................................................ Kuupäev .............................
Taotlus rahuldada
Vabastamise periood
Taotlus rahuldamata jätta
……………201..
Komisjoniliikme eriarvamus


Vaatleja pardale võtmise vajadus, vaatlejale esitatavad nõuded ja vaatleja ülesanded, vaatleja kogutud andmete esitamise kord ja vorm ning vaatlejatega kaetuse vähendamise ulatus ja vaatlejatega kaetuse ajavahemiku määramise kord - sisukord
2 VAATLEJALE ESITATAVAD NÕUDED
§ 3 Nõuded vaatleja teadmistele ja oskustele
§ 4 Nõuded vaatleja terviseseisundile
§ 5 Vaatlejatele esitatavad nõuded Euroopa Liidu määrustes
3 VAATLEJA ÜLESANDED
§ 6 Vaatleja poolt kogutavad andmed
§ 7 Vaatleja kasutatav valimikava
§ 8 Vaatleja ülesanded püügitegevuse kontrollimisel
§ 9 Vaatleja teavitamiskohustused
§ 10 Nõuded vaatleja ametiülesannete täitmisele
4 VAATLEJA KOGUTUD ANDMETE ESITAMISE KORD JA VORM
§ 11 Vaatleja poolt täidetavad vormid ning nende täitmise aeg
§ 12 Toodangu ümberarvestusteguri arvutamine
§ 13 Püügiaruanded
§ 14 Püügiandmete esitamise viis ja aeg
5 NAFO ALAL PÜÜDVATEL LAEVADEL VAATLEJATEGA KAETUSE VÄHENDAMISE ULATUS JA VAATLEJATEGA KAETUSE AJAVAHEMIKU MÄÄRAMISE KORD
§ 15 Vaatlejatega kaetuse vähendamise ulatus
§ 16 Vaatlejatega kaetuse ajavahemiku määramise kord
6 LÄÄNEMEREL PÜÜDVATE LAEVADE VAATLEJATEGA KAETUSE VÄHENDAMISE ULATUS JA VAATLEJATEGA KAETUSE AJAVAHEMIKU MÄÄRAMISE KORD
§ 17 Vaatlejatega kaetuse vähendamise ulatus
§ 18 Vaatlejatega kaetuse ajavahemiku määramise kord


text:
Tööülesannete täitmisel saadud tervisekahjustusest tingitud kahju hüvitamine - Pluss
Tööülesannete täitmisel saadud tervisekahjustusest tingitud kahju hüvitamine
http://www.riigikohus.ee/?id=11&tekst=RK/3-2-1-17-15
Riigikohtu 29.04.2015 lahend nr 3-2-1-17-15
VÕS § 130VÕS § 130
Isik X (hageja) esitas maakohtule AS Y (kostja) vastu hagi, milles palus mõista kostjalt välja ühekordse hüvitise, kohustada kostjat tasuma tervisekahjustushüvitist iga kuu vastavalt püsivale töövõimetusmäärale ja töövõimetuspensionile, kohustada kostjat hüvitama hagejale tervisekahjustusest tingitud lisakulud. Hagiavalduse kohaselt töötas hageja kostja juures. Hagejaga juhtus raske tööõnnetus, mille tõttu määrati talle töövõime kaotus, millest tingitult vähenes hageja sissetulek tööõnnetuse tõttu oluliselt. Maakohus rahuldas hagi osaliselt. Hageja esitas apellatsioonkaebuse, mis jäi rahuldamata. Hageja esitas kassatsiooni.
1. Ringkonnakohus on õigesti leidnud, et kostjalt hageja kasuks hüvitise väljamõistmiseks tuleb teha kindlaks hageja keskmine kuusissetulek enne tööõnnetust, arvata sellest maha kolmanda isiku hagejale makstud hüvitis ja hagejale määratud töövõimetuspension ning hüvitis indekseerida, arvestades seejuures hageja töövõime ulatusega. Ringkonnakohus ei ole aga põhjendanud piisavalt oma seisukohta, et hageja keskmine töötasu tuleb arvutada 12-kuulise ajavahemiku alusel, arvates selle hulka mh aja, mil hageja oli ajutiselt töövõimetu ja jättes hageja keskmise sissetulekuna arvestamata talle makstud haigushüvitise.
2. Hagejale tuleb kahjuhüvitise väljamõistmisel arvestada eelkõige võlaõigusseaduse (VÕS) § 127 lg-s 1 sätestatud kahju hüvitamise eesmärgiga, samuti tuleb lähtuda VÕS §-st 130. Kohus leidis siiski, et kohtul on ka pärast 1. juulit 2002 tööülesannete täitmisel saadud tervisekahju hüvitise väljamõistmisel õigus arvestada ajutise korra põhimõtetega, mis ei ole vastuolus kahju hüvitamise põhimõtetega ning on VÕS §-de 127 ja 130 rakendamisel kohaldatavad.
3. Kohus peab tööõnnetuses tekkinud kahju hüvitise arvutamisel kaaluma, kas kahjuhüvitise arvutamise aluseks olevate kuude hulgast on põhjendatud jätta välja need kuud, mil isik kõigil tööpäevadel ei töötanud. Alati ei pruugi kahjujuhtumile eelnenud 12 kalendrikuu alusel hüvitise arvutamine täita VÕS § 127 lg-s 1 ja §-s 130 sätestatud tervise kahjustamise või kehavigastusega tekitatud kahju hüvitamise eesmärki. Seetõttu tuleb kohtul tööülesannete täitmisel saadud vigastuse või muu tervisekahjustusega tekitatud kahju hüvitise arvutamisel ja väljamõistmisel kooskõlas VÕS §-des 127 ja 130 sätestatuga hinnata, millised asjaolud ja tõendid võimaldavad kannatanu sissetulekut, mida ta oleks saanud ilma kahju saamata, kõige täpsemini prognoosida.
Riigikohus rahuldas kassatsioonkaebuse osaliselt. Tühistas ringkonnakohtu otsuse ning saatis asja uueks lahendamiseks ringkonnakohtule, kes peab asja uuel lahendamisel võtma põhjendatud seisukoha sellest, kui suurt hüvitist on kostja kohustatud maksma hagejale ühekordse rahasumma ja perioodiliste maksetena.

matches:
§ 130
§ 130
§ 127
Kohus
Kohus
§ 127
Riigikohus