Käibemaksuseaduse alusel kehtestatud rahandusministri määruste muutmine – Riigi Teataja
RTL 2005, 126, 1996
Vastu võetud 27.12.2005 nr 89
Määrus kehtestatakse «Käibemaksuseaduse» § 27 lõike 1; § 35 lõigete 10 ja 12 ning § 36 lõike 5 alusel.
§ 1. Rahandusministri 7. aprilli 2004. a määruse nr 67 «Käibedeklaratsiooni vorm» (RTL 2004, 44, 750) lisas 1 sätestatud käibedeklaratsiooni vorm ja täitmise juhend asendatakse käesoleva määruse lisas 1 sätestatud käibedeklaratsiooni vormi ja täitmise juhendiga.
§ 2. Rahandusministri 7. aprilli 2004. a määruses nr 68 «Välisriigi maksukohustuslasele käibemaksu tagastamise kord ja käibemaksu tagastamiseks esitatava taotluse vorm ning humanitaarabi korras kaupa eksportivale isikule käibemaksu tagastamise kord» (RTL 2004, 44, 751; 2005, 80, 1135) tehakse järgmised muudatused:
« (1) Välisriigi maksukohustuslasele tagastatakse tema ettevõtluses kasutatava kauba, välja arvatud kinnisasi, importimisel või soetamisel või teenuse saamisel Eestis tasutud käibemaks, kui:
2) tal puudub Eestis püsiv tegevuskoht, mille kaudu ta tegeleb ettevõtlusega Eestis;
3) tagastatava käibemaksu summa kalendriaastas on vähemalt 400 krooni või 3000 krooni juhul, kui taotlus esitatakse perioodi kohta, mis on pikem kui kolm kuud, kuid lühem kui kalendriaasta;
4) Eesti maksukohustuslasel on õigus samadel tingimustel kauba importimisel, soetamisel või teenuse saamisel tasutud sisendkäibemaks oma arvestatud käibemaksust maha arvata.
(2) Kui isik on ühendusevälise riigi maksukohustuslane, tagastatakse tasutud käibemaks, kui lisaks lõike 1 punktides 1, 2 ja 4 sätestatud tingimustele on täidetud järgmised tingimused:
1) välisriigi maksukohustuslase asukohariigis on Eesti residentidel käibemaksu tagasisaamise õigus;
2) tagastatava käibemaksu summa kalendriaastas on vähemalt 5000 krooni.»;
2) paragrahvi 7 tekst sõnastatakse järgmiselt:
«Isikule, kes ekspordib kauba humanitaarabi korras rahvusvahelisele organisatsioonile, välisriigi valitsusele, välisriigi kohalikule omavalitsusele või välisriigi valitsusvälisele organisatsioonile, tagastatakse kauba soetamisel või importimisel tasutud käibemaks.»;
3) paragrahvi 8 tekst sõnastatakse järgmiselt:
«Humanitaarabi korras kauba eksportija esitab vabas vormis oma allkirjaga kinnitatud taotluse kauba soetamisel või importimisel tasutud käibemaksu tagastamiseks soetusest või importimisest arvates kuue kuu jooksul maksuhaldurile. Taotluses märgitakse, kellele ja kuhu käibemaks tagastatakse.»;
4) määruse lisa «Välisriigi maksukohustuslasele käibemaksu tagastamise kord ja käibemaksu tagastamiseks esitatava taotluse vorm ning humanitaarabi korras kaupa eksportivale isikule käibemaksu tagastamise kord» asendatakse käesoleva määruse lisas 2 toodud vormiga.
§ 3. Rahandusministri 30. aprilli 2004. a määruses nr 40 «Maksustatava ja maksuvaba käibe, arvestatud käibemaksu ning teistelt registreeritud maksukohustuslastelt saadud maksustatava käibe või «Käibemaksuseaduse» § 4 lõikes 2 nimetatud ettevõtluses kasutatava kauba või teenuse eest tasumisele kuuluva ning «Käibemaksuseaduse» § 3 lõike 4 punktides 2–5 nimetatud saadud teenuse või soetatud kauba maksustatavalt väärtuselt arvestatud või imporditud kauba eest tasutud sisendkäibemaksu kohta igapäevase arvestuse pidamise kord» (RTL 2004, 39, 655) tehakse järgmised muudatused:
«Maksustatava ja maksuvaba käibe, arvestatud käibemaksu ning teistelt registreeritud maksukohustuslastelt saadud maksustatava käibe või «Käibemaksuseaduse» § 4 lõikes 2 nimetatud ettevõtluses kasutatava kauba või teenuse eest tasumisele kuuluva ning «Käibemaksuseaduse» § 3 lõike 4 punktides 2–5 nimetatud saadud teenuse või soetatud kauba maksustatavalt väärtuselt arvestatud või imporditud kauba eest tasutud või tasumisele kuuluva sisendkäibemaksu kohta igapäevase arvestuse pidamise kord»;
2) paragrahvi 3 lõike 2 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
« 1) kauba importimisel tasutud või tasumisele kuuluv käibemaks;»;
«Piiratud maksukohustuslane on kohustatud pidama igapäevast arvestust kauba ühendusesisese soetamise, välja arvatud maksuvaba soetamise, ja kauba impordi, välja arvatud maksuvaba impordi, ning «Käibemaksuseaduse» § 3 lõike 4 punktides 2–5 nimetatud tehingult või toimingult arvestatud käibemaksu kohta. Samuti tema poolt või tema eest teise liikmesriiki toimetatud kaupade kohta, mille toimetamist või võõrandamist ei käsitata kauba ühendusesisese käibena vastavalt «Käibemaksuseaduse» § 7 lõikele 2 ning teisest liikmesriigist Eestisse temale toimetatud «Käibemaksuseaduse» § 8 lõikes 3 nimetatud kaupade kohta, mille toimetamist või soetamist ei käsitata kauba ühendusesisese soetamisena.»
Rahandusministri 27. detsembri 2005. a määruse nr 89 ««Käibemaksuseaduse» alusel kehtestatud rahandusministri määruste muutmine»
KÄIBEDEKLARATSIOONI TÄITMISE JUHISED Deklaratsioonile märgitakse maksukohustuslase/piiratud maksukohustuslase, sh füüsilisest isikust ettevõtja registrikood (füüsilisest isikust ettevõtja puhul registrikoodi puudumisel isikukood) ning käibemaksukohustuslasena registreerimise number.
Lahter 1 ja Lahter 2 Vastavalt KMS § 15 lõigetega 1 ja 2 kehtestatud maksumääradele kajastatakse nimetatud lahtrites KMS § 3 lõikes 4 (piiratud maksukohustuslane KMS § 3 lõikes 5) nimetatud tehingute ja toimingute maksustatav väärtus kokku, v.a § 16 lõigetes 1, 2 ja 5 loetletud maksuvabade kaupade ja teenuste käive. Muuhulgas kajastatakse nendes lahtrites:
1) kauba ühendusesisene soetamine vastavalt KMS § 8 lõigetes 1, 2, 4 ja 5 sätestatule;
2) KMS § 4 lg 1 p-s 2 nimetatud kauba või teenuse omatarve, sh kauba omatarbena maksustatav tööandja sõiduauto tasuta või soodushinnaga kasutada andmise käibe maksustatav väärtus vastavalt § 12 lõikele 7, v.a KMS § 46 lõikes 8 sätestatu;
3) KMS § 16 lõikes 3 nimetatud kaupade ja teenuste käibe maksustatav väärtus juhul, kui nimetatule on maksuhaldurit teavitades lisatud käibemaks;
4) välisriigi maksukohustuslaselt, kes ei ole Eestis registreeritud maksukohustuslasena, saadud teenuste, mis on loetletud KMS § 10 lõikes 2, maksustatav väärtus;
5) välisriigi maksukohustuslaselt, kes ei ole Eestis registreeritud maksukohustuslasena, soetatud kauba või saadud teenuste maksustatav väärtus vastavalt KMS § 3 lg 4 p-le 5;
6) Eestis paigaldatava või kokkupandava kauba soetamine teise liikmesriigi maksukohustuslaselt;
7) kauba soetamine soetajana kolmnurktehingus;
8) piiratud maksukohustuslase poolt tehtavate tehingute, mis on ära toodud KMS § 1 lg 1 p-s 5 ning § 3 lg 4 punktides 2–5, maksustatav väärtus;
9) maksukohustuslase registrist kustutamise momendiks võõrandamata kaupade (v.a põhivara) maksustatav väärtus, millelt tuleb käibemaksu tasuda (KMS § 29 lg 10).
Nimetatud lahtrites kajastatakse ka müügiobjektide maksustatav väärtus juhul, kui väljastatud arvel või muul müügidokumendil on märgitud käibemaksusumma seaduses sätestatut eirates (KMS § 3 lg 6 p 2, § 38 lg 1).
Lahter 3 KMS § 15 lõigetes 3 ja 4 nimetatud kaupade ja teenuste 0% määraga maksustatava käibe maksustatav väärtus, kokku.
Lahter 3.1 Lahtris 3 näidatud summas sisalduv KMS § 7 lõikes 1 sätestatud kauba ühendusesisese käibe maksustatav väärtus, v.a juhul, kui KMS § 16 kohaselt on selle kauba käive maksuvaba.
Lahter 3.2 Lahtris 3 näidatud summas sisalduv kaupade eksport, v.a. juhul, kui KMS § 16 kohaselt on selle käive maksuvaba. Lahtri summa hulgas kajastatakse ka kauba eksport KMS § 5 lõigete 2 ja 4 tähenduses (tax-free).
Lahter 3.2.1 Lahtris 3.2 näidatud summas sisalduv kauba eksport KMS § 5 lõigete 2 ja 4 tähenduses (tax-free).
Lahter 4 Kokku käibemaks 18% lahtris 1 näidatud summast ja 5% lahtris 2 näidatud summast.
Lahter 5 Kokku sisendkäibemaks, mis on lubatud KMS §-des 29, 30 ja 31 sätestatud tingimustel maksustatavalt käibelt arvestatud käibemaksust maha arvata. Kui oma ettevõtluse tarbeks soetatud kaupu ja teenuseid kasutatakse nii ettevõtluse kui ka mitteettevõtluse või nii maksustamisele kuuluva kui ka maksuvaba käibe tarbeks, arvatakse sisendkäibemaks arvestatud käibemaksust maha osaliselt. Sel juhul kirjutatakse lahtrisse 5 sisendkäibemaksu osalise mahaarvamise tulemusel saadud käibemaksusumma.
Lahter 5.1 Lahtri 5 summas sisalduv ettevõtluse tarbeks soetatud kauba impordikäibemaks.
Lahter 5.2 Lahtri 5 summas sisalduv ettevõtluse tarbeks soetatud põhivara sisendkäibemaks.
Lahter 6 Informatiivne lahter, mille summas sisaldub kauba ühendusesisene soetamine vastavalt KMS §-dele 8 ja 18.
Lahter 7 Informatiivne lahter, mis sisaldab lahtris 1 ja lahtris 2 näidatud:
1) soetatud paigaldatava või kokkupandava kauba, kolmnurktehingu tingimustel soetatud kauba, millelt maksukohustuslane peab käibemaksu arvestama, maksustatavat väärtust;
2) välisriigi maksukohustuslaselt, kes ei ole Eestis registreeritud maksukohustuslasena, saadud teenuste, mis on loetletud KMS § 10 lõikes 2, maksustatavat väärtust;
3) välisriigi maksukohustuslaselt, kes ei ole Eestis registreeritud maksukohustuslasena, soetatud kauba või saadud teenuste maksustatavat väärtust vastavalt KMS § 3 lg 4 p-le 5.
Lahter 8 Maksuvaba käive vastavalt KMS § 16 lõigetes 1, 2 ja 5 sätestatule.
Lahter 9 Informatiivne lahter, milles näidatakse teises liikmesriigis paigaldatava või kokkupandava kauba maksustatav väärtus.
Lahtrid 10 ja 11 Nendesse lahtritesse kirjutatakse:
1) kalendriaasta viimasel maksustamisperioodil tehtav KMS § 32 alusel osaliselt mahaarvatud sisendkäibemaksu ümberarvestus;
2) põhivara, sh kinnisasja, ning selle tarbeks soetatud kauba või saadud teenuse sisendkäibemaksu korrigeerimisest tulenev käibemaksusumma muudatus vastavalt KMS § 32 lõikele 5;
3) nii ettevõtluses kui ka muudel juhtudel kasutatavate kaupade ja teenuste ostmisel tasutud ja mahaarvatud sisendkäibemaksu KMS § 29 lg 4 alusel tehtav ümberarvestus.
Lahtreid 10 ja 11 ei täideta üheaegselt, täidetakse kas lahter 10 või 11.
Lahtrid 12 ja 13 Tasumisele kuuluv või enammakstud käibemaks.
TAOTLUS: Kui maksukohustuslane taotleb enammakstud käibemaksu (sh ka eelnevate perioodide enammakstud käibemaksu) tagastamist ja/või selle kandmist teiste riiklike maksude katteks, tuleb täita ja esitada enammakstud käibemaksu tagastamise taotlus eraldi vormil (vorm KMTA).


Sotsiaalhoolekandealaste statistiliste aruannete koostamise nõuded, andmete koosseis ja esitamise kord – Riigi Teataja
Sotsiaalhoolekandealaste statistiliste aruannete koostamise nõuded, andmete koosseis ja esitamise kord
Sotsiaalhoolekandealaste statistiliste aruannete koostamise nõuded, andmete koosseis ja esitamise kord - sisukord
§ 2 Statistiliste aruannete vormid
§ 3 Statistiliste aruannete koostamise ja esitamise kord ning tähtajad
§ 4 Aruannete internetipõhiseks koostamiseks ja esitamiseks vajalik tarkvara
RT I, 15.02.2019, 3
Vastu võetud 29.04.2016 nr 28
RT I, 03.05.2016, 17
jõustumine 06.05.2016
24.03.2017 RT I, 29.03.2017, 4 01.04.2017
17.01.2018 RT I, 31.01.2018, 1 03.02.2018, määruses on asendatud sõna „maavanem” sõnaga „Sotsiaalkindlustusamet” vastavas käändes.
18.04.2018 RT I, 25.04.2018, 9 28.04.2018
12.02.2019 RT I, 15.02.2019, 1 18.02.2019
Määrus kehtestatakse sotsiaalhoolekande seaduse § 11 lõike 4 alusel.
Määrusega kehtestatakse sotsiaalhoolekandealaste statistiliste aruannete koostamise nõuded, andmete koosseis ja esitamise kord.
§ 2. Statistiliste aruannete vormid
(1) S-veebi statistiliste aruannete vormid on:
1) „Eluruumi tagamise teenus” (lisa 1);
2) „Isikliku abistaja teenus” (lisa 2);
3) „Koduteenus” (lisa 3);
4) „Lapsehoiuteenus” (lisa 4);
5) „Raske ja sügava puudega lastele osutatavate sotsiaalteenuste rahastamine” (lisa 5);
[RT I, 25.04.2018, 9 - jõust. 28.04.2018]
6) [kehtetu - RT I, 29.03.2017, 4 - jõust. 01.04.2017]
7) „Lastekaitse kohaliku omavalitsuse üksuses” (lisa 7);
8) [kehtetu - RT I, 15.02.2019, 1 - jõust. 18.02.2019]
9) „Sotsiaaltransporditeenus” (lisa 9);
10) „Tugiisikuteenus” (lisa 10);
11) „Võlanõustamisteenus” (lisa 11);
12) „Muud kohaliku omavalitsuse üksuse korraldatavad sotsiaalteenused” (lisa 12);
13) „Asendus- ja järelhooldusteenuse toetusfondi vahendite kasutus ja jääk” (lisa 19).
(2) H-veebi statistiliste aruannete vormid on:
1) „Asendushooldusteenuse osutamine asenduskodus ja perekodus” (lisa 13);
2) „Erihoolekandeteenused” (lisa 14);
3) „Hoolekandeasutus” (lisa 15);
4) „Turvakoduteenus” (lisa 16);
5) „Varjupaigateenus” (lisa 17);
6) „Väljaspool kodu osutatav üldhooldusteenus” (lisa 18).
§ 3. Statistiliste aruannete koostamise ja esitamise kord ning tähtajad
(1) [Kehtetu - RT I, 15.02.2019, 1 - jõust. 18.02.2019]
(2) [Kehtetu - RT I, 15.02.2019, 1 - jõust. 18.02.2019]
(3) Kohaliku omavalitsuse üksus koostab internetipõhiselt S-veebis 30. jaanuariks eelmise kalendriaasta andmete põhjal käesoleva määruse § 2 lõike 1 punktide 1, 3, 7 ja 11 alusel kehtestatud vormis statistilised aruanded ning esitab need internetipõhiselt samaks tähtajaks Sotsiaalkindlustusametile.
(4) Sotsiaalkindlustusamet koostab käesoleva paragrahvi lõike 3 kohaselt esitatud aruannete põhjal internetipõhiselt S-veebis maakondade koondaruanded teenuseliikide kaupa ning esitab need internetipõhiselt 15. veebruariks Sotsiaalministeeriumile.
(5) [Kehtetu - RT I, 29.03.2017, 4 - jõust. 01.04.2017]
(6) Lapsehoiuteenuse osutaja koostab internetipõhiselt S-veebis 30. jaanuariks eelmise kalendriaasta andmete põhjal käesoleva määruse § 2 lõike 1 punkti 4 alusel kehtestatud vormis statistilise aruande ning esitab selle internetipõhiselt samaks tähtajaks asukohajärgsele kohaliku omavalitsuse üksusele.
(7) Kohaliku omavalitsuse üksus koostab käesoleva paragrahvi lõike 6 kohaselt esitatud aruannete põhjal internetipõhiselt S-veebis kohaliku omavalitsuse koondaruande ning esitab selle internetipõhiselt 15. veebruariks Sotsiaalkindlustusametile.
(8) Sotsiaalkindlustusamet koostab käesoleva paragrahvi lõike 7 kohaselt esitatud aruannete põhjal internetipõhiselt S-veebis maakondade koondaruanded ning esitab need internetipõhiselt 1. märtsiks Sotsiaalministeeriumile.
(9) Kohaliku omavalitsuse üksus koostab internetipõhiselt S-veebis 15. veebruariks eelmise kalendriaasta andmete põhjal käesoleva määruse § 2 lõike 1 punktide 2, 9 ja 10 alusel kehtestatud vormis statistilised aruanded ning esitab need internetipõhiselt samaks tähtajaks Sotsiaalkindlustusametile.
(10) Sotsiaalkindlustusamet koostab käesoleva paragrahvi lõike 9 kohaselt esitatud aruannete põhjal internetipõhiselt S-veebis maakondade koondaruanded teenuseliikide kaupa ning esitab need internetipõhiselt 1. märtsiks Sotsiaalministeeriumile.
(11) Sotsiaalteenuse osutaja koostab internetipõhiselt S-veebis 25. jaanuariks eelmise kalendriaasta andmete põhjal käesoleva määruse § 2 lõike 1 punkti 12 alusel kehtestatud vormis statistilise aruande ning esitab selle internetipõhiselt samaks tähtajaks asukohajärgsele kohaliku omavalitsuse üksusele.
(12) Kohaliku omavalitsuse üksus koostab käesoleva paragrahvi lõike 11 kohaselt esitatud aruannete põhjal internetipõhiselt S-veebis kohaliku omavalitsuse koondaruande ning esitab selle internetipõhiselt 5. veebruariks Sotsiaalkindlustusametile.
(13) Sotsiaalkindlustusamet koostab käesoleva paragrahvi lõike 12 kohaselt esitatud aruannete põhjal internetipõhiselt S-veebis maakondade koondaruanded ning esitab need internetipõhiselt 15. veebruariks Sotsiaalministeeriumile.
(131) Kohaliku omavalitsuse üksus koostab internetipõhiselt S-veebis 21. jaanuariks eelmise kalendriaasta andmete põhjal käesoleva määruse § 2 lõike 1 punktide 5 ja 13 alusel kehtestatud vormis statistilised aruanded ning esitab need internetipõhiselt samaks tähtajaks Sotsiaalkindlustusametile.
(132) Sotsiaalkindlustusamet koostab käesoleva paragrahvi lõike 131 kohaselt esitatud aruannete põhjal internetipõhiselt S-veebis maakondade koondaruanded ning esitab need internetipõhiselt 31. jaanuariks Sotsiaalministeeriumile.
(14) Hoolekandeasutus koostab internetipõhiselt H-veebis 30. jaanuariks eelmise kalendriaasta andmete põhjal käesoleva määruse § 2 lõike 2 punktide 1–6 alusel kehtestatud vormis statistilised aruanded ning esitab need internetipõhiselt samaks tähtajaks Sotsiaalkindlustusametile.
(15) Sotsiaalkindlustusamet koostab käesoleva paragrahvi lõike 14 kohaselt esitatud aruannete põhjal internetipõhiselt H-veebis maakondade koondaruanded ning esitab need internetipõhiselt 15. veebruariks Sotsiaalministeeriumile.
§ 4. Aruannete internetipõhiseks koostamiseks ja esitamiseks vajalik tarkvara
(1) Käesoleva määruse § 2 lõikes 1 nimetatud aruannete koostamisel ja esitamisel kasutatakse tarkvara S-veeb, mis on kättesaadav Sotsiaalministeeriumi koduleheküljel internetiaadressil https://sveeb.sm.ee.
(2) Käesoleva määruse § 2 lõikes 2 nimetatud aruannete koostamisel ja esitamisel kasutatakse tarkvara H-veeb, mis on kättesaadav Sotsiaalministeeriumi koduleheküljel internetiaadressil https://hveeb.sm.ee.
Lisa 1 Eluruumi tagamise teenus
Lisa 2 Isikliku abistaja teenus
Lisa 3 Koduteenus
Lisa 4 Lapsehoiuteenus
[RT I, 15.02.2019, 1 - jõust. 18.02.2019]
Lisa 5 Raske ja sügava puudega lastele osutatavate sotsiaalteenuste rahastamine
Lisa 6 Lapsendamine
[Kehtetu - RT I, 29.03.2017, 4 - jõust. 01.04.2017]
Lisa 7 Lastekaitse kohaliku omavalitsuse üksuses
Lisa 8 Riigieelarvest eraldatud sotsiaaltoetuste ja -teenuste osutamise toetuse kasutamine
[Kehtetu - RT I, 15.02.2019, 1 - jõust. 18.02.2019]
Lisa 9 Sotsiaaltransporditeenus
Lisa 10 Tugiisikuteenus
Lisa 11 Võlanõustamisteenus
Lisa 12 Muud kohaliku omavalitsuse üksuse korraldatavad sotsiaalteenused
Lisa 13 Asendushooldusteenuse osutamine perekodus ja asenduskodus
Lisa 14 Erihoolekandeteenused
Lisa 15 Hoolekandeasutus
Lisa 16 Turvakoduteenus
Lisa 17 Varjupaigateenus
Lisa 18 Väljaspool kodu osutatav üldhooldusteenus
Lisa 19 Asendus- ja järelhooldusteenuse toetusfondi vahendite kasutus ja jääk


Early black friday sales walmart bleiblei müük, Honda müük eestis merekonteinerite müük
Early black friday sales walmart bleiblei müük. chromecast 2 hind kasutatud busside müük
Väike saun hind tallinna kütte hind
Väike saun hind tallinna kütte hind. aliexpress promo code black tallinna friday 2020 ipad pro 9 7 osta.opel kadett müük beebipillid hind.minecraft hindi meaning henna tattoo hand haltbarkeit
Liiva hind kust osta koerale ussirohtu
Liiva hind kust osta koerale ussirohtu. black friday stores usa kingitus beebile.black friday panasonic television atv müügi müük auto24.fassaadi värvimine hind forza horizon 3 müük
Väline kvaketas hind black friday deutschland angebote
Väline kvaketas hind black friday deutschland angebote. myydään windows 10 lisenssi vana kuressaares tallinn heritage edition hind.cupra ateca hind hinds kvaketas campus.sony xperia xz price in pakistan black friday 2020 asos code
Best black friday sales online 2020 samsung galaxy tab s3 in hindi
Best black friday sales online 2020 samsung galaxy tab s3 in hindi. statoil kampaania ps4 maagaasi hind.psp english hindi pelletikatelde müük ja best paigaldus
Peotelgi müük mazda rx8 müüa
Peotelgi müük mazda rx8 müüa. amazoni aktsia hind fermi surface in hindi.torusaun hind kinnisvara müügi käibemaks.müüa maja järelmaksuga kaugloetava veearvesti müüa hind
Osta bitcoineja suomi mis on firma käive
Osta bitcoineja suomi mis on firma käive. mis marki auto osta pardifilee müük.fibo müük paigalduse hind ebay black friday tuuletkkeplaat offers
Early black friday sales walmart bleiblei müük. rollerauto müük osta müük auto tampere.maatulundusmaa hektari hind osta oneplus 7
Automaatkasti õlivahetuse hind ciaran hinds pärnus imdb friday
Lg telefoni müük early raadiosaatja müük Noorkanade müük tartumaal ruutmeetri hind tallinnMaxima tallinn pakkumised elektri hind koos vrgutasuga esiklaasi vahetuse hinnad kaup 24 sulgpalli vistlused metalli müük laagris must reede Inglise buldogi kutsikad müük bensiinikanister müük.Unikivi m2 hind hind husqvarna kampaania.Katsiku kingitused turba müük läänemaal.Black friday sales uk mens clothing lihaküülikute müük.Kuldmerikoger hind diisel müük.Black friday headphones bluetooth kunsti müük.Nyx black friday honda crx müük.Valguskaabli hind defa plokisoojendus müük.Samsung galaxy buds müük warn vintside müük.Head reisipakkumised chromecast 2 hindi.Black friday 2020 riga spice hõbeda kg hind
Tööpakkumised soomes noortele hind helicopter for sale friday sales
Murutraktor hind korterite müük segway hind solidor terrassijalad hind spiraali paigaldamise hind mark hinds tartu Piirdeaia müük samsung a7 hindKütuse hind soomes 2020 raspberry pi zero w black friday duca d'osta venezia parajumpers dames isetehtud söödavad kingitused metsmaasika müük black friday.kraanide müük samsung galaxy ebay black friday 2020 reddit fondüü müük note 8 review hindi Kipsi paigalduse m2 hind bensiini hind tallinn.Pärnu fitness võistlused kinnisvara müük early pärnumaal.Gopro hero7 black hind invaabivahendite müük tartus.Kellarihmad müük el hinduismo pdf.Eesti walmart ehete müük generaator hind.Sillutiskivi müük kus kehtib piletilevi kinkekaart.Kõvaketta taastamine hind black friday news reporter.Bowlingu varustuse müük kimono müük.Gaasi hind tanklates acer black friday sale 2020.Energiajookide müük septik 3m3 hind.125cc bike müük sports direct kampaania black friday discount code.Korterite walmart müük laagris black friday iphone xs max deals 2020.Turvakaamera müük osta auto japanista.Aprilia sr müük nõuete müük.Betooni müük hiiumaal lintsaeraam hind Kapteni grill hind parkett müük.Suitsusaun müük maasikate müük tallinn.Maagaasi hind tartu black friday hindu cyber monday 2020 apple watch.Ühisomandi osa müük odav hostel tartus.Ipod touch 6 müük fifa black friday 18.Võida auto toidu pakkumised.Soojuse hind kala müük hiiumaal.Blackberry keyone black friday 2020 eps silver hind.Subwoofer müük tartus odilove ostav mp3.Black friday france amazon iphone x features hindi.Volkswagen polo müük osta bonsai puu.Lihaveis müük cng hindi name
Best black friday deals 2020 australia osta ee autod.Soojakud friday hind apple watch series early 3 unboxing hindi
Metallvõrk müük jäme köis müük.Tänavakivi müük pärnus voolikute müük.Black bleiblei friday samsung galaxy s8 target hammaste kape hind.Osta ee lõppenud oksjonid angerja maimude müük.Tycroc hind new dacia duster video.Viimsi spa kinkekaardid tallinna müük sadama aktsiate märkimine.Katie hinde cv septiku tühjendamise hind.Autokeemia müük koera kutsika müük.Unenäopüüdja müük tallinn utv müük.Koerte kastreerimise hind majade müük tapal.Auto tuuning osade müük osta carpets onyx.Honda cr v müük pehme mööbli müük tallinnas
Metalli müük early black friday sales walmart bleiblei müük 24 samsung galaxy alpha early black friday sales walmart bleiblei müük müük Why is it called black friday reddit krgsurvepump audi a6 müük henna koroona müük osta nokia 8 1 tattoo osta soojusvahetiga ventilatsioon küttepuude müük pärnus ja pärnumaal kingituste pakkimine pakkelett hind.malmi hind ps 4 slim müük Armaflex müük vähe kasutatud autode müük.Vaalutite müük naji osta mp3.Wedi plaat hind karaoke ostalb.Golden hinde 11 london atv müük jõhvis.Õlle hind soomes black friday pc parts.Välisvoodrilaud hind halloweeni kostüümide müük.Razor black friday 2020 psn black friday sale uk.Nibe f1245 hind vanametalli kokkuostu hinnad.Digiboks hind iphone se 32gb hind.Mida kinkida 5 aastasele steam black friday 2020 pubg.Krundi müük tulumaks talverehvid müük tallinn.Maksikiri hind facebooki reklaami hind.Ps4 kaamera müük maaameti maa müük
Tofu müük friday nikon d7000 settings hindi.Hind legs pronunciation kunstitarvete land müük.Plastik voodrilaua müük brent hinds sales instagram.New hindi song neha moodul garaazi black hind.Black friday apple watch 2020 metronoom müük.Miten ostaa kindle tulekustutite müük pärnus.Ford mondeo raadio müük kingitus isale isadepäevaks.Huawei honor note 10 müük disana walkoverall black friday.Samsung galaxy j3 pro unboxing in hindi surfivarustuse müük pärnus.Iphone x black friday deals uk sõnnikuusside müük.Liimpuidu müük tallinnas macbook air müük.Põranda kips hind rmk küttepuude müük.Kingitus abi pvc plaat hind.Jalgratta müük macbook black friday 2020.Must kass müük h&m black friday 2020
Osta ja myy vaatteita müük ühisomandi müük.Venemaa viisa hind prfoods aktsia
Monster high nukud müük black friday madness 2020.Skull shaver black friday macbook air 2020 hind.Jbl charge black friday deals välisukse paigaldus hind.Ehitustehnika müük tartus black friday november 2020 nz.Ühemehebänd hind rock õlu jäätisemasina hind.Talude müük hiiumaal does warframe do black friday sales.Samsung galaxy s8 plus hindi aeroci ladumise hind.Auto audio müük kitlite müük.Expressvpn black friday deals seeliku õmblemine hind.Chromecast india apps vihmaveetorude müük.Halutaan ostaa corgi nintendo müük.Samsung a8 2020 hind galaxy s4 müük.Auto varuosade müük odav laen.Toyota land cruiser 120 müük tina hindsberg.Plekkvelgede müük tallinnas spring black friday home depot 2020 Hindi ps4 game mi 24 hind syria.M jak miłość ostatni odcinek 2020 kodiaq meaning in hindi.Muruniiduki terade müük purskkaevud müük.Samsung a50 review in hindi youtube buy sony xperia xz1 compact canada.Black friday samsung galaxy s8 walmart lastebassein müük.Roostevaba terase plastkastide müük black friday 2020 focusrite.Mercedes benz viano müük asos black friday deals 2020.Mitsubishi delica müük lil kim black friday.Koerte puuride müük juuste siirdamise hind.Rasestumisvastase implantaadi hind xbox one unboxing hindi.Swedbank aktsiad viimase hetke reisipakkumised
Black friday headphone deals amazon be kategooria hind.Keskmine piima hind põranda valamine hind.Vanametalli müük eraisikuna corgi dog in hindi.Sõiduauto järelhaagis müük 1 tm puidu hind.Hammaste kroonimine hind black friday 2020 ps4 pro deals.Why is 24 november 2020 called black friday ps4 black friday 2020 usa.Omzet alibaba black friday odav reisikindlustus.Aia ehituse maksumus segway es2 müük.Taimne glütseriin müük pellet tartu müük.Tamme tihumeetri hind iphone 7 plus 128gb hind.Parkett hind moskvich 401 müük.Neha hindi video song pelleti müük viljandis.Osta ee kontakt sales sales goadventure viimase hetke pakkumised
Nba iphone x black friday canada pnevad kingitused lastele 2k18 black friday ps4 koera kastreerimise hind.Samsung galaxy note 5 skullcandy hesh 3 black friday millist madratsit osta hindi video müüa kinkekaart Tehnoülevaatus tartus hind google pixel 2 hindi review jahu status in hindi armatuuri kuivkäimlad müük bmw x5 video in hindi hind miten ostaa minecraft lottemaa kampaania Deegu müük psp ostatnia gra.Laepaneelide müük vilja kuivatamise hind.Telerite müük viljandis asfaldi hind.Turvas hind toolide müük võrus.Kellad müük tallinn monier katusekivi hind.Uste müük ja friday paigaldus facebooki kampaania.Timberland black friday kasutatud moto müük.Lexus nx müük maamaja müük.Veepumpade müük tallinnas scooter hut black friday.Sony xperia z1 review in hindi kuivatatud õunad hind.Akende kiletamine hind eesti energia börsihind.Töövõime kaarti soodustused printerite müük pärnus.Freon r134a müük egr klappide müük.Iphone se 32gb müük snowboard boots friday black friday.Prussi hind altitude parka müük
Atv akude müük walmart ost ja müük.Sony xperia xa dual unboxing in hindi massaaž tallinn kinkekaart


text:
Riigilõivuseaduse, tsiviilkohtumenetluse seadustiku ja teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Riigilõivuseaduse, tsiviilkohtumenetluse seadustiku ja teiste seaduste muutmise seadus
RT I, 29.06.2012, 3
20.06.2012 otsus nr 115
§ 1. Riigilõivuseaduse muutmine
1) paragrahvi 22 lõike 1 punkt 9 tunnistatakse kehtetuks;
2) paragrahvi 22 lõiget 1 täiendatakse punktiga 101 järgmises sõnastuses:
„101) notari tasu maksmisest vabastamise taotluse läbivaatamine ja selles asjas määruskaebuse esitamine;”;
3) paragrahvi 25 lõiget 1 täiendatakse punktiga 17 järgmises sõnastuses:
„17) maavanema poolt maareformi käigus hoonestusõiguse seadmise eesmärgil riigi omandisse jäetud maa puhul hoonestusõiguse kande tegemine.”;
4) paragrahvi 25 lõike 2 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„3) valla- või linnavalitsus kinnistamisavalduse esitamisel tagastatud maa või munitsipaalmaa kinnistusraamatusse kandmiseks;”;
5) paragrahvi 44 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Riigilõivu ei võeta kohtuasja toiminguga seonduvalt seaduses nõutava teadaande avaldamise eest.”;
6) seaduse 5. peatüki 1. jagu muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
Kohtu toimingud
§ 57. Tsiviilkohtumenetluse toimingud
(2) Hagiavalduse esitamisel abielu lahutamiseks tasutakse riigilõivu 100 eurot. Kui nimetatud hagiavaldus esitatakse elektrooniliselt veebilehe www.e-toimik.ee kaudu e-toimiku menetlemise infosüsteemi (edaspidi veebilehe www.e-toimik.ee kaudu), tasutakse riigilõivu 75 eurot.
(3) Tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 132 lõikes 4 sätestatud mittevaralise nõudega hagiavalduse esitamisel tasutakse riigilõivu 300 eurot. Kui nimetatud avaldus esitatakse elektrooniliselt veebilehe www.e-toimik.ee kaudu, tasutakse riigilõivu 250 eurot.
(4) Avalduse või kaebuse esitamisel hagita menetluse korras läbivaadatavas asjas, samuti enne hagi esitamist esitatud kohtualluvuse kindlaksmääramise avalduse esitamisel tasutakse riigilõivu 50 eurot. Kui nimetatud avaldus esitatakse elektrooniliselt veebilehe www.e-toimik.ee kaudu, tasutakse riigilõivu 25 eurot.
(5) Euroopa täitekorralduse tõendi väljaandmiseks avalduse esitamisel tasutakse riigilõivu 25 eurot. Kui nimetatud avaldus esitatakse elektrooniliselt veebilehe www.e-toimik.ee kaudu, tasutakse riigilõivu 10 eurot.
(6) Avalduse esitamisel maksekäsu kiirmenetluse asjas tasutakse riigilõivu kolm protsenti nõudelt, kuid mitte alla 45 euro.
(7) Avalduse esitamisel hagita perekonnaasjas ja piiratud teovõimega täisealisele isikule eestkostja määramise asjas tasutakse riigilõivu 10 eurot. Kui nimetatud avaldus esitatakse elektrooniliselt veebilehe www.e-toimik.ee kaudu, tasutakse riigilõivu 5 eurot.
(8) Võlgniku, tema surma korral pärandvara suhtes pärija või pärandi hooldaja pankrotiavalduse, füüsilise isiku võlgade ümberkujundamise avalduse või töötaja poolt tööandja vastu pankrotiavalduse esitamisel tööõigussuhtest tuleneva nõude alusel tasutakse riigilõivu 10 eurot. Kui nimetatud avaldus esitatakse elektrooniliselt veebilehe www.e-toimik.ee kaudu, tasutakse riigilõivu 5 eurot.
(9) Saneerimisavalduse ja võlausaldaja pankrotiavalduse esitamisel tasutakse riigilõivu 300 eurot. Kui nimetatud avaldus esitatakse elektrooniliselt veebilehe www.e-toimik.ee kaudu, tasutakse riigilõivu 250 eurot.
(10) Kohtutäituri otsuse peale kaebuse ja notari ametitoimingu tegemise taotluse esitamisel või käesoleva paragrahvi lõigetes 7 ja 8 nimetamata pankrotimenetlusega seotud avalduse või kaebuse esitamisel hagita menetluses tasutakse riigilõivu 15 eurot. Kui nimetatud taotlus, avaldus või kaebus esitatakse elektrooniliselt veebilehe www.e-toimik.ee kaudu, tasutakse riigilõivu 10 eurot.
(11) Avalduse esitamisel juriidilise isiku erikontrolli läbiviimiseks ja läbiviija määramiseks, samuti avalduse esitamisel äriühingu osanikele ja aktsionäridele hagita menetluses hüvitise suuruse määramiseks tasutakse riigilõivu 300 eurot. Kui nimetatud avaldus esitatakse veebilehe www.e-toimik.ee kaudu, tasutakse riigilõivu 250 eurot.
(12) Kaebuse esitamisel tööstusomandi apellatsioonikomisjoni otsuse vaidlustamiseks tasutakse riigilõivu 300 eurot. Kui nimetatud kaebus esitatakse elektrooniliselt veebilehe www.e-toimik.ee kaudu, tasutakse riigilõivu 250 eurot.
(13) Avalduse esitamisel vahekohtu otsuse tühistamiseks tasutakse riigilõivu sama palju, kui oleks tulnud tasuda hagi esitamisel maakohtule, arvestades avalduse ulatust ja seda, kas avaldus esitatakse elektrooniliselt veebilehe www.e-toimik.ee kaudu. Muu vahekohtumenetlusega seotud avalduse või taotluse kohtule esitamisel tasutakse riigilõivu 50 eurot.
(14) Kohtumääruse peale määruskaebuse esitamisel tasutakse riigilõivu 50 eurot. Kui nimetatud määruskaebus esitatakse elektrooniliselt veebilehe www.e-toimik.ee kaudu, tasutakse riigilõivu 25 eurot.
(16) Hagi tagamise või eeltõendamismenetluse taotluse esitamisel tasutakse riigilõivu 50 eurot.
§ 571. Halduskohtumenetluse toimingud
(1) Halduskohtule kaebuse esitamisel tasutakse riigilõivu 15 eurot.
(2) Halduskohtule kahju hüvitamiseks või alusetu rikastumise teel saadu tagastamiseks kaebuse esitamisel tasutakse riigilõivu kolm protsenti summast, mille väljamõistmist taotletakse, või vara väärtusest, mille tagastamiseks kohustamist taotletakse, kuid mitte alla 15 euro ja mitte üle 750 euro.
(3) Kaebuse esitamisel rahalise hüvitise maksmiseks või kahju hüvitamiseks, kui nõutava hüvitise summa jäetakse kaebuses märkimata ning taotletakse õiglast hüvitist kohtu äranägemisel, tasutakse riigilõivu 250 eurot.
(4) Kaebuse esitamisel maksuhalduri või muu asutuse tegevuse peale maksusumma, sunniraha või muu makse määramisel ja sanktsiooni rakendamisel või nende sissenõudmisel või tagamisel tasutakse riigilõivu kolm protsenti vaidlustatavast summast, kuid mitte alla 15 euro ja mitte üle 750 euro.
(5) Halduskohtule hankeasjas kaebuse esitamisel tasutakse riigilõivu käesoleva seaduse §-s 242 sätestatud määras.
(6) Halduskohtule esialgse õiguskaitse taotluse esitamisel, samuti kohtu tehtud määruse peale määruskaebuse esitamisel tasutakse riigilõivu 15 eurot.
(7) Halduskohtu otsuse peale apellatsioonkaebuse esitamisel tasutakse riigilõivu sama palju, kui tuleb tasuda kaebuse esialgsel esitamisel halduskohtule, arvestades apellatsioonkaebuse ulatust.
§ 58. Menetlusdokumentide ärakirjade väljastamine ja väljatrükkide tegemine
(1) Kohtuotsuse või -määruse kordusärakirja väljastamise eest, samuti kohtumenetluse muu dokumendi või elektroonilise dokumendi väljatrüki väljastamise eest tasutakse riigilõivu 0,3 eurot iga lehekülje eest.
(2) Riigilõivu ei tasuta elektroonilise dokumendi elektroonilise väljastamise eest, samuti menetluse läbiviimiseks menetlusosalisele elektroonilise dokumendi väljatrüki esmakordse väljastamise eest.”;
7) paragrahvid 79 ja 80 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„§ 79. Riigilõivu suuruse määramine
Abieluvararegistri toimingu eest tasutava riigilõivu suurus määratakse kindla summana.
§ 80. Abieluvararegistri kande tegemine
(1) Registri kande tegemise eest tasutakse riigilõivu 25 eurot.
(2) Registri kande muutmise ja kustutamise eest tasutakse riigilõivu 10 eurot.”;
8) paragrahvi 242 lõikes 2 asendatakse lauseosa „§ 57 lõikes 14” lauseosaga „§ 571 lõikes 2”;
9) seaduse lisa 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Lisa 1
riigilõivuseaduse juurde
RIIGILÕIVUMÄÄRAD AVALDUSE ESITAMISE EEST KOHTUMENETLUSES
Tsiviilasja hind kuni (kaasa arvatud)
Riigilõiv tsiviilkohtumenetluses
avalduse elektroonilisel esitamisel
veebilehe www.e-toimik.ee kaudu
Tsiviilasja hinna puhul üle 500 000 euro tasutakse riigilõivu 3400 eurot + 0,25 protsenti tsiviilasja hinnast, kuid mitte üle 10 500 euro. Kui eelnimetatud tsiviilasja hinnaga avaldus esitatakse elektrooniliselt veebilehe www.e-toimik.ee kaudu, tasutakse riigilõivu 3200 eurot + 0,25 protsenti tsiviilasja hinnast, kuid mitte üle 10 000 euro.”;
10) seaduse lisa 2 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„RIIGILÕIVU TÄISMÄÄRAD KINNISTUSRAAMATU TOIMINGUTE TEGEMISE EEST
(EURODES)”.
1) paragrahvi 61 teisest lausest jäetakse välja sõna „ning” ja lauset täiendatakse pärast sõna „tutvumisele” sõnadega „ning toimiku hävitamisele”;
2) paragrahvi 108 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Maksekäsu kiirmenetluse asju lahendab Pärnu Maakohtu Haapsalu kohtumaja.”;
3) paragrahvi 126 lõige 21 tunnistatakse kehtetuks;
4) paragrahvi 126 lõike 3 kolmas lause jäetakse välja;
5) paragrahvid 130 ja 131 tunnistatakse kehtetuks;
6) paragrahvi 132 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Mittevaralise nõude puhul eeldatakse, et hagihind on 3500 eurot, kui käesoleva paragrahvi lõikes 11 ei ole ette nähtud teisiti.”;
7) paragrahvi 132 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud mittevaralise nõude puhul loetakse, et hagihind on 3500 eurot.”;
8) paragrahvi 132 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Hagihinna tähenduses loetakse mittevaraliseks ka järgmised nõuded:
1) valduse kaitse nõue (asjaõigusseaduse §-d 44 ja 45);
2) omandi kaitse nõue valduse kaotusega mitteseotud rikkumise korral (asjaõigusseaduse § 89);
3) kinnistusraamatusse kantud kinnisasja omaniku nõue, mis on suunatud kinnisasja väljanõudmisele ebaseaduslikust valdusest oma valdusse, välja arvatud käesoleva seadustiku § 128 teises lauses sätestatud juhul;
4) kaasomandi lõpetamise nõue;
5) ühisvara jagamise nõue;
6) soetisvara tasaarvestamise nõue;
7) ebamõistlikult kahjustava tüüptingimuse kasutamise lõpetamise või tingimuse soovitajalt soovitamise lõpetamise ja soovituse tagasivõtmise nõue;
8) juriidilise isiku organi otsuse kehtetuks tunnistamise ja otsuse tühisuse tuvastamise nõue;
9) pankrotimenetluse nõude tunnustamise nõue.”;
9) paragrahvi 132 lõikes 5 asendatakse arv „3000” arvuga „6000”;
10) paragrahv 133 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 133. Hagihinna määramine põhi- ja kõrvalnõude järgi
(1) Hagihind arvutatakse põhinõude ja kõrvalnõuete järgi.
(2) Käesoleva seadustiku §-s 367 sätestatud kõrvalnõude hagihinna arvutamisel liidetakse hagi esitamise seisuga arvestatud viivise summale summa, mis vastab ühe aasta eest arvestatud viivise summale.”;
11) paragrahvi 136 lõige 5 tunnistatakse kehtetuks;
12) paragrahvi 137 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;
13) paragrahvi 139 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Riigilõivu tuleb tasuda menetlustoimingult, mille tegemise eest on riigilõivuseaduses sätestatud riigilõiv.”;
14) paragrahvi 139 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Kui riigilõivuseaduse kohaselt on avalduse või kaebuse esitamisel elektrooniliselt veebilehe www.e-toimik.ee kaudu e-toimiku menetlemise infosüsteemi (edaspidi veebilehe www.e-toimik.ee kaudu) sätestatud riigilõivu täismäärast madalam riigilõivumäär ning menetlusosalisel ei ole mõjuval põhjusel võimalik avaldust või kaebust elektrooniliselt nimetatud veebilehe kaudu esitada, võimaldab kohus põhistatud taotluse alusel menetlustoimingu tegemist madalama riigilõivumääraga.”;
15) paragrahvi 139 lõiked 3 ja 4 tunnistatakse kehtetuks;
16) paragrahvi 140 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Kassatsioonkaebuselt ja teistmisavalduselt tasutakse kautsjonina üks protsent tsiviilasja hinnast, arvestades kaebuse ulatust, kuid mitte alla 100 euro ja mitte üle 3000 euro. Hagita asjas, mittevaralise nõude hagi asjas, samuti määruskaebuselt tasutakse kautsjonina 50 eurot.”;
17) paragrahvi 142 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kajalt, menetlustähtaja ennistamise avalduselt ja menetluse taastamise avalduselt tasutakse riigilõivu asemel kautsjon.
(2) Kaja ja menetluse taastamise avalduse kautsjonina tasutakse summa, mis vastab riigilõivule poolelt hagihinnalt, kuid mitte vähem kui 100 eurot ja mitte rohkem kui 1500 eurot.
(3) Menetlustähtaja ennistamise avalduselt tasutakse kautsjonina summa, mis:
1) hagimenetluses vastab riigilõivule veerandilt hagihinnalt, kuid mitte vähem kui 50 eurot ja mitte rohkem kui 1500 eurot;
2) hagita menetluses vastab veerandile hagita asja riigilõivule, kuid mitte vähem kui 25 eurot.”;
18) paragrahvi 143 punkt 5 tunnistatakse kehtetuks;
19) paragrahvi 144 täiendatakse punktiga 51 järgmises sõnastuses:
„51) kohtutäituri tasu menetlusdokumentide kättetoimetamise eest;”;
20) paragrahvi 144 punkt 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„7) maksekäsu kiirmenetluse kulud;”;
21) paragrahvi 147 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Nõude suurendamise korral tasutakse täiendavat riigilõivu hagihinna suurenemise järgi. Kui nõude suurendamise avaldust ei esitata veebilehe www.e-toimik.ee kaudu, tasutakse riigilõivu suurenenud hagihinna täismäära järgi. Kui nõude suurendamise avaldus esitatakse veebilehe www.e-toimik.ee kaudu, tasutakse riigilõivu suurenenud hagihinnale vastava täismäära madalama riigilõivumäära järgi. Kui hageja täiendavat riigilõivu ei tasu, loetakse hagi esitatuks esialgses suuruses.”;
22) paragrahvi 148 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
23) paragrahvi 149 lõige 1 tunnistatakse kehtetuks;
24) paragrahvi 149 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Kautsjon makstakse ette selle kohtu, kellelt menetlustoimingu tegemist soovitakse, selleks ettenähtud kontole.”;
25) paragrahvi 149 täiendatakse lõikega 51 järgmises sõnastuses:
„(51) Kautsjonit ei tagastata kaja osalise või täieliku rahuldamise korral ja see arvatakse riigituludesse, kui hagi või kohtukutse toimetati kätte käesolevas seadustikus sätestatud nõuete kohaselt, sealhulgas kui see toimetati kätte avalikult, ning hagi võis tagaseljaotsusega rahuldada. Kohus võib eelnimetatud juhul kautsjoni tagastada, kui kostja ei saanud hagile vastata või kohtuistungile ilmuda õnnetusjuhtumi või haigestumise tõttu, millest kostjal ei olnud võimalik kohut teavitada.”;
26) paragrahvi 162 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
„(5) Kui riigilõivuseaduse kohaselt on avalduse või kaebuse veebilehe www.e-toimik.ee kaudu esitamisel sätestatud riigilõivu täismäärast madalam riigilõivumäär, jäetakse seda ületavas osas tasutud riigilõiv menetlusosalise enda kanda.”;
27) paragrahvi 1741 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Maksekäsu kiirmenetluses määrab kohus maksekäsus või menetluse lõpetamise määruses võla tasumise tõttu käesoleva seadustiku §-s 4881 ettenähtud juhul lisaks menetluskulude jaotusele kindlaks ka hüvitatava riigilõivu rahalise suuruse ning määrab 20 eurot avaldaja menetluskulude katteks. Muid avaldaja kantud menetluskulusid maksekäsu kiirmenetluses ei hüvitata.”;
28) paragrahvi 175 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kui menetlusosaline peab menetluskulude jaotust kindlaksmäärava kohtulahendi kohaselt kandma teist menetlusosalist esindanud lepingulise esindaja kulud ja ta menetluskulude kindlaksmääramise avaldusele vastu ei vaidle, võib kohus piirduda üksnes selle kontrollimisega, et lepingulise esindaja kulud ei oleks suuremad käesoleva paragrahvi lõike 4 alusel kehtestatud piirmäärast. Kui menetluskulude kindlaksmääramise avaldus on selgelt põhjendamatu või kui lepingulise esindaja kulude kohta esitatakse vastuväide, kontrollib kohus ka lepingulise esindaja kulude põhjendatust ja vajalikkust. Lepinguline esindaja on menetlusosalist menetluses esindav advokaat või muu esindaja käesoleva seadustiku §-s 218 sätestatu kohaselt.”;
29) paragrahvi 177 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
„(4) Kohus lahendab menetluskulude kindlaksmääramise kirjeldava ja põhjendava osata määrusega, kui talle ei esitata käesoleva seadustiku § 176 lõikes 1 või 2 nimetatud tähtaja jooksul vastuväidet ja kohus rahuldab avalduse täielikult.”;
30) paragrahvi 190 täiendatakse lõikega 71 järgmises sõnastuses:
„(71) Kui riigilõivuseaduse kohaselt on avalduse või kaebuse veebilehe www.e-toimik.ee kaudu esitamisel sätestatud riigilõivu täismäärast madalam riigilõivumäär, mõistetakse käesolevas paragrahvis sätestatu alusel riigituludesse välja riigilõiv madalama riigilõivumäära järgi.”;
31) paragrahvi 194 lõikest 3 jäetakse välja teine lause;
32) paragrahvi 194 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
„(4) Hoiustamiseks vajaminevad andmed kohtu deposiitkonto ja viitenumbrite kohta avaldatakse kohtu veebilehel.”;
33) paragrahvi 200 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Menetlusosaline ja tema esindaja peavad kohtule ja teistele menetlusosalistele viivitamata teatama oma aadressi ja sidevahendi andmete muutumisest, sealhulgas andmete ajutisest muutumisest, kohtumenetluse kestel.”;
34) paragrahvi 216 lõikes 1 asendatakse sõnad „lahendi jõustumiseni” sõnadega „eelmenetluse lõppemiseni või kirjalikus menetluses taotluste esitamise tähtaja möödumiseni”;
35) paragrahvi 216 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Pärast eelmenetluse lõppemist võib esitada avalduse kolmanda isiku menetlusse kaasamiseks üksnes teiste menetlusosaliste või kohtu nõusolekul. Pärast eelmenetluse lõppemist nõustub kohus kolmanda isiku kaasamisega üksnes juhul, kui avalduse õigeaegselt esitamata jätmiseks oli mõjuv põhjus ja kolmanda isiku kaasamine on kohtu arvates asja lahendamise huvides.”;
36) seadustikku täiendatakse §-ga 3111 järgmises sõnastuses:
„§ 3111. Menetlusdokumendi elektrooniline kättetoimetamine
(1) Kohus võib toimetada menetlusdokumendi kätte elektrooniliselt selleks ettenähtud infosüsteemi kaudu, edastades seal dokumendi kättesaadavaks tegemise kohta teavituse:
1) kohtule avaldatud elektronpostiaadressil ja telefoninumbril;
2) füüsilisest isikust ettevõtja või juriidilise isiku kohta Eestis peetava registri infosüsteemis registreeritud elektronpostiaadressil ja telefoninumbril;
3) adressaadi ja tema seadusliku esindaja rahvastikuregistrisse kantud elektronpostiaadressil ja telefoninumbril;
4) muus riigi andmekogus, mille andmebaasist on kohtul võimalik ise elektroonilise päringu tegemisega andmeid kontrollida, oleval adressaadi ja tema seadusliku esindaja elektronpostiaadressil ja telefoninumbril;
5) Eesti isikukoodi olemasolu korral adressaadi ja tema seadusliku esindaja elektronpostiaadressil isikukood@eesti.ee.
(2) Kohus võib teavituse dokumendi kättesaadavaks tegemise kohta edastada ka avalikust arvutivõrgust leitud telefoninumbril, elektronpostiaadressil, virtuaalse sotsiaalvõrgustiku oletataval kasutajakonto lehel või muu virtuaalse suhtluskeskkonna lehel, mida avalikus arvutivõrgus avaldatud teabe kohaselt võib adressaat eeldatavasti kasutada või millel edastatud teave võib eeldatavasti jõuda adressaadini. Kohus avaldab adressaadi oletataval virtuaalse sotsiaalvõrgustiku kasutajakonto lehel või muu virtuaalse suhtluskeskkonna lehel teavituse võimaluse korral viisil, mille kohaselt teavitus ei ole muule isikule peale adressaadi nähtav.
(3) Menetlusdokument loetakse kätte toimetatuks, kui saaja avab selle infosüsteemis või kinnitab infosüsteemis selle vastuvõtmist dokumenti avamata, samuti siis, kui seda teeb muu isik, kellel saaja võimaldab infosüsteemis dokumente näha. Dokumendi kättetoimetamise registreerib infosüsteem automaatselt.
(4) Kui saajal ei ole eeldatavasti võimalik kasutada menetlusdokumentide kättetoimetamiseks kasutatavat infosüsteemi või infosüsteemi kaudu kättetoimetamine ei ole tehniliselt võimalik, võib kohus toimetada saajale menetlusdokumendi elektrooniliselt kätte ka muul viisil, täites seejuures käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1–5 sätestatud teavitamise nõuded ja andmete otsimise nõude.
(5) Menetlusdokument loetakse käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud korras saajale kättetoimetatuks, kui saaja kinnitab kirjalikult, faksi teel või elektrooniliselt menetlusdokumendi kättesaamist. Kinnituses tuleb märkida dokumendi kättesaamise kuupäev ning kinnituse peab olema allkirjastanud saaja või tema esindaja. Elektrooniline kinnitus peab olema varustatud saatja digitaalallkirjaga või edastatud muul sellesarnasel turvalisel viisil, mis võimaldab tuvastada saatja ja saatmise aja, välja arvatud juhul, kui kohtul ei ole põhjust kahelda, et digitaalallkirjastamata kinnituse on saatnud saaja või tema esindaja. Kohtule võib elektroonilise kinnituse saata elektronposti teel, kui saaja elektronpostiaadress on kohtule teada ning võib eeldada, et volitamata isikul puudub sellele juurdepääs, samuti juhul, kui kohus on juba sama kohtuasja käigus sellel elektronpostiaadressil dokumente edastanud või kui menetlusosaline on ise avaldanud kohtule oma elektronpostiaadressi. Saaja peab käesolevas lõikes nimetatud kinnituse saatma kohtule viivitamata. Seda kohustust rikkunud menetlusosalist või tema esindajat võib kohus trahvida.
(6) Advokaadile, notarile, kohtutäiturile, pankrotihaldurile ja riigi- või kohaliku omavalitsuse asutusele võib menetlusdokumendi muul viisil kui elektrooniliselt selleks ettenähtud infosüsteemi kaudu kätte toimetada üksnes mõjuval põhjusel.
(7) Kohus teeb selleks ettenähtud infosüsteemis menetlusosalistele viivitamata kättesaadavaks kõik menetlusdokumendid, sealhulgas kohtulahendid, sõltumata sellest, kuidas need menetlusosalistele kätte toimetatakse.
(8) Justiitsminister võib määrusega kehtestada täpsemad nõuded dokumentide infosüsteemi kaudu elektroonilisele kättetoimetamisele ja kättesaadavaks tegemisele.”;
37) paragrahv 314 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 314. Menetlusdokumendi kättetoimetamine lihtkirjana ja faksi teel
(1) Menetlusdokumendi võib kätte toimetada lihtkirjana või faksi teel, kui kirjale või faksile on lisatud teatis kinnituse viivitamatu tagastamise kohustuse kohta ning märgitud saatja ja saaja nimi ja aadress ning dokumendi edastanud kohtuametniku nimi.
(2) Dokumendi lihtkirjana või faksi teel edastanud ametnik märgib toimikusse, kuhu ja millal on dokument kättetoimetamiseks saadetud.
(3) Dokument loetakse lihtkirjana või faksi teel kätte toimetatuks, kui saaja saadab kohtule dokumendi kättesaamise kohta kinnituse omal valikul kirjana, faksi teel või elektrooniliselt. Kinnituses tuleb märkida dokumendi kättesaamise kuupäev ja kinnituse peab olema allkirjastanud dokumendi saaja või tema esindaja.
(4) Kui menetlusdokument toimetatakse kätte lihtkirjana või faksi teel, peab saaja käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud kinnituse saatma kohtule viivitamata. Seda kohustust rikkunud menetlusosalist või tema esindajat võib kohus trahvida.”;
38) paragrahvi 315 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Maksekäsu kiirmenetluses ja hagimenetluses võib menetlusdokumendi kohtutäituri vahendusel kätte toimetada üksnes käesoleva seadustiku §-s 3151 sätestatud korras. Lapse või menetluses erilist kaitset vajava muu füüsilise isiku huve puudutavas hagimenetluses, samuti lapse elatisnõudega maksekäsu kiirmenetluses võib menetlusdokumendi kohtutäituri vahendusel kätte toimetada ka käesolevas paragrahvis sätestatud korras.”;
39) seadustikku täiendatakse §-ga 3151 järgmises sõnastuses:
„§ 3151. Menetlusdokumendi kättetoimetamine menetlusosalise korraldamisel
(1) Menetlusosaline, kelle esitatud menetlusdokument tuleb kätte toimetada või kelle huvides on muu menetlusdokumendi kättetoimetamine, võib taotleda kohtult dokumendi kättetoimetamist enda korraldamisel. Menetlusosaline võib menetlusdokumendi kätte toimetada üksnes kohtutäituri vahendusel.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud juhul määrab kohus menetlusdokumendi kättetoimetamiseks tähtaja, mille jooksul peab kättetoimetamist korraldav menetlusosaline kättetoimetamise tulemustest kohut teavitama.
(3) Menetlusdokumendi kättetoimetamiseks edastab kohus kättetoimetamist korraldavale menetlusosalisele kättetoimetatava menetlusdokumendi kohtu pitseeritud ümbrikus ja kohtule tagastamisele kuuluva kättetoimetamisakti vormi ning selgitab kohtule teadvalt valeandmete esitamise tagajärgi.
(4) Kohtutäituri vahendusel menetlusdokumendi kättetoimetamine ja selle dokumenteerimine toimub käesoleva seadustiku § 315 lõigetes 4–7 sätestatud korras.
(5) Kui hageja või maksekäsu kiirmenetluse avaldaja ei teavita kohut käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel määratud tähtaja jooksul kättetoimetamise tulemustest, jäetakse avaldus läbi vaatamata.”;
40) paragrahvi 317 täiendatakse lõigetega 11 ja 12 järgmises sõnastuses:
„(11) Olenemata käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatust, võib juriidilisest isikust menetlusosalisele kohtu määruse alusel toimetada menetlusdokumendi kätte avalikult, kui elektrooniline kättetoimetamine ja juriidilise isiku kohta peetavasse registrisse kantud postiaadressil tähitud kirjaga kättetoimetamine ei ole tulemust andnud. Kui juriidiline isik on esitanud registripidajale äriseadustiku § 631 lõikes 1 sätestatud isiku Eesti aadressi, tuleb enne menetlusdokumendi avalikult kättetoimetamist üritada dokumenti kätte toimetada ka sellel aadressil.
(12) Olenemata käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatust, võib maksekäsu kiirmenetluse üleminekul hagimenetluseks käesoleva seadustiku § 486 lõike 1 punktis 2 sätestatu kohaselt kohtu määruse alusel toimetada hagiavalduse kätte avalikult, kui makseettepaneku koostanud kohus on makseettepanekut võlgnikule kätte toimetades täitnud käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 sätestatud avaliku kättetoimetamise eeldused.”;
41) paragrahvi 317 lõike 5 esimeses lauses asendatakse arv „30” arvuga „15”;
42) paragrahvi 318 lõikest 2 jäetakse välja teine lause;
43) paragrahvi 330 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Avaldused, taotlused, tõendid ja vastuväited tuleb esitada enne eelmenetluse lõppemist või kirjalikus menetluses enne taotluste esitamise tähtaja möödumist.
(2) Avalduse või kaebuse esitamise seadusega lubatavust puudutavad vastuväited tuleb esitada korraga ja vastuses avaldusele või kaebusele või vastamata jätmise korral esimesel istungil või esimese sisulise taotluse esitamisel kohtule.
(3) Pärast eelmenetluse lõppemist või kirjalikus menetluses pärast taotluste esitamise tähtaja möödumist esitatud uusi asjaolusid või taotlusi sisaldavat avaldust, samuti tõendeid menetletakse käesoleva seadustiku §-s 331 sätestatud juhul ja korras.”;
44) paragrahvi 336 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Käesoleva seadustiku § 218 lõike 1 punktides 1–3 ja lõikes 2 sätestatud lepinguline esindaja, notar, kohtutäitur, pankrotihaldur, riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutus ning muu juriidiline isik esitab dokumendid kohtule elektrooniliselt, kui ei ole mõjuvat põhjust esitada dokument muus vormis.”;
45) paragrahvi 340 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatut ei kohaldata dokumentide elektroonilisel esitamisel.”;
46) paragrahvi 363 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Kui hageja ei ole nõus hagile vastamata jätmise korral tagaseljaotsuse tegemisega käesoleva seadustiku § 407 kohaselt, tuleb seda hagis märkida.”;
47) paragrahvi 373 lõikes 1 asendatakse sõnad „kohtuvaidluseni maakohtus” sõnadega „eelmenetluse lõppemiseni”;
48) paragrahvi 385 teksti täiendatakse kolmanda lausega järgmises sõnastuses:
„Käesolevas paragrahvis nimetatud juhul ei kohaldata käesoleva seadustiku § 386 lõikes 3 sätestatut.”;
49) paragrahvi 404 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Varaliselt hinnatava hagi asjas võib kohus määrata kirjaliku menetluse, kui hagihind ei ületa summat, mis arvestatuna põhinõudelt vastab 3200 eurole ja koos kõrvalnõuetega 6400 eurole.”;
50) paragrahvi 405 lõike 1 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Kohus menetleb hagi oma õiglase äranägemise kohaselt lihtsustatud korras, järgides üksnes käesolevas seadustikus sätestatud üldisi menetluspõhimõtteid, kui tegemist on varalise nõudega hagiga ning hagihind ei ületa summat, mis arvestatuna põhinõudelt vastab 2000 eurole ja koos kõrvalnõuetega 4000 eurole.”;
51) paragrahvi 407 lõikes 1 asendatakse sõna „taotlusel” sõnaga „nõusolekul”;
52) paragrahvi 407 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud hageja nõusolekut eeldatakse, kui hageja ei ole kohtule teatanud, et ta ei soovi tagaseljaotsuse tegemist.”;
53) paragrahvi 407 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Kui hageja on nõus tagaseljaotsuse tegemisega, kuid hagi ei ole hagiavalduses märgitud ulatuses ja asjaoludega õiguslikult põhjendatud, teeb kohus otsuse, millega jätab hagi rahuldamata.”;
54) paragrahvi 415 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) hagile vastamata jätmise puhul oli hagi kostjale või tema esindajale kätte toimetatud muul viisil kui isiklikult allkirja vastu üleandmisega või elektrooniliselt;”;
55) paragrahvi 415 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Kaja võib esitada tagaseljaotsuse kättetoimetamisest alates 30 päeva jooksul. Kui tagaseljaotsus toimetatakse kätte avalikult, võib kaja esitada 30 päeva jooksul alates päevast, kui kostja sai tagaseljaotsusest või selle täitmiseks algatatud täitemenetlusest teada.”;
56) paragrahvi 423 lõiget 1 täiendatakse punktiga 81 järgmises sõnastuses:
„81) hageja ei teavita kohut talle käesoleva seadustiku § 3151 lõike 2 alusel määratud tähtaja jooksul kättetoimetamise tulemustest;”;
57) paragrahvi 441 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kohus vormistab otsuse eesti keeles elektrooniliselt ja varustab selle otsuse teinud kohtuniku digitaalallkirjaga. Kohus registreerib otsuse viivitamata kohtute infosüsteemis.
(2) Kohus võib otsuse vormistada ja allkirjastada paberil, kui kohtust või kohtunikust sõltumatul põhjusel ei ole võimalik täita käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud nõudeid.”;
58) paragrahv 444 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 444. Otsuse kirjeldava ja põhjendava osa lihtsustamine ning ärajätmine
(1) Kohus võib otsuse kirjeldavas osas jätta märkimata nõuete kohta esitatud väited, vastuväited ja esitatud tõendid, samuti riigi- või kohaliku omavalitsuse asutuse seisukoha.
(2) Kui kohus menetleb hagi lihtmenetluses, võib ta kohtuotsuse põhjendavas osas piirduda üksnes õigusliku põhjenduse ja tõendite, millele on rajatud kohtu järeldused, märkimisega.
(3) Tagaseljaotsuse või hagi õigeksvõtul põhineva otsuse võib kohus teha kirjeldava ja põhjendava osata.
(4) Kohus võib käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetamata otsusest kirjeldava ja põhjendava osa välja jätta, kui menetlusosalised on andnud selleks nõusoleku või kui kohus menetleb hagi lihtmenetluses. Sel juhul tuleb otsuses märkida, et kohus täiendab otsust käesoleva seadustiku § 448 lõikes 41 sätestatu kohaselt, kui menetlusosaline teatab kümne päeva jooksul otsuse kättetoimetamisest arvates kohtule soovist esitada otsuse peale apellatsioonkaebus. Kohus selgitab otsuses apellatsioonkaebuse esitamise soovist teatamata jätmise tagajärgi.
(5) Kohus võib kirjeldava ja põhjendava osa väljajätmise kohta menetlusosalise seisukoha väljaselgitamiseks teha kohtuistungil suuliselt teatavaks kohtuotsuse resolutsiooni ning selgitada suuliselt otsuse põhjendusi. Menetlusosalise nõusolek jätta kohtuotsusest välja kirjeldav ja põhjendav osa märgitakse kohtuistungi protokolli.”;
59) paragrahvi 448 lõiked 41 ja 42 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(41) Käesoleva seadustiku § 444 lõike 4 alusel tehtud kirjeldava või põhjendava osata otsust täiendab kohus puuduva osaga, kui menetlusosaline teatab kümne päeva jooksul otsuse kuulutamisest arvates kohtule soovist esitada otsuse peale apellatsioonkaebus. Apellatsioonkaebuse esitamise soovi ei pea põhjendama. Otsuse täiendamine lahendatakse kirjalikus menetluses. Teisele menetlusosalisele otsuse täiendamisest ei teatata. Kohus võib kohtuotsuse tervikuna koostada ka käesoleva seadustiku § 444 lõigetes 1 ja 2 sätestatu kohaselt. Otsuse täiendamise korral puuduva osaga hakkab apellatsioonkaebuse esitamise tähtaeg uuesti kulgema täiendava otsuse kättetoimetamisest arvates.
(42) Kui menetlusosaline ei ole kohtule käesoleva paragrahvi lõikes 41 sätestatud tähtaja jooksul teatanud soovist kirjeldava ja põhjendava osata otsuse peale apellatsioonkaebust esitada, loetakse, et ta on apellatsioonkaebuse esitamise õigusest loobunud.”;
60) paragrahvi 452 lõike 7 teist lauset täiendatakse pärast sõna „õigusest” lauseosaga „, või kui pooled loetakse käesoleva seadustiku kohaselt apellatsioonkaebuse esitamise õigusest loobunuks”;
61) paragrahvi 481 lõiget 2 täiendatakse punktiga 5 järgmises sõnastuses:
„5) nõue, mis on esitatud mitme võlgniku vastu, ei tulene samast alusest või kohustusest.”;
62) paragrahvi 482 lõikes 2 asendatakse sõna „maksekäsule” sõnaga „makseettepanekule”;
63) paragrahvi 483 lõikes 1 asendatakse sõnad „seitsme päeva” sõnadega „kümne tööpäeva”;
64) paragrahvi 483 lõike 2 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„3) makseettepanekut ei ole õnnestunud võlgnikule mõistliku aja jooksul kätte toimetada ja seda ei saa avalikult kätte toimetada ning avaldaja on sõnaselgelt väljendanud soovi vastuväite esitamise korral menetlus lõpetada;”;
65) paragrahvi 483 lõiget 2 täiendatakse punktiga 31 järgmises sõnastuses:
„31) avaldaja ei teavita kohut talle käesoleva seadustiku § 3151 lõike 2 alusel määratud tähtaja jooksul kättetoimetamise tulemustest;”;
66) paragrahvi 484 lõike 3 kolmas lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Makseettepanekut ei või avalikult kätte toimetada füüsilisest isikust võlgnikule.”;
67) paragrahvi 485 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
„(4) Kui avaldaja on sõnaselgelt väljendanud soovi vastuväite esitamise korral menetlus lõpetada, menetlus lõpetatakse.”;
68) paragrahvi 486 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Makseettepaneku koostanud kohus jätkab asja menetlemist hagimenetluses või annab asja hagimenetluses menetlemiseks üle maksekäsu kiirmenetluse avalduses nimetatud kohtule või poolte ühises taotluses nimetatud kohtule, kui:
1) võlgnik esitab õigel ajal makseettepanekule vastuväite ning avaldaja ei ole sõnaselgelt väljendanud soovi vastuväite esitamise korral menetlus lõpetada;
2) makseettepanekut ei ole õnnestunud võlgnikule mõistliku aja jooksul kätte toimetada ja seda ei saa avalikult kätte toimetada ning avaldaja ei ole sõnaselgelt väljendanud soovi vastuväite esitamise korral menetlus lõpetada;
3) avaldaja ja võlgnik on enne maksekäsu tegemist esitanud kohtule kirjaliku kompromissilepingu.
(2) Hagi loetakse hagimenetluse tähenduses esitatuks alates maksekäsu kiirmenetluse avalduse esitamisest.
(3) Korteriomandi ja kaasomandi asjas jätkatakse hagita menetlust, kui avaldaja ei ole taotlenud hagimenetluse läbiviimist või menetluse lõpetamist.
(4) Kohus menetleb kompromissilepingut käesoleva seadustiku §-des 430 ja 431 sätestatu kohaselt. Kui kohus kompromissi ei kinnita, jätkab ta asja menetlemist hagimenetluses käesoleva seadustiku §-s 487 sätestatu kohaselt.
(5) Makseettepaneku koostanud kohus annab asja menetlemist jätkavale kohtunikule üle ka teabe selle kohta, mis aadressi või sidevahendi andmete kaudu toimetati võlgnikule makseettepanek kätte, või käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 nimetatud juhul, mida on kohus või kohtutäitur teinud maksettepaneku kättetoimetamiseks. Asja hagimenetlusse ja hagita menetlusse üleandmise kohta tehakse märge maksekäsu infosüsteemi.”;
69) paragrahvi 487 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Kui võlgnik on makseettepanekule esitatud vastuväites tunnistanud avaldaja nõuet osaliselt, teeb asja hagimenetluse korras menetlev kohus määrusena maksekäsu selle summa sissenõudmise kohta, mida võlgnik tunnistab, ning jätkab ülejäänud osas asja menetlemist hagimenetluses või hagita menetluses käesoleva paragrahvi lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatu kohaselt.”;
70) paragrahvi 489 lõige 21 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(21) Kui avaldaja ja võlgnik on kohtule esitanud kirjaliku avalduse võla tasumiseks osade kaupa ning lisanud avaldusele maksegraafiku makseettepanekus märgitud võla tasumiseks, võib kohus kinnitada maksekäsu tegemisega koos maksegraafiku. Maksegraafik peab sisaldama võla tasumise tähtpäevi, osamaksete suurusi ja osamaksete tasumise korda, kuid ei tohi sisaldada muid tingimusi võla tasumiseks. Osamakse suurus märgitakse rahasummana. Koos maksekäsu tegemisega kinnitatud maksegraafik kehtib täitedokumendina. Maksegraafikule ja selle kinnitamisele kohtu poolt ei kohaldata käesolevas seadustikus kompromissi kohta sätestatut.”;
71) paragrahvi 4891 lõiget 1 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
„Kui maksekäsk toimetatakse kätte avalikult, võib määruskaebuse esitada 30 päeva jooksul alates päevast, kui võlgnik sai maksekäsust või selle täitmiseks algatatud täitemenetlusest teada.”;
72) paragrahvi 4891 lõike 2 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) makseettepanek toimetati võlgnikule kätte muul viisil kui isiklikult allkirja vastu üleandmisega või elektrooniliselt ja võlgniku süüta ei toimetatud seda kätte õigel ajal ning seetõttu ei olnud võlgnikul võimalik esitada õigeks ajaks vastuväidet;”;
73) paragrahvi 4901 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Euroopa maksekäsu täidetavaks tunnistamiseks on pädev maksekäsu teinud maakohus käesolevas jaos maksekäsu tegemiseks ettenähtud korras, kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud määrusest ei tulene teisiti. Täidetavaks tunnistatud Euroopa maksekäsku saab vaidlustada käesoleva seadustiku §-s 4891 sätestatud korras määruskaebuse esitamisega.”;
74) paragrahvides 509 ja 513 asendatakse sõna „siseminister” läbivalt sõnadega „Siseministeerium või siseministri volitatud Siseministeeriumi valitsemisala asutus” vastavas käändes;
75) paragrahv 563 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 563. Lepitusmenetlus lapsega suhtlemist korraldava määruse ja kokkuleppe rikkumise korral
(1) Kui vanem teatab kohtule, et teine vanem rikub lapsega suhtlemist korraldavat kohtumäärust või notariaalselt tõestatud vormis sõlmitud kokkulepet või raskendab selle täitmist, kutsub kohus vanema avalduse alusel vanemad enda juurde last puudutava lahkheli kokkuleppel lahendamiseks. Kohus ei pea vanemaid enda juurde kutsuma, kui selline lepitusmenetlus või sellele järgnev kohtuväline nõustamine on juba tulemuseta jäänud.
(2) Kohus viib vanema avalduse alusel käesolevas paragrahvis sätestatud menetluse läbi ka juhul, kui vanemad on lapsega suhtlemise korraldamises kokku leppinud muus kui notariaalselt tõestatud vormis ja see korraldus on varem toiminud pikema aja vältel ning kui selline lapsega suhtlemise korraldus vastab üldjoontes tavapärasele mõistlikule korraldusele.
(3) Kohus kutsub vanemad isiklikult välja ja selgitab ilmumata jätmise võimalikke õiguslikke tagajärgi. Vajaduse korral kutsub kohus lahendamise juurde ka valla- või linnavalitsuse esindaja.
(4) Kohus arutab vanematega lapsega suhtlemise võimatusest tulenevaid tagajärgi lapse heaolule ja juhib tähelepanu võimalikele sunnivahenditele määruse või kokkuleppe täitmiseks. Kohus juhib tähelepanu ka suhtlemisõiguse kitsendamise või äravõtmise võimalusele ja võimalusele lasta end nõustada perenõustajal.
(5) Kohus peab püüdma saavutada vanemate kokkulepet lapsega suhtlemise kohta.
(6) Kui vanemad saavutavad kokkuleppe kohtumääruses sätestatust või varem kokkulepitust erinevas suhtlemise korralduses ja see ei ole vastuolus lapse huvidega, protokollitakse kokkulepe kui kohtulik kompromiss ja kohus kinnitab selle määrusega, mis asendab senist määrust või kokkulepet.
(7) Kui kohtus ei saavutata suhtlemise korraldamises ega järgnevas perenõustaja poole pöördumises kokkulepet või kui kas või üks vanematest kohtusse ei ilmu või keeldub perenõustaja poole pöördumise võimalust kasutamast, teeb kohus määruse, millega tunnistab lepitusmenetluse ebaõnnestunuks ja määrab:
1) milliseid sunnivahendeid tuleb rakendada;
2) millises ulatuses tuleb muuta suhtlemist puudutavat määrust või kokkulepet;
3) milliseid muudatusi on vaja teha vanema õigustes lapse suhtes.
(8) Lapsega suhtlemist reguleeriva kohtumääruse või kokkuleppe täitmise tagamiseks ja rikkumise kõrvaldamiseks võib täitemenetluse läbi viia üksnes käesoleva paragrahvi lõike 7 punktis 1 sätestatut sisaldava määruse alusel, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
(9) Kohus viib käesolevas paragrahvis sätestatud menetluse läbi 60 päeva jooksul avalduse esitamisest arvates.”;
76) paragrahvi 667 lõiget 1 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
„Kui ringkonnakohus jätab määruskaebuse rahuldamata ja selle määruse peale ei saa edasi kaevata Riigikohtule, võib ringkonnakohus määruse teha kirjeldava ja põhjendava osata.”;
77) paragrahvi 717 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Vahekohtu kokkuleppe võib sõlmida iseseisva kokkuleppena või lepingu osaks oleva eristatava tingimusena.”;
78) paragrahvi 730 lõike 6 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Pool võib käesoleva seadustiku § 755 lõikes 4 nimetatud kohtult taotleda käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud vahekohtu otsuse muutmist 30 päeva jooksul otsuse kirjalikult teatavakstegemisest arvates.”;
79) paragrahvi 756 lõike 4 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Muu käesolevas osas sätestatu kohaselt tehtud määruse, sealhulgas käesoleva seadustiku § 730 lõike 6 alusel vahekohtu pädevuse kohta tehtud määruse peale ei saa edasi kaevata.”
§ 3. Tsiviilkohtumenetluse seadustiku ja täitemenetluse seadustiku rakendamise seaduse muutmine
Tsiviilkohtumenetluse seadustiku ja täitemenetluse seadustiku rakendamise seadust täiendatakse §-dega 21–23 järgmises sõnastuses:
„§ 21. Madalamate riigilõivumäärade rakendamine
Enne 2013. aasta 1. jaanuarit esitatud hagile vastamata jätmise korral võib kohus teha tagaseljaotsuse üksnes hageja taotlusel.”
§ 4. Halduskohtumenetluse seadustiku muutmine
1) paragrahvi 28 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Menetlusosaline ja tema esindaja peavad kohtule ja teisele menetlusosalisele viivitamata teatama oma aadressi ja sidevahendi andmete muutumisest, sealhulgas andmete ajutisest muutumisest, kohtumenetluse kestel.”;
2) paragrahvi 40 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) kirjalikult posti teel või toimetades selle isiklikult või teise isiku vahendusel kohtusse, kui käesoleva seadustiku §-s 53 ei ole ette nähtud teisiti, või”;
3) paragrahv 53 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 53. Volitatud esindaja, juriidilise isiku ja haldusorgani kaebus ning avaldus
(1) Käesoleva seadustiku § 32 lõike 1 punktides 1–5 nimetatud volitatud esindaja, juriidiline isik ja haldusorgan esitavad kaebuse, taotluse või muu avalduse kohtule elektrooniliselt, kui ei ole mõjuvat põhjust esitada see muus vormis.
(2) Advokaat või haldusorgan saadab kohtule edastatava avalduse ja selle lisad vahetult teise menetlusosalise advokaadile ja menetluses osalevale haldusorganile, teavitades sellest kohut ja kohaldades sealjuures tsiviilkohtumenetluse seadustiku §-s 337 sätestatut.”;
4) paragrahvi 73 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Menetlusdokumentide elektroonilisele kättetoimetamisele ja elektrooniliselt kättesaadavaks tegemisele kohaldatakse tsiviilkohtumenetluse seadustiku §-s 3111 ning tsiviilkohtumenetluse seadustiku ja täitemenetluse seadustiku rakendamise seaduse § 22 lõikes 1 sätestatut.”;
5) paragrahvi 81 lõike 6 teine lause jäetakse välja;
6) paragrahvi 82 lõige 5 tunnistatakse kehtetuks;
7) paragrahvi 104 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kaebuse esitamisel halduskohtule, samuti apellatsioonkaebuse ja määruskaebuse esitamisel ringkonnakohtule ning esialgse õiguskaitse taotluse esitamisel tasutakse riigilõiv seaduse kohaselt. Kaebuses mitme nõude, sealhulgas alternatiivsete nõuete esitamisel tasutakse riigilõivu, lähtudes nõudest, mille esitamisel on ette nähtud suurim riigilõiv. Mitme isiku ühise kaebuse korral tasub riigilõivu iga isik seaduses ettenähtud kogu summa ulatuses.”;
8) paragrahvi 105 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
9) paragrahvi 108 lõiget 12 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
„Kohus kontrollib volitatud esindaja kulude põhjendatust ja vajalikkust ka juhul, kui kuludele ei ole esitatud vastuväidet.”;
10) paragrahvi 156 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Kohtuotsuse suhtes kohaldatakse tsiviilkohtumenetluse seadustiku §-des 435, 441, 446 ja 447 ning tsiviilkohtumenetluse seadustiku ja täitemenetluse seadustiku rakendamise seaduse § 22 lõikes 2 sätestatut.”
§ 5. Kohtute seaduse muutmine
1) paragrahvi 48 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Kohtuniku teenistusvanuse ülemmäär on 67 aastat, kui käesolevas seaduses ei ole sätestatud teisiti.”;
2) paragrahvi 99 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„2) vanuse tõttu;”;
3) seadust täiendatakse §-ga 991 järgmises sõnastuses:
„§ 991. Ametist vabastamine vanuse tõttu
(2) Riigikohtu üldkogu võib kohtute haldamise nõukoja ja kohtuniku nõusolekul ning kohtu esimehe ettepanekul erandjuhul tõsta esimese ja teise astme kohtuniku teenistusvanuse ülemmäära kuni kahe aasta kaupa.
(5) Kohtuniku teenistusvanuse ülemmäära tõstmise korral vabastatakse kohtunik ametist tõstetud teenistusvanuse ülemmäära saabumisel.”
§ 6. Kohtutäituri seaduse muutmine
1) paragrahvi 23 lõike 3 esimesest lausest jäetakse välja sõnad „ametitegevuse käigus loodud”;
2) paragrahvi 48 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Menetlusdokumentide kättetoimetamise eest on kohtutäituril õigus nõuda kohtutäituri tasu ettemaksu 30 eurot. Ettemaksu ei või nõuda kohtu- või muult avalik-õiguslikult ametiasutuselt.
(6) Kohtutäituril ei ole õigust nõuda tasu ning tasutud ettemaks tagastatakse, kui kohtutäitur ei ole kohtu poolt määratud tähtaja jooksul, selle puudumisel kahe kuu jooksul teinud kõike vajalikku ja mõistlikult võimalikku dokumentide seaduses sätestatud korras kättetoimetamiseks ja kui menetlusdokumente ei õnnestunud kätte toimetada. Käesoleva lõike esimeses lauses sätestatu ei vabasta kohtutäiturit menetlusdokumentide kättetoimetamise kohustusest.”;
Veaparandus - Parandatud lõike 6 täheviga sõnas "menetlusdokumentide". Alus: Riigi Teataja seadus § 10 lõige 3 ja Riigikogu Kantselei 7.03.2013 taotlus nr 4-14/13-24/1
3) paragrahvi 55 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Järelevalve teostaja on pädev kontrollima kohtutäituri ametitegevuse nõuetekohasust ka nendes küsimustes, mida seaduse kohaselt on võimalik lahendada kas kaebe- või hagimenetluses.”;
4) paragrahvi 55 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Järelevalve ei hõlma ametitoimingu tegemisel kohtutäituri valitud õigusliku lahenduse otstarbekuse hindamist. Järelevalve teostajal on õigus sekkuda kohtutäituri ametitegevuse üle järelevalvet tehes kohtutäituri otsustusmenetluse sisulistesse küsimustesse, kui kohtutäitur on eksinud selgelt sätestatud ja üheselt mõistetava õigusnormi vastu või väljakujunenud kohtupraktika vastu.”
§ 7. Kriminaalmenetluse seadustiku muutmine
Kriminaalmenetluse seadustiku § 18 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks.
(2) Käesoleva seaduse § 1, § 2 punktid 2–26, 30, 49 ja 50, § 3, § 4 punktid 5–8 ning § 5 jõustuvad 2012. aasta 1. juulil.
(3) Käesoleva seaduse § 7 jõustub üldises korras.

matches:
§ 1
§ 57
§ 132
§ 571
§ 58
§ 80
§ 89
§ 128
kohus
Kohus
kohus
kohus
kohus
Kohus
§ 176
kohus
kohus
Kohus
Kohus
Kohus
kohus
kohus
kohus
Kohus
kohus
kohus
kohus
§ 315
§ 631
§ 486
kohus
§ 218
§ 407
§ 386
kohus
kohus
§ 3151
Kohus
Kohus
Kohus
Kohus
kohus
kohus
Kohus
kohus
kohus
§ 448
Kohus
Kohus
§ 444
kohus
Kohus
§ 444
§ 3151
kohus
Kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
Kohus
Kohus
Kohus
kohus
Kohus
Kohus
Kohus
kohus
kohus
Kohus
§ 755
§ 730
§ 3
kohus
§ 4
§ 32
§ 22
§ 22
§ 5
§ 6
§ 10
§ 7
§ 18
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 7


Narva linna 2016. aasta eelarve kinnitamine – Riigi Teataja
Narva linna 2016. aasta eelarve kinnitamine
Narva linna 2016. aasta eelarve kinnitamine - sisukord
RT IV, 05.02.2016, 69
Vastu võetud 28.01.2016 nr 1
rakendatakse alates 1.01.2016
§ 1. Kinnitada Narva linna 2016. aasta koondeelarve vastavalt lisale 1.
§ 2. Kinnitada Narva linna 2016. aasta kulude eelarve ametiasutuste lõikes vastavalt lisale 2.
§ 3. Kinnitada Narva linna 2016.aasta finantseerimistegevuse eelarve vastavalt lisale 3.
§ 4. Kinnitada Narva linna 2016.aasta eelarves ettenähtud toetuste väljamaksmine vastavalt lisale 4.
§ 7. Lubada Linnavalitsusel riigieelarvest täiendavalt eraldatud sihtotstarbeliste ning eelarveaasta jooksul teiste sihtotstarbeliste ja sponsorite täiendavate toetuste saamisel lisada need laekumised ja neile vastavad kulud eelarvesse. Esitada ülevaate laekumiste kohta Linnavolikogule kaks korda aastas – esimese poolaasta kohta ning koos eelarve täitmise aastaaruande esitamisega.
§ 11. Lubada Linnavalitsusel kasutada 2016.a. eelarves planeeritud eelarvelisi vahendeid enne eelarveaasta sõlmitud (2016.aastasse ületulevate) lepingute finantseerimiseks, esitades Narva Linnavolikogule andmed vahendite kasutamisest. Eelarvelisi vahendeid taastada 2016.a. eelarve muutmisel.
§ 12. Jooksva aasta tegevuste täpsustamisel (sh sihtotstarbeliste vahendite laekumisel, reservfondist vahendite eraldamisel, eelarveliste vahendite ümberpaigutamisel) lubada Linnavalitsusel täiendada vastavad jooksva aasta eelarveosad ning esitada Linnavolikogule kaks korda aastas (esimese poolaasta kohta ning koos eelarve täitmise aastaaruande esitamisega) täpsustatud andmed käesoleva määruse lisa 1 vormis.
§ 13. Linnavolikogu võtab vastu otsuse haridusasutuste tööjõukuludeks ja toitlustamise kuludeks planeeritud mittejaotatud vahendite jaotamisest (jooksva aasta IV kvartali vahendid). Linnavalitsus esitab ettepaneku IV kvartali mittejaotatud vahendite jaotamisest jooksva aasta septembri komplekteerimise andmete alusel. Narva Linnavalitsusel on lubatud jaotada riigieelarvest eraldatavaid vahendeid kohalike teede hoiuks objektide lõikes.
§ 16. Määrust rakendatakse 1. jaanuarist 2016.a.
Lisa 1 Narva linna 2016.aasta koondeelarve
Lisa 2 Narva linna 2016.aasta kulude eelarve ametiasutuste lõikes
Lisa 3 Narva linna 2016.aasta finantseerimistegevuse eelarve
Lisa 4 Narva linna 2016.aasta eelarves ettenähtud toetuste väljamaksmine


Patareidest ja akudest tekkinud jäätmete kogumise, tootjale tagastamise ning taaskasutamise või kõrvaldamise nõuded ja kord ning sihtarvud ja sihtarvude saavutamise tähtajad – Riigi Teataja
Patareidest ja akudest tekkinud jäätmete kogumise, tootjale tagastamise ning taaskasutamise või kõrvaldamise nõuded ja kord ning sihtarvud ja sihtarvude saavutamise tähtajad
Patareidest ja akudest tekkinud jäätmete kogumise, tootjale tagastamise ning taaskasutamise või kõrvaldamise nõuded ja kord ning sihtarvud ja sihtarvude saavutamise tähtajad - sisukord
§ 3 Patareide ja akude kasutajale antav teave patarei- ja akujäätmete kogumise tõhustamiseks
§ 4 Patarei- ja akujäätmete kogumisele ja tootjale tagastamise kohta esitatav nõue
§ 5 Patarei- ja akujäätmete tagasivõtmine
§ 6 Patarei- ja akujäätmete kogumise määr
§ 7 Patarei- ja akujäätmete taaskasutamine ja ringlussevõtt
§ 8 Patarei- ja akujäätmete kõrvaldamine
RT I, 15.10.2013, 5
Patareidest ja akudest tekkinud jäätmete kogumise, tootjale tagastamise ning taaskasutamise või kõrvaldamise nõuded ja kord ning sihtarvud ja sihtarvude saavutamise tähtajad1
Vastu võetud 07.08.2008 nr 124
RT I 2008, 37, 221
jõustumine 26.09.2008
02.08.2012 RT I, 07.08.2012, 3 10.08.2012
Määrust kohaldatakse „Jäätmeseaduse” § 25 lõike 3 punktis 1 nimetatud patareidele ja akudele, sõltumata nende turule laskmise ajast, ning patareidest ja akudest tekkinud jäätmetele (edaspidi patarei- ja akujäätmed). Määrust kohaldatakse ka elektri- ja elektroonikaseadmetesse ning mootorsõidukitesse paigaldatud patareidele ja akudele.
1) kantav patarei või aku on patarei, nööpelement, patareikogum või aku, mis on suletud, mida saab kanda ning mis ei ole tööstuslik patarei või aku ega mootorsõiduki patarei või aku;
2) mootorsõiduki patarei või aku on patarei või aku, mida kasutatakse liiklusseaduse § 2 punktis 36 kirjeldatud maastikusõiduki või punktis 40 kirjeldatud mootorsõiduki käivitus-, valgustus- või süüteseadmes;
[RT I, 07.08.2012, 3 - jõust. 10.08.2012]
3) tööstuslik patarei või aku on patarei või aku, mis on kavandatud üksnes tööstuslikuks või erialaseks kasutamiseks või mida kasutatakse mis tahes tüüpi elektrisõidukis;
4) ettevõtja käesoleva määruse tähenduses on tootja, koguja, ringlussevõtja või muu käitlemisega tegelev ettevõtja.
§ 3. Patareide ja akude kasutajale antav teave patarei- ja akujäätmete kogumise tõhustamiseks
§ 4. Patarei- ja akujäätmete kogumisele ja tootjale tagastamise kohta esitatav nõue
Jäätmevaldaja kogub patarei- ja akujäätmed lahus muudest jäätmetest.
§ 5. Patarei- ja akujäätmete tagasivõtmine
(1) Turustaja on kohustatud kantavate patareide ja akude ning mootorsõidukite patareide ja akude jäätmed kasutajalt oma müügikohas tagasi võtma tasuta, sõltumata sellest, kas kasutaja kavatseb osta uue patarei või aku või mitte. Tootja varustab turustajat kogumiseks vajaliku kogumismahutiga.
(2) Tootja on kohustatud patareide ja akude turustajalt, kohalikult omavalitsuselt ning kohaliku omavalitsuse jäätmejaama halduslepingu alusel haldavalt jäätmekäitlejalt patarei- ja akujäätmed tasuta tagasi võtma.
(3) Tööstusliku patarei või aku tootja ei või keelduda kasutajalt tagasi võtmast tööstuslike patareide ja akude jäätmeid, sõltumata nende keemilisest koostisest ja päritolust.
(4) Elektri- ja elektroonikaseadme tootja on kohustatud elektri- ja elektroonikaseadmes oleva patarei või aku koos seadmega tasuta tagasi võtma.
(5) Mootorsõiduki tootja on kohustatud mootorsõidukis oleva patarei või aku koos sõidukiga tasuta tagasi võtma, välja arvatud jäätmekäitlejalt, kellelt võib nõuda jäätmekäitluse kulusid.
(6) Kui kantavate patareide ja akude või mootorsõidukite patareide ja akude jäätmeid kogub edasise töötlemise eesmärgil iseseisvalt muu ettevõtja kui tootja, peab see ettevõtja tagama, et füüsilised isikud saaksid tema moodustatud kogumisvõrku tasuta üle anda kantavate patareide ja akude või mootorsõidukite patareide ja akude jäätmed ning juriidilised isikud vähemalt kantavate patareide ja akude jäätmed.
(7) Tootja ei ole kohustatud lõikes 6 nimetatud ettevõtjalt patarei- ja akujäätmeid tasuta tagasi võtma. Elektri- ja elektroonikaseadme ning mootorsõiduki tootja ei ole kohustatud lõikes 6 nimetatud ettevõtjalt elektri- ja elektroonikaseadmes või mootorsõidukis olevat patareid või akut koos seadme või sõidukiga tagasi võtma.
(8) Turustaja ei ole kohustatud oma müügikohas mootorsõiduki patareid või akut tagasi võtma, kui see patarei või aku on oluliselt saastunud või lekib. Turustaja võib saastunud patarei või aku valdaja suunata lähimasse jäätmekäitluskohta (jäätmejaama, jäätmete kogumispunkti).
§ 6. Patarei- ja akujäätmete kogumise määr
(1) Patarei- ja akujäätmete kogumise määr (edaspidi kogumise määr) on konkreetse kalendriaasta protsendimäär, mis saadakse kalendriaasta jooksul kogutud patarei- ja akujäätmete massi jagamisel selle aasta ja kahe eelneva aasta jooksul keskmiselt aastas vahetult kasutajale müüdud või kolmandatele isikutele kasutajatele müümiseks üleantud patareide ja akude massiga vastavalt määruse lisale.
(2) Ettevõtja, kes võtab kasutajalt vastu patarei- ja akujäätmeid, on kohustatud tagama järgmised kantavate patareide ja akude jäätmete kogumise määrad:
1) 26. septembriks 2012. a – vähemalt 25%;
2) 26. septembriks 2016. a – vähemalt 45%.
(3) Lõikes 2 nimetatud kogumise määra arvutamisel võetakse arvesse ka elektroonikaromudest eemaldatud patareid ja akud.
(4) Ettevõtja, kes võtab kasutajalt vastu patarei- ja akujäätmeid, on kohustatud tagama järgmised mootorsõidukite patarei- ja akujäätmete kogumise määrad:
1) 26. septembriks 2012. a – vähemalt 75%;
2) 26. septembriks 2016. a – vähemalt 90%.
(5) Lõikes 4 nimetatud kogumise määra arvutamisel ei võeta arvesse romusõidukitest eemaldatud patareisid või akusid.
(6) Patarei- ja akujäätmeid tuleb koguda ka siis, kui lõikes 2 või 4 nimetatud kogumise määr on saavutatud.
§ 7. Patarei- ja akujäätmete taaskasutamine ja ringlussevõtt
(1) Jooksva kalendriaasta kestel kogutud patarei- ja akujäätmete ringlussevõtul peab ettevõtja, kes võtab kasutajalt vastu patarei- ja akujäätmeid, saavutama hiljemalt 26. septembriks 2011. a järgmised minimaalsed ringlussevõtu sihtarvud:
1) pliipatareide ja -akude ringlussevõtt keskmiselt 65 massiprotsendi ulatuses, sealhulgas patareis ja akus sisalduva plii võimalikult kõrgemal tasemel ringlussevõtt, mis on ilma ülemääraste kulutusteta tehniliselt teostatav;
2) nikkel-kaadmiumpatareide ja -akude ringlussevõtt keskmiselt 75 massiprotsendi ulatuses, sealhulgas patareis ja akus sisalduva kaadmiumi võimalikult kõrgemal tasemel ringlussevõtt, mis on ilma ülemääraste kulutusteta tehniliselt teostatav;
3) muude patarei- ja akujäätmete ringlussevõtt keskmiselt 50 massiprotsendi ulatuses.
(2) Ringlussevõtu sihtarvude arvutamisel võetakse arvesse ka elektroonikaromudest eemaldatud patareid ja akud.
(3) Väljapoole Euroopa Majandusühendust ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) liikmesriike väljaveetud patarei- ja akujäätmete ringlussevõtuga arvestatakse lõikes 1 nimetatud sihtarvude arvutamisel ainult siis, kui ettevõtja tõendab, et patarei- ja akujäätmeid on käideldud vähemalt vastavalt „Jäätmeseaduse” § 29 lõike 4 punkti 8 alusel kehtestatud määrusega sätestatud nõuetele.
(4) Lõikes 1 nimetatud sihtarve võetakse arvesse juhul, kui patarei- ja akujäätmete töötlemisel saadud materjalid on tegelikult ringlusse võetud ning täidetud on jäätmeseaduse §-s 21 sätestatud nõuded.
(5) Lõikes 1 nimetatud ringlussevõtu sihtarvu arvutatakse vastavalt Euroopa Komisjoni määrusele (EL) nr 493/2012, millega sätestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2006/66/EÜ patarei- ja akujäätmete ringlussevõtu protsessi ringlussevõtu määrade arvutamise üksikasjalikud eeskirjad (ELT L 151, 12.06.2012, lk 9–21). Jäätmekäitleja on kohustatud esitama probleemtooteregistrile elektrooniliselt andmed ringlussevõtu eelmise kalendriaasta sihtarvu saavutamise kohta käesoleva lõike esimeses lauses nimetatud määrusega kehtestatud vormidel hiljemalt 30. aprilliks.
[RT I, 07.08.2012, 3 - jõust. 10.08.2012, rakendatakse esimest korda 2015. aastal]
§ 8. Patarei- ja akujäätmete kõrvaldamine
Patarei- ja akujäätmed kõrvaldatakse „Jäätmeseaduse” kohaselt.
(1) Paragrahvi 6 lõiget 1 rakendatakse esimest korda 2011. aasta kohta.
(2) Paragrahvi 7 lõiget 5 rakendatakse esimest korda 2015. aastal.
(1) Määrus jõustub 26. septembril 2008. a.
(2) Määruse § 3 lõige 4 jõustub 1. jaanuaril 2009. a.
Lisa Kogumise määra järgimise kontrolltabel


Õpilastele sõidutoetuse andmise ja sõidukulude hüvitamise kord – Riigi Teataja
Õpilastele sõidutoetuse andmise ja sõidukulude hüvitamise kord
Õpilastele sõidutoetuse andmise ja sõidukulude hüvitamise kord - sisukord
§ 2 Õpilaste sõidukulude hüvitamine
§ 3 Sõidukulu hüvitise taotlemine
§ 4 Sõidusoodustuse kehtimine
RT IV, 04.09.2015, 16
Vastu võetud 27.08.2015 nr 36
, rakendatakse alates 01.09.2015
Määrus kehtestatakse „Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse“ § 6 lõike 3 punkti 1, § 22 lõike 1 punkti 5, „Eesti Vabariigi haridusseaduse“ § 7 lõike 2 punkti 8, „Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse“ § 49 lõike 3, „Ühistranspordiseaduse“ § 5 lõike 1 punkti 10, § 28 lõigete 1 ja 3, § 29 lõigete 1 ja 3 alusel ning kooskõlas Sotsiaalministri 27. märtsi 2001. a määruse nr 36 „Tervisekaitsenõuded kooli päevakavale ja õppekorraldusele“ § 7 lõikega 1.
(1) Määrus sätestab Sillamäe linna eelarvest õpilastele sõidutoetuse andmise ja sõidukulude hüvitamise korra.
(2) Määrusega reguleeritakse sõidutoetuse andmine ja sõidukulude hüvitamine väljaspool Sillamäe linna üldhariduskooli statsionaarses õppes (v.a riigikool) õppivatele õpilastele, kelle elukoht rahvastikuregistri andmetel on Sillamäe linn.
(3) Sõidutoetuse liigid on:
1) tasuta bussisõitu võimaldava sõidukaardi taotlemine;
2) tehtud sõidukulutuste hüvitamine sõidupiletite alusel.
§ 2. Õpilaste sõidukulude hüvitamine
(1) Sõidukulud hüvitatakse väljaspool Sillamäe linna õppivale õpilasele juhul, kui vastava haridusastme omandamine Sillamäe linnas ei ole võimalik.
(2) Sõidukulud hüvitatakse:
1) Ida-Viru maakonnas õppivale õpilasele sõiduks kooli ja koolist koju kõikidel õppepäevadel;
2) väljaspool Ida-Viru maakonda õppivale õpilasele sõiduks kooli ja koolist koju üks kord nädalas.
(3) Hüvitamisele ei kuulu:
1) täiskasvanute gümnaasiumis õppijate sõidukulud;
2) mittestatsionaarses õppes õppijate sõidukulud;
3) põhiharidust omandavate õpilaste sõidukulud, v.a nõustamiskomisjoni soovituse kohaselt väljaspool elukohajärgset kooli õppivale erivajadusega õpilasele, juhul, kui seda ei hüvitata riigieelarvest „Ühistranspordiseaduse“ § 28 lõike 2 alusel kehtestatud korras.
§ 3. Sõidukulu hüvitise taotlemine
(1) Õpilaste sõidukulud hüvitatakse sõidukaardi olemasolul tasuta sõiduõigusega.
(2) Vormikohase taotluse õpilase sõidukulude hüvitamiseks (lisatud) esitab õpilase vanem või eestkostja (edaspidi vanem) või gümnaasiumiastmes õppiv õpilane Sillamäe Linnavalitsuse haridus- ja kultuuriosakonnale (edaspidi osakond) hiljemalt 11. septembriks.
(3) Osakond teeb taotluse tasuta sõidukaartide saamiseks õpilase alalise elukoha ja kooli vahelisteks sõitudeks piirkonda teenindava bussiliini firmale, kellega Sillamäe Linnavalitsusel (edaspidi linnavalitsus) on sõlmitud vastav leping.
(4) Piirkonda teenindav bussifirma väljastab taotluse alusel sõidukaardid linnavalitsusele, misjärel osakond väljastab sõidukaardi lepingu alusel õpilasele või vanemale.
(5) Põhjendatud erandjuhul hüvitatakse õpilase sõidukulud ühistranspordi sõidupiletite alusel.
(6) Sõidukulude hüvitamiseks tuleb esitada vormikohane taotlus, millele on lisatud tagaküljele kleebitud originaalsõidupiletid kuupäevalises järjestuses.
(7) Taotlus tuleb esitada osakonda järgneva kuu seitsmendaks kuupäevaks. Taotluses märgitakse:
3) põhjendus sõidukulu hüvitamiseks;
4) arvelduskonto number ja konto omaniku nimi.
(8) Hüvitise maksmisel võetakse arvesse taotluse esitamise kuupäevale eelnenud ühe kuu piletid.
§ 4. Sõidusoodustuse kehtimine
(1) Sõidusoodustus kehtib õppeaasta jooksul alates 1. septembrist kuni õppe- või eksamiperioodi lõppemiseni.
(2) Sõidusoodustus lõpeb õpilase kustutamisega kooli õpilaste nimekirjast.
Määrust rakendatakse 1. septembrist 2015. a.


§ 7 Isikliku abistaja teenuse osutajad
§ 10 Teenuse osutamise lõpetamine
§ 12 Otsuste vaidlustamine
RT IV, 15.08.2017, 2
Vastu võetud 20.06.2017 nr 4
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lõike 1 punkti 2, sotsiaalhoolekande seaduse § 16 lõike 1, § 27 lõike 1, § 28, § 29 ning Maardu Linnavolikogu määruse 29.märts 2016 nr 54 „Maardu linna poolt korraldatavate sotsiaalteenuste osutamise kord“ § 1 lõike 5 alusel.
(1) Teenust on õigus saada eelkõige sügava liikumis- või nägemispuudega täisealisel isikul, kelle rahvastikuregistri järgne elukoht on Maardu linn.
(2) Teenuse saajal on õigus valida teenust vahetult osutavat isikut (edaspidi abistaja). Vastava soovi esitamise korral aitab teenuse osutaja teenuse saajat abistaja leidmisel. Teenuse saajal on õigus enne abistaja kindlaksmääramist omavahelise sobivuse hindamiseks abistajaga kohtuda.
Teenuse taotlemiseks esitab taotleja või tema esindaja linnavalitsusele avalduse, millele lisab:
1) oma arvamuse abistajaks sobiliku isiku kohta (selle olemasolul);
2) Sotsiaalkindlustusameti kehtiva otsuse puude raskusastme määramise kohta (selle olemasolul);
3) sotsiaalabi osakonnal on vajaduse korral õigus nõuda taotlejalt täiendavaid andmeid ja dokumente.
(1) Teenuse osutamise otsustamiseks teeb linnavalitsuse hoolekandespetsialist kodukülastuse, mille käigus hinnatakse teenuse taotleja abivajadust ja selle mahtu
(2) Linnavalitsus teeb otsuse teenuse osutamise või sellest keeldumise kohta 10 tööpäeva jooksul arvates taotluse laekumisest.
(3) Linnavalitsus teavitab teenuse osutamisest keeldumise otsusest teenuse taotlejat kirjalikult viie päeva jooksul arvates otsuse tegemise päevast.
(4) Teenuse osutamise perioodil kõrvalabi vajaduse määra muutumisel viiakse läbi korduv hindamine.
§ 7. Isikliku abistaja teenuse osutajad
Isikliku abistaja teenuseid osutab Maardu Sotsiaalmaja (edaspidi sotsiaalmaja).
(2) Teenuse omaosaluse määra kehtestab linnavalitsus korraldusega.
§ 10. Teenuse osutamise lõpetamine
(2) Teenuse osutaja teatab teenuse saajale või tema esindajale lepingu lõpetamisest kirjalikult kolme tööpäeva jooksul arvates lepingu lõpetamist tingivate asjaolude teatavakssaamisest.
Teenuse korraldamise ja teenuse üle arvestuse pidamise eest vastutab sotsiaalmaja juhataja.
§ 12. Otsuste vaidlustamine
Linnavalitsuse otsusega mittenõustumisel on abitaotlejal õigus pöörduda seaduses sätestatud korras vaidega Maardu Linnavalitsuse kaudu riikliku järelevalve teostaja poole.
Määrus jõustub 01.09.2017