Elamuseadus [terviktekst muudatustega kuni 10.06.98] – Riigi Teataja
Elamuseadus [terviktekst muudatustega kuni 10.06.98]
RT I 1998, 71, 1199
jõustumine 01.07.1992Muudetud järgmiste seadustega (vastuvõtmise aeg, avaldamine Riigi Teatajas, jõustumise aeg):
23.03.1994 (RT I 1994, 28, 426) 24.04.1994
22.02.1995 (RT I 1995, 30, 380) 31.03.1995
24.05.1995 (RT I 1995, 53, 846) 25.06.1995
6.06.1996 (RT I 1996, 42, 811) 1.10.1996
10.06.1998 (RT I 1998, 60, 953) 6.07.1998
(vt rakendussätted)
Muudatusi sisaldava paragrahvi lõpus sulgudes on viide seadus(t)ele (vastuvõtmise kuupäev), millega kehtestati praegune sõnastus. Terviktekst avaldatakse 10.06.1998 seaduse § 46 alusel.
§ 1. Elamuseaduse ülesanded
Elamuseadus reguleerib suhteid, mis tekivad eluruumide alaliseks elamiseks andmisel ja kasutamisel (elamusuhted) ning on aluseks Eesti Vabariigis elamusuhteid reguleerivatele teistele normatiivaktidele. [10.06.1998]
§ 2. Elamusuhete objekt
(1) Elamusuhete objektiks on eluruum. Eluruumiks loetakse elamut või korterit, mis on kasutatav alaliseks elamiseks. Nõuded eluruumidele kehtestab Vabariigi Valitsus.
(4) Elamusuhete objektiks võib olla ka muu omaette ruum, mis vastab eluruumile kehtestatud nõuetele. [10.06.1998]
§ 3. Eluruumide registreerimine
(1) Eluruumi omanik on kohustatud esitama andmed temale kuuluva eluruumi kohta hooneregistrisse kandmiseks.
(3) Eluruumi kustutamine hooneregistrist toimub omaniku taotluse alusel valla- või linnavalitsuse loal. [10.06.1998]
§ 4. Eluruumide kasutamise õiguslikud alused
Eluruumi kasutamise õiguslikuks aluseks on omandiõigus eluruumile, liikmelisus elamuühistus (-kooperatiivis), eluruumi üürileping või muu seaduses ettenähtud alus. [10.06.1998]
§ 5. Elamuõiguse tagatised
Mitte kedagi ei tohi eluruumist välja tõsta või piirata tema poolt eluruumi kasutamise õigust teisiti kui käesolevas seaduses sätestatud alustel ja korras.
§ 6. Omaniku kohustused eluruumi korrashoiul
Omanik peab tagama talle kuuluva eluruumi korrashoiu vastavalt seadustele ja teistele õigusaktidele. [10.06.1998]
2) eluruumi sotsiaalselt põhjendatud normi kindlaksmääramine;
3) üüri arvestamise korra kehtestamine;
4) [kehtetu -- 10.06.1998]
(2) Valitsuse võimkonda kuulub riigi omanduses olevate eluruumide valdamise, kasutamise ja käsutamise korra kehtestamine. [10.06.1998]
[10.06.1998]
§ 9. Omaniku õigused eluruumile
(1) Omanik võib kasutada eluruumi ise, anda oma perekonnaliikmete kasutusse või lepingu alusel teiste isikute kasutusse või majutada sellesse ajutisi elanikke käesolevas seaduses sätestatud korras.
(2) Ajutiste elanike suhtes kohaldatakse käesoleva seaduse § 48 sätteid. [10.06.1998]
§ 10. Eluruumi omaniku perekonnaliikmed
(1) Eluruumi omaniku perekonnaliikmed on tema abikaasa, nende lapsed ja vanemad.
(2) Teisi isikuid, sealhulgas töövõimetuid ülalpeetavaid võidakse tunnistada perekonnaliikmeteks, kui nad elavad omanikuga koos ja neil on ühine majapidamine.
§ 11. Eluruumi omaniku perekonnaliikmete õigused ja kohustused
(1) Eluruumi omaniku perekonnaliikmetel, keda ta on majutanud temale kuuluvasse eluruumi, on õigus kasutada ruume võrdselt omanikuga, kui nende majutamisel ei olnud teisiti kokku lepitud. Neil on õigus majutada neile omaniku poolt kasutada antud ruumidesse oma alaealisi lapsi; teiste perekonnaliikmete majutamine on lubatud ainult omaniku loal.
(2) Eluruumi omaniku endistel perekonnaliikmetel on vastavalt omanikuga sõlmitud kokkuleppele õigus kasutada eluruumi üürilepingu alusel või tasuta kasutamise lepingu alusel või allüürniku õigustes vastavalt käesoleva seaduse §-de 46 ja 47 sätetele või isikliku kasutusõiguse seadmise teel vastavalt asjaõigusseaduse (RT I 1993, 39, 590; 1995, 26--28, 355; 57, 976; 1996, 45, 848; 51, 967; 1997, 52, 833; 1998, 12, 152; 30, 409; 59, 941) §-dele 225--228.
(3) Eluruumi omaniku ja tema perekonnaliikmete, samuti tema endiste perekonnaliikmete vahelisi vaidlusi ruumide kasutamise korra ning kulutuste kandmisest osavõtu kohta lahendatakse kohtu korras. [10.06.1998]
§ 12. Teise eluruumi andmine omanikule eluruumi lammutamise korral
(1) Eluruumi lammutamise korral seoses maa sundvõõrandamisega või selle kasutusõiguse lõpetamisega riiklikeks või munitsipaalvajadusteks annab eluruumi lammutamist taotlenud institutsioon lisaks tekitatud kahju hüvitamisele omaniku taotluse korral talle seadusega sätestatud korras kasutada teise eluruumi.
(2) Lammutatavas eluruumis elava omaniku ja temaga koos elavad perekonnaliikmed võib lammutatavast eluruumist välja tõsta kohtu korras. [10.06.1998]
§ 13. Korteriomanditeks jagatud elamu majandamine
Korteriomanikud võivad asutada elamu ühiseks majandamiseks korteriühistu või valida ehitise ja maatüki mõtteliste osade ühise majandamise muu vormi. Korteriühistu õiguslik seisund, tegevuse alused ja lõpetamise erisused sätestatakse korteriühistuseaduses (RT I 1995, 61, 1025; 1996, 42, 811; 49, 953; 1998, 59, 941). [10.06.1998]
[24.05.1995]
(2) Elamuühistu (-kooperatiivi) liikme osamaksu suurus peab vastama tema valdusesse antava või tema valduses oleva eluruumi üldpinna suurusega vastavale osale elamu ehitusmaksumusest. [24.05.1995]
Elamuühistu (-kooperatiiv) lähtub oma tegevuses käesolevast seadusest, Eesti Vabariigi ühistuseadusest (RT 1992, 36, 477; RT I 1995, 26--28, 355; 1996, 40, 773; 1998, 59, 941), mittetulundusühingute seadusest (RT I 1996, 42, 811; 1998, 36/37, 552; 59, 941) ja oma põhikirjast. [24.05.1995; 6.06.1996]
Elamuühistu (-kooperatiivi) liikme õigused ja kohustused tema valduses oleva eluruumi kasutamisel sätestatakse käesolevas seaduses ja elamuühistu (-kooperatiivi) põhikirjas. [24.05.1995]
(3) Elamuühistu (-kooperatiivi) liikme elamuühistust (-kooperatiivist) väljaastumisel või väljaarvamisel on temaga koos elanud perekonnaliikmetel õigus eluruumi edasi kasutada juhul, kui mõni neist omandab osamaksu ja astub elamuühistu (-kooperatiivi) liikmeks. [24.05.1995]
(3) Käesoleva paragrahvi 2. lõikes nimetatud eluruumi üürilepingule kohaldatakse käesoleva seaduse §-de 46 ja 47 sätteid. [24.05.1995; 10.06.1998]
Elamuühistu (-kooperatiivi) liige, samuti käesoleva seaduse § 18 1. lõikes nimetatud eluruumi üürnik võib temaga koos elavate täisealiste perekonnaliikmete vastastikusel kokkuleppel lubada tema kasutuses olevas eluruumis ajutiselt elada teistel isikutel (ajutistel elanikel) vastavalt käesoleva seaduse §-le 48. [24.05.1995]
§ 20 [kehtetu -- 10.06.1998]
(2) Osamaksu võõrandanud liikme õigused, kohustused ja varaline vastutus elamuühistu (-kooperatiivi) ees lähevad üle osamaksu omandajale elamuühistu (-kooperatiivi) poolt osamaksu omandaja elamuühistu (-kooperatiivi) liikmeks võtmise kohta otsuse tegemise päevast arvates. [24.05.1995]
(4) Elamuühistu (-kooperatiivi) liikmele kuulunud osamaksu pärijal, kes ei elanud temaga koos, on eelisõigus astuda elamuühistu (-kooperatiivi) liikmeks juhul, kui käesoleva paragrahvi 1.--3. lõikes nimetatud isikud puuduvad või kui nad ei soovi oma eelisõigust kasutada.
(5) Vaidlused elamuühistu (-kooperatiivi) liikmeks astumise eelisõiguse üle pärandi avanemise korral lahendatakse kohtu korras. [24.05.1995]
(2) Elamuühistu (-kooperatiivi) otsuse liikme väljaarvamise ja talle tagastamisele kuuluva osamaksu suuruse kohta võib vaidlustada kohtu korras. [24.05.1995; 10.06.1998]
(2) Elamuühistu (-kooperatiivi) liige, kes arvati elamuühistust (-kooperatiivist) välja käesoleva seaduse § 23 1. lõike punktides 2 ja 3 ettenähtud alustel, kaotab eluruumi kasutamise õiguse ning kuulub väljakolimisest keeldumise korral väljatõstmisele teist eluruumi vastu andmata. Temaga koos elanud perekonnaliikmed säilitavad eluruumi kasutamise õiguse käesoleva seaduse § 17 3. lõikes ettenähtud juhtumil. [24.05.1995]
Elamuühistu (-kooperatiivi) liikme perekonnaliikme võib kohtu korras teist eluruumi vastu andmata korterist välja tõsta käesoleva seaduse § 23 1. lõike punktis 3 märgitud alustel. [24.05.1995]
Elamu lammutamise korral seoses maa sundvõõrandamisega üldistes huvides antakse seal elavatele elamuühistu (-kooperatiivi) liikmetele koos nendega elavate perekonnaliikmetega nende soovil lisaks tekitatud kahju hüvitamisele kasutada teine eluruum käesoleva seaduse § 55 2. lõikes sätestatud korras. [24.05.1995]
§ 27 [kehtetu -- 23.03.1994]
§ 28. Üürilepingu mõiste
(1) Üürilepingu järgi kohustub eluruumi üürileandja andma teise isiku (üürniku) kasutusse eluruumi selles elamiseks kokkulepitud tähtaja jooksul ja tingimustel, üürnik aga kohustub kasutama üüritud eluruumi vastavalt selle otstarbele ja maksma üüri.
(2) Üürilepingu järgi võib üürileandjaks olla eluruumi omanik või tema poolt selleks volitatud isik.
(3) Eluruumi tasuta kasutamisel kohaldatakse eluruumi üürilepingut reguleerivaid sätteid. [10.06.1998]
§ 29. Üürilepingu ese
(1) Üürilepingu esemeks on eluruum. Üürilepingu esemeks koos eluruumiga võivad olla ka eluruumi teenindamiseks vajalikud ruumid (puukuur, pesuköök, kelder jne) ja abiruumid, kui need on vajalikud eluruumi kasutamiseks või nende kasutamises lepitakse kokku üürilepingus.
(2) Üürilepingu iseseisvaks esemeks ei või olla toa osa või tuba, mis on seotud teise toaga ühise sissekäiguga (külgnevad ühendatud toad), kaudselt köetav tuba, samuti abiruumid (koridor jne). [10.06.1998]
§ 30 [kehtetu -- 10.06.1998]
§ 31. Üürilepingu vorm ja tähtaeg
(1) Üürileping sõlmitakse kirjalikult.
(2) Üürileping on tähtajaline leping. Kui lepingus ei ole tähtaega ära näidatud, loetakse see sõlmituks viieks aastaks.
(3) Eestis alalist elamisluba mitteomavate isikutega võib eluruumi üürilepingu sõlmida üksnes elamisloa kehtivuse tähtajaks. [10.06.1998]
(2) Kui enne üürilepingu tähtaja möödumist kumbki pool ei taotle üürilepingu lõpetamist või uue lepingu sõlmimist, loetakse see pikenenuks viieks aastaks, kui lepingus ei ole teisiti ette nähtud.
(3) Kui üürnik, vaatamata üürileandja poolt enne lepingutähtaja möödumist tehtud ettepanekule hoiab kõrvale uue lepingu sõlmimisest, kuid jätkab eluruumi kasutamist, on üürileandjal õigus pöörduda kolme kuu jooksul kohtusse uue lepingu sõlmimiseks või lepingu lõpetamiseks. Selle õiguse mittekasutamisel loetakse leping pikenenuks esialgses lepingus näidatud perioodiks. Pikenenud lepingule ei kohaldata käesoleva paragrahvi 1. lõike sätteid. [10.06.1998]
4) üürileping oli sõlmitud tähtajaga mitte üle ühe aasta koos kohustusega vabastada eluruum pärast selle tähtaja möödumist;
(2) Kui kohus teeb käesoleva paragrahvi 1. lõikes ettenähtud alustel otsuse uue üürilepingu sõlmimisest keeldumise kohta, kuuluvad üürnik ja temaga koos elavad isikud väljakolimisest keeldumise korral väljatõstmisele teist eluruumi vastu andmata. Väljatõstmisel käesoleva paragrahvi 1. lõike punkti 3 alusel lasub kohalikul omavalitsusüksusel kohustus käesoleva seaduse § 56 nõuetele vastava eluruumi vastuandmiseks juhul, kui eluruum, millest välja tõstetakse, on riigi või munitsipaalomandis.
(5) Kui kohalikul omavalitsusüksusel ei ole võimalik eluruumi vastu anda, eraldab vahendid vastavate eluruumide ehitamiseks või ostmiseks riik. Vahendite taotlemise ja eraldamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus. [10.06.1998]
§ 34. Üürilepingu kehtivus eluruumi üleminekul teisele omanikule
Eluruumi omandiõiguse või valduse üleminekul teisele isikule jääb varem sõlmitud üürileping koos selle lahutamatuks osaks olevate pooltevaheliste kirjalike kokkulepetega jõusse ka uue omaniku või valdaja suhtes. [10.06.1998]
POOLTE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED ELURUUMI ÜÜRILEPINGU JÄRGI
§ 35. Üürniku õigus oma perekonnaliikmete majutamiseks
(1) Üürniku perekonnaliikmete ring määratakse kindlaks kooskõlas käesoleva seaduse §-ga 10.
(2) Üürnikul on õigus majutada temale üürile antud eluruumi oma abikaasat ja alaealisi lapsi. Teiste käesoleva seaduse §-s 10 nimetatud isikute majutamist lubatakse ainult üürileandja ja üürnikuga koos elavate täiskasvanud perekonnaliikmete kirjalikul nõusolekul. Üürileandja keeldumist loa andmisest nende isikute majutamiseks võib vaidlustada kohtu korras. [10.06.1998]
§ 36. Üürniku perekonnaliikmete õigused ja kohustused
(1) Üürnikuga koos elavad perekonnaliikmed kasutavad üürnikuga võrdselt kõiki õigusi ja kannavad kõiki kohustusi, mis tulenevad üürilepingust, kui nende isikute majutamisel ei olnud teistsugust kokkulepet. Täisealised perekonnaliikmed kannavad üürnikuga solidaarset varalist vastutust nimetatud lepingust tulenevate kohustuste järgi.
(2) Kui käesoleva seaduse §-s 10 tähendatud isikud lakkasid olemast üürniku perekonnaliikmed, kuid elavad edasi samas eluruumis, on neil samasugused õigused ja kohustused kui üürnikul ja tema perekonnaliikmetel.
§ 361. Mitme üürilepingu alusel kasutatavad eluruumid
Eluruumides, kus elab mitu perekonda, on kõigil elanikel võrdsed õigused eluruumi abiruumide ja seadmete kasutamiseks, kui üürilepingus ei ole ette nähtud teisiti. [10.06.1998]
§ 37. Üür
(4) Üürileandja võib enne elamu renoveerimist üürnikuga sõlmitud vastava kirjaliku kokkuleppe alusel nõuda lisaks üürile elamu renoveerimiseks tehtud täiendavate investeeringute väljamaksmist. Investeeritud summa või renoveerimiseks võetud laen arvestatakse koos laenu intressidega kas üüri sisse või tasutakse eespool nimetatud kokkuleppes märgitud korras ja tähtajal. Sellise kokkuleppe sõlmimisel on üürnikul õigus nõuda kehtiva üürilepingu tähtaja pikendamist. [10.06.1998]
(2) Kohaliku omavalitsuse volikogu kehtestatud vastav üüri piirmäär on piirmääraks kõigi samal haldusterritooriumil asuvate eluruumide suhtes, sõltumata omandivormist. Üürniku nõusolekul võib üürilepingus kokku leppida üüri piirmäärast erineva üüri suuruse. [10.06.1998]
(2) Üüri maksmist alustatakse üürilepingus märgitud eluruumi üleandmise tähtpäevast arvates, kui üürileandja on taganud eluruumis üürilepingus ettenähtud tingimused. Vähemalt ühe lepinguosalise nõudel koostatakse eluruumi korrasoleku akt. Kui eluruum ei ole ettenähtud ajal vaba ega korrastatud, võib üürnik lepingu lõpetada. [10.06.1998]
(3) Üüri maksmisega viivitamisel võib üürileandja nõuda üürnikult viivist kuni 0,15 protsenti päevas iga viivitatud kalendripäeva eest, alates üüri maksmise kuule järgneva kuu esimesest kuupäevast. [10.06.1998]
(2) Kui üürileandja jätab nõuetekohase üüriarve tähtpäevaks esitamata, maksab üürnik üüri hiljemalt 15. kalendripäevaks või, kui see langeb puhkepäevale või riiklikule pühale, siis nendele järgnevaks päevaks nõuetekohase üüriarve saamise päevast arvates. [10.06.1998]
(4) Üürnik võib üürileandja poolt suurendatud üüri vaidlustada kohtus. Kui kohus leiab, et üüri suurendamine oli põhjendamatu, kuulub enammakstud summa üürnikule tagastamisele. Kohtus vaidlustamine ei vabasta üürnikku üüri tähtaegse tasumise kohustusest. [10.06.1998]
(4) Üürileandja ja üürniku vahelised vaidlused üüri vähendamise osas lahendab kohus. Pöördumine kohtusse ei ole aluseks osapoolte õigusaktidest ja üürilepingust tulenevate kohustuste täitmata jätmiseks. [10.06.1998]
§ 38. Üürniku ajutine äraolek
(1) Üürniku või tema täisealiste perekonnaliikmete ajutine äraolek ei vabasta neid ühegi üürilepingujärgse kohustuse täitmisest.
(2) Üürilepingus võidakse ette näha tingimused ja tähtajad, mille saabumisel ajutiselt ära olev üürnik või tema perekonnaliige kaotavad õiguse eluruumile.
(3) Isik tunnistatakse eluruumi kasutamise õiguse kaotanuks tema äraoleku tõttu kohtu korras.
§ 381. Üürniku kohustus hüvitada kahju
(1) Üürileandjal on õigus nõuda üürnikult, üürnikuga koos elavate isikute või nende loal üürniku kasutuses olevates ruumides viibinud isikute poolt üürilepingu esemele tekitatud kahju hüvitamist, samuti üürilepingust tulenevate kohustuste mittenõuetekohase täitmise või täitmata jätmisega tekitatud kahju hüvitamist.
(3) Üürniku makstavat kahjuhüvitist vähendatakse kohtuotsuse alusel või võib vähendada vastastikusel kokkuleppel, arvestades kahju tekkimise põhjuseid ning üürniku tehtud toiminguid kahju vähendamiseks, kõrvaldamiseks või kahju tekkimise tõkestamiseks. [10.06.1998]
(3) Üürnik on kohustatud tekkinud kahju suurenemise hüvitama, kui üürileandja kahju suurenes üürniku tegevusetuse tõttu käesoleva paragrahvi 1. lõikes märgitud juhtude kõrvaldamisel. Kui üürnikul pole võimalik üürileandjat nimetatud juhtudest teavitada, on tal õigus rike või avarii oma vahenditega kõrvaldada ja nõuda üürileandjalt tehtud vajalike kulude hüvitamist. [10.06.1998]
§ 39. Üürilepingu muutmine
Üürilepingu muutmist lubatakse ainult üürniku, temaga koos elavate täisealiste perekonnaliikmete ja üürileandja kirjalikul nõusolekul, kui käesolevas seaduses ei ole teisiti ette nähtud. [10.06.1998]
§ 40. Üürilepingu muutmine perekonnaliikme üürnikuks tunnistamise korral
(1) Üürniku surma, alatise lahkumise või väljatõstmise korral on ühel temaga koos elanud perekonnaliikmetest nende omavahelisel kokkuleppel õigus nõuda enda tunnistamist üürnikuks esialgse üürniku asemel varem sõlmitud üürilepingu järgi.
(11) Üürnik ei tohi vastava lubava sätteta üürilepingus või üürileandja loata üürilepingu sõlmimise õigust edasi anda, välja arvatud samas eluruumis elavale perekonnaliikmele.
(2) Üürileandja keeldumist tunnistada perekonnaliige üürnikuks üürilepingu järgi, samuti perekonnaliikmete vahelisi lahkarvamusi üürilepingu sõlmimiseks ühega neist lahendatakse kohtus. [10.06.1998]
§ 41. Üürilepingu muutmine üürniku või tema perekonnaliikme väljatõstmise korral
(1) Üürniku, temaga koos elava perekonnaliikme või üürileandja nõudel võidakse teist eluruumi vastu andmata kohtu korras välja tõsta üürilepingu alusel eluruumi kasutavad isikud:
1) kes oma süülise käitumisega teevad võimatuks teiste isikute kooselu temaga samas korteris või majas;
2) kellelt on ära võetud vanemlikud õigused, kui nende kooselu lastega, kelle suhtes vanemlikud õigused on ära võetud, on tunnistatud võimatuks;
3) kes on tunnistatud eluruumi kasutamise õiguse kaotanuks äraoleku tõttu (§ 38 2. lõige) või alatiselt lahkumise tõttu (§ 531).
(2) Üürniku või mõne temaga koos elava perekonnaliikme väljatõstmisel käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud alusel säilitavad teised perekonnaliikmed eluruumi kasutamise õiguse sõlmitud üürilepingu järgi. [10.06.1998]
§ 42. Eluruumi hooldus ja remont
(4) Hooldus- ja remondikohustuste täpsem jaotus üürileandja ja üürniku vahel määratakse kindlaks üürilepingus. [10.06.1998]
§ 421. Tehnosüsteemide hooldus- ja remondikohustuste jaotus
(2) Üürileandja ei ole kohustatud hooldama üürniku poolt paigaldatud seadmeid ega hüvitama nende remondikulusid, kui üürilepingus pole kokku lepitud teisiti. [10.06.1998]
Eluruumide omavolilisel ümberehitamisel või ümberseadistamisel on üürnik kohustatud üürileandja nõudel oma kulul taastama endise olukorra. Antud kohustus ei laiene seaduslikul alusel tehtud ümberehitustele, mida üürnikud olid teinud enne õigusvastaselt võõrandatud elamu tagastamist õigustatud subjektile. Üürniku keeldumisel on üürileandjal õigus endise olukorra taastamiseks tehtud kulud üürnikult sisse nõuda. Kui endise olukorra taastamine pole võimalik, on üürileandjal õigus nõuda hüvitist taastamiskulude ulatuses. [10.06.1998]
(2) Üürileandja süül tekkinud avarii ning sellest tulenevate tagajärgede likvideerimise kulud tasub üürileandja. Üürniku süül toimunud avarii ja sellest tulenevate tagajärgede, samuti üürileandja loata paigaldatud seadmetest põhjustatud avarii tagajärgede likvideerimise kulud tasub avarii põhjustanud üürnik. [10.06.1998]
Üürileandja poolt hooldus- ja remondikohustuste täitmata jätmisel teatab üürnik üürileandjale kirjalikult esinevatest puudustest. Kui üürileandja ei asu ühe kuu jooksul puudusi kõrvaldama või ei lepi üürnikuga kokku puuduste kõrvaldamisele asumise tähtaega või ületab seda, on üürnikul õigus teha üürileandja kohustuste hulka kuuluv remont oma vahenditega ja nõuda üürileandjalt dokumentaalselt tõestatud tehtud vajalike kulude hüvitamist. [10.06.1998]
§ 43. Elu- ja abiruumide ümberehitamine
Eluruumi ja abiruumide ümberehitamine üürniku poolt võib toimuda eluruumi heakorra parandamise või abiruumide ratsionaalsema kasutamise eesmärgil planeerimis- ja ehitusseaduses ehitise kohta kehtestatud vastavate nõuete kohaselt ja seda tohib teha ainult tema perekonnaliikmete ja üürileandja nõusolekul. [10.06.1998]
§ 44. Eluruumide vabastamine remondi ajaks
(1) Eluruumi remondi korral, kui seda ei ole võimalik teha ilma üürniku ja kõigi temaga koos elavate isikute väljakolimiseta, on üürileandja kohustatud üürniku nõudel andma remondi ajaks nende kasutusse teise eluruumi, lõpetamata seejuures remonditava eluruumi üürilepingut.
(2) Kui üürnik ja temaga koos elavad isikud keelduvad remondi ajaks teise eluruumi ümber kolimast, on üürileandjal õigus nõuda nende ümbermajutamist kohtu korras.
(3) Pärast remondi lõpetamist on üürnik ühes kõigi temaga koos elavate isikutega kohustatud vabastama neile remondi ajaks antud eluruumi ja neil on õigus asuda tagasi remonditud eluruumi.
(4) Üürnik on kohustatud maksma üüri ainult talle remondi ajaks antud eluruumi eest, kuid mitte rohkem kui ta tasus remondis oleva eluruumi eest.
(5) Kui üürileping oli sõlmitud tähtajaga mitte alla viie aasta ja lepingu esemeks olev eluruum remondi käigus ei jää alles, oluliselt väheneb või suureneb, on üürileandja kohustatud üürniku ja tema perekonnaliikmete nõudel andma neile enne remondi algust üürilepingu kehtivuse ajaks teise samaväärse eluruumi.
(6) Eluruumi remondiga seotud üürniku ja temaga koos elavate isikute ümbermajutamise kulud kannab üürileandja, kui üürilepingus ei ole ette nähtud teisiti. [10.06.1998]
§ 45. Varisemisohtlikuks muutunud eluruumis elava üürniku õiguste kaitse
(1) Kui eluruum on remondikohustuse mittetäitmise tõttu üürileandja süül muutunud varisemisohtlikuks, on üürnikul ja temaga koos elavatel perekonnaliikmetel õigus nõuda üürileandjalt nende kindlustamist üürilepingu kehtivuse ajaks teise eluruumiga, mis vastab käesoleva seaduse §-s 56 sätestatud nõuetele.
(2) Üürileandja keeldumisel varisemisohtlikuks muutunud eluruumi asemele teist eluruumi vastu andmast on üürnikul õigus sõlmida lepingu kehtivuse ajaks eluruumi üürileping oma äranägemisel teise üürileandjaga ja nõuda kogu tema poolt lepingu järgi tasutav summa sisse käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud üürileandjalt.
(3) Vaidlused, mis tekivad varisemisohtlikuks muutunud eluruumi üürnikule teise eluruumi andmisel või sellega seotud kulude tasumisel, lahendatakse kohtu korras. [11.05.1994; 10.06.1998]
§ 46. Eluruumi allüürimine
(1) Üürnikul on õigus temaga koos elavate perekonnaliikmete ja üürileandja kirjalikul nõusolekul anda allüürile käesoleva seaduse § 29 1. lõike tingimustele vastav osa tema poolt üüritud eluruumist, üürniku ja kõigi tema perekonnaliikmete ajutise lahkumise korral aga kogu kasutatav eluruum, jäädes ise üürilepingu järgi vastutavaks üürileandja ees. Allüürileping tuleb sõlmida kirjalikus vormis.
(2) Kui korteris elab mitu üürnikku, on eluruumi allüürile andmiseks vajalik kõigi üürnike ja nendega koos elavate täisealiste perekonnaliikmete kirjalik nõusolek.
(3) Tasu suurus eluruumi kasutamise eest allüürilepingu järgi määratakse kindlaks poolte kokkuleppel, kuid see ei või olla suurem üürniku poolt makstavast üürist.
(4) Üürnik vastutab üürileandja ees, et allüürnik ei kasutaks korterit teisiti, kui see on lubatud üürnikule, ega üürilepingu kestusest kauem. Üürileandja võib allüürnikult seda isiklikult nõuda. [10.06.1998]
§ 47. Allüürilepingu lõppemine ja lõpetamine
(1) Allüürilepingu tähtaja möödumisel leping lõpeb ja allüürnikul ei ole õigust nõuda uue lepingu sõlmimist. Kui allüürileping on sõlmitud tähtaega määramata, on üürnik kohustatud allüürilepingu lõpetamisest kolm kuud ette teatama.
(2) Allüürilepingu ennetähtaegne lõpetamine on lubatud käesoleva seaduse § 41 1. lõikes ja §-s 54 ettenähtud alustel.
(3) Üürilepingu lõppemisega lõpeb samaaegselt ka allüürileping.
(4) Kui allüürnik keeldub allüürilepingu lõppemisel või lõpetamisel eluruumi vabastamast, kuulub ta ühes temaga koos elavate isikutega kohtu korras väljatõstmisele ilma teist eluruumi vastu andmata.
§ 48. Ajutised elanikud
(1) Üürnik ja temaga koos elavad perekonnaliikmed võivad vastastikusel kokkuleppel lubada nende poolt üüritud eluruumis tasuta ajutiselt elada teistel isikutel (ajutistel elanikel) nendega allüürilepingut sõlmimata.
(2) Ajutiste elanike majutamist tähtajaga üle poolteise kuu lubatakse vaid üürileandja nõusolekul.
(3) Ajutiste elanikega võrdsustatakse koduabilised, lapsehoidjad ja teised isikud, kes on üürniku või tema perekonnaliikmega töösuhetes või elavad nende juures eestkostja või hooldajana.
(4) Ajutised elanikud on kohustatud üürilepingu lõppemisel või lõpetamisel, samuti üürniku või tema perekonnaliikmete nõudmisel mis tahes ajal viivitamatult vabastama eluruumi. Keeldumise korral kuuluvad ajutised elanikud kohtu korras väljatõstmisele ilma teist eluruumi vastu andmata. [10.06.1998]
§-d 49--50 [kehtetud -- 10.06.1998]
§ 51. Üürilepingu lõppemine ja lõpetamine
(1) Üürileping lõpeb tähtaja möödumisel.
(2) Enne tähtaja möödumist võib üürilepingu lõpetada:
2) üürniku või üürileandja algatusel;
3) valla- või linnavalitsuse nõudel;
4) eluruumi sundvõõrandamise korral.
(3) Üürileping lõpeb või see võidakse lõpetada ka kohustiste lõppemise ja lõpetamise üldistel alustel. [22.02.1995; 10.06.1998]
§ 52. Üürilepingu ennetähtaegne lõpetamine poolte kokkuleppel
Üürilepingu ennetähtaegseks lõpetamiseks poolte kokkuleppel peab olema kõigi üürnikuga koos elavate perekonnaliikmete kirjalik nõusolek.
§ 53. Üürilepingu ennetähtaegne lõpetamine üürniku algatusel
Üürnikul on temaga koos elavate perekonnaliikmete kirjalikul nõusolekul õigus igal ajal eluruumi üürileping lõpetada, teatades sellest üürileandjale vähemalt kolm kuud ette. Üürniku ja temaga koos elavate perekonnaliikmete lahkumise korral alaliseks elama teise kohta loetakse eluruumi üürileping lõppenuks alates lahkumise päevast. [10.06.1998]
§ 531. Eluruumist alatiselt lahkumine
(3) Eluruumi kasutamist jätkava isiku hagi põhjal võib kohus tunnistada sama eluruumi enne kasutanud isiku eluruumi kasutamise õiguse kaotanuks tema alatiselt lahkumise tõttu. [10.06.1998]
§ 54. Üürilepingu ennetähtaegne lõpetamine üürileandja algatusel
(1) Üürileandja võib nõuda üürilepingu ennetähtaegset lõpetamist ning väljakolimisest keeldumise korral üürniku ja kõigi temaga koos elavate isikute väljatõstmist kohtu korras teist eluruumi vastu andmata, kui:
1) nad on jätnud mõjuvate põhjusteta rohkem kui kolm kuud maksmata üüri või tasumata käesoleva seaduse § 37 3. lõikes nimetatud teenuste ja maksete eest või on võlgnevus üüri ning nimetatud teenuste ja maksete eest suurem kui kolme kuu üüri ning nimetatud teenuste ja maksete summa. Mõjuvatest põhjustest tuleb üürileandjale kirjalikult teatada ühe nädala jooksul üüri maksmise tähtaja möödumisest arvates;
2) nad on andnud üürilepingu alusel kasutatava eluruumi allüürile kehtivat korda rikkudes;
4) üürnik ja kõik temaga koos elavad perekonnaliikmed kuuluvad eluruumist väljatõstmisele käesoleva seaduse § 41 1. lõike punktides 1 ja 3 toodud alustel;
5) üürileping oli sõlmitud tähtajaga alla viie aasta ja lepingu esemeks olev eluruum remondi käigus ei jää alles, oluliselt väheneb või suureneb.
(2) Kui eluruumi ähvardab varisemine, on üürileandjal kohustus majutada üürnik ja temaga koos elavad isikud nende soovil lepingu kehtivuse ajaks ümber teise eluruumi. Üürniku ja tema perekonnaliikmete ümberasumisest keeldumise korral on üürileandjal õigus nõuda nende väljatõstmist teise eluruumi kohtu korras.
(3) Üürileandjal on õigus nõuda üürilepingu ennetähtaegset lõpetamist ning üürnik ja temaga koos elavad isikud on kohustatud üürileandja nõudel nende kasutuses oleva eluruumi vabastama, kui riigiasutus, valla- või linnavalitsus või üürileandja annab üürnikule vastu teise, käesoleva seaduse § 56 nõuetele vastava eluruumi ja vastuantava eluruumi üürileping ei ole sõlmitud halvematel tingimustel kui seni kehtinud üürileping. [10.06.1998]
§ 55. Üürilepingu ennetähtaegne lõpetamine valla- või linnavalitsuse nõudel
(1) Valla- või linnavalitsuse nõudel võib üürilepingu lõpetada ja üürniku ning temaga koos elavad perekonnaliikmed nende nõudel teise eluruumi ümber majutada, kui maja, milles eluruum asub, kuulub lammutamisele seoses kasutusõiguse lõpetamisega riiklikeks või munitsipaalvajadusteks. Väljakolimisest keeldumise korral lahendatakse vaidlus kohtu korras.
(2) Kui eluruumi üürileping lõpetatakse käesoleva paragrahvi 1. lõikes toodud alusel, annab üürnikule ja temaga koos elavatele perekonnaliikmetele teise, käesoleva seaduse §-s 56 sätestatud nõuetele vastava eluruumi riigiasutus või kohalik omavalitsusüksus, kelle vajaduseks elamu lammutati. Vaidlused teise eluruumi andmise osas lahendatakse kohtus. [11.05.1994; 22.02.1995; 10.06.1998]
§ 551. Üürilepingu ennetähtaegne lõpetamine eluruumi sundvõõrandamise korral
Kui eluruumi üürileping ennetähtaegselt lõpetatakse eluruumi sundvõõrandamise tõttu, hüvitatakse üürnikule tekkinud kahju vastavalt kinnisasja sundvõõrandamise seadusele (RT I 1995, 30, 380; 59, 1006). [22.02.1995]
§ 56. Vastuantavale eluruumile esitatavad nõuded
(1) Vastuantav eluruum peab asuma samas asulas ja ei või olla väiksem ega vähem heakorrastatud kui väljatõstetava poolt varem kasutatud eluruum.
(2) Kui üürnik kasutas omaette korterit või rohkem kui ühte tuba, tuleb talle vastu anda vastavalt kas omaette korter või sama arvuga tubadest koosnev eluruum.
(3) Kui seni kasutatud eluruum oli oluliselt suurem eluruumi sotsiaalselt põhjendatud normist (§ 7 1. lõike punkt 2), antakse teine eluruum vastavalt sellele normile.
(4) Väljatõstetavale antav eluruum peab olema näidatud kohtuotsuses väljatõstmise kohta.
§ 57. Üürilepingu kehtetuks tunnistamine
(1) Käesoleva seaduse või muude seadustega vastuolus sõlmitud üürilepingu tunnistab kehtetuks kohus.
(3) Üürileandja tegevuse või tegevusetuse tõttu seadusega vastuolus olevaks osutunud üürilepingu kehtetuks tunnistamisel kohustatakse üürileandjat sõlmima uue üürilepingu, kui üürnik seda nõuab. [10.06.1998]
TÖÖANDJA ELURUUMIDE KASUTAMINE
§ 58. Tööandja eluruum
(1) Tööandja eluruum on määratud isiku majutamiseks, kes on eluruumi omaniku või valdajaga töö- või teenistussuhetes.
(2) Tööandja eluruumi kasutamiseks sõlmib tööandja temaga töö- või teenistussuhetes oleva isikuga töötamise ajaks kirjaliku üürilepingu, milles peab olema märgitud, et lepingu esemeks on tööandja eluruum.
(3) Riigi või kohaliku omavalitsusüksuse omandis oleva eluruumi tööandja eluruumi hulka või tööandja eluruumi hulgast välja arvamise otsustab eluruumi valdaja ettepanekul kohaliku omavalitsuse volikogu. Arvestust teiste isikute eluruumide kasutamise üle tööandja eluruumina ja nende väljaarvamise üle tööandja eluruumi hulgast peab eluruumi asukohajärgne valla- või linnavalitsus kohaliku omavalitsuse volikogu kehtestatud korras. [10.06.1998]
§ 59. Poolte õigused ja kohustused tööandja eluruumi üürilepingu järgi
Tööandja eluruumi kasutamisele laienevad poolte õigused ja kohustused, mis tulenevad käesoleva seaduse §-st 28, 35, 37, 371--376, 38, 381, 382, 42--48, § 54 1. lõike punktidest 1--3 ja 2. lõikest, §-st 55 ja 57. [10.06.1998]
§ 60. Tööandja eluruumi üürilepingu lõppemine ja selle tagajärjed
(1) Tööandja eluruumi üürileping lõpeb samaaegselt töölepingu lõppemisega.
(2) Tööandja eluruumi üürileping võidakse lõpetada ka käesoleva seaduse § 41 1. lõikes toodud alustel.
(3) Tööandja eluruumi üürilepingu lõppemisel ja lõpetamisel kuulub üürnik eluruumi vabastamisest keeldumise korral koos kõigi temaga koos elavate isikutega kohtu korras väljatõstmisele teist eluruumi vastu andmata.
(4) Tööandja eluruumist ei saa välja tõsta teist eluruumi vastu andmata:
1) isikuid, kes on töötanud neile eluruumi andnud tööandja juures vähemalt 10 aastat;
2) tööandja eluruumi saanud isiku surma korral tema perekonnaliikmeid;
3) tööandja eluruumi saanud isikuid, kes on jäänud vanaduspensionile või invaliidistunud töö- või teenistusülesannete täitmisel;
4) isikuid, kes on vabastatud töökohalt, millega seoses neile oli antud tööandja eluruum, kuid ei ole lõpetanud töö- või teenistussuhteid tööandjaga;
5) isikuid, kes on vallandatud seoses ettevõtte, asutuse või organisatsiooni likvideerimisega või töötajate arvu vähendamise või koosseisude koondamisega.
(5) Väljatõstetavale antav eluruum peab olema näidatud kohtuotsuses väljatõstmise kohta.
§ 61. Tekitatud kahjude hüvitamine
(1) Isikud, kes on rikkunud eluruume, nende teenindamiseks vajalikke ruume või abiruume, tehnoseadmeid, heakorraobjekte või haljastust majade ümbruses, on kohustatud hüvitama omanikule või valdajale tekitatud kahju tsiviilseadusandlusega sätestatud korras.
(2) [kehtetu -- 10.06.1998] [10.06.1998]
§ 62. Väljatõstmine omavoliliselt hõivatud eluruumist või mitteeluruumist
Isik, kes on omavoliliselt hõivanud eluruumi või mitteeluruumi seal elamiseks, tõstetakse välja teist eluruumi vastu andmata kohtu korras.
(10) Elamuvaidluskomisjoni moodustab ning tema põhikirja ja töö korra kinnitab kohaliku omavalitsuse volikogu. [10.06.1998]
§ 64. Elamuseaduse kohaldamine välisriikide kodanike suhtes
Kui Eesti Vabariigile kohustusliku rahvusvahelise lepinguga ei ole kehtestatud teistsugust korda, kohaldatakse Eesti Vabariigis elavate välisriikide kodanike ja kodakondsuseta isikute suhtes käesoleva seaduse eeskirju.
§ 66. Kuni Eesti Vabariigis elamusuhteid reguleerivate normatiivaktide kooskõlla viimiseni käesoleva seadusega kohaldatakse nimetatud normatiivakte, kuivõrd need ei ole vastuolus käesoleva seadusega.
§ 67. Vastavalt käesoleva seaduse § 31 2. lõikele lugeda tähtajatult sõlmitud eluruumi üürilepingud sõlmituks viieks aastaks, alates käesoleva seaduse jõustumise päevast.
§ 68. Teenistuslikke eluruume ja ühiselamuid omavatel või kasutavatel juriidilistel isikutel esitada hiljemalt 1992. aasta 1. juuniks asukohajärgsele kohaliku omavalitsuse organile ettepanekud nende tunnistamiseks tööandja eluruumideks vastavalt käesoleva seaduse §-le 58. Teenistuslikele eluruumidele ja ühiselamutele, mida ei ole arvatud tööandja eluruumide hulka, kohaldatakse alates 1992. aasta 1. juulist käesoleva seaduse IV osa 2. peatüki sätteid ning neis elavate üürnikega loetakse eluruumi üürileping sõlmituks viieks aastaks.
3) kohtumenetlus eluruumist väljatõstmise asjades «Eesti NSV elamukoodeksi» § 92 1. lõike punktide 1 ja 3 ning § 96 alusel. Kohtuotsused neis asjades, mida ei ole selleks ajaks täidetud, täitmisele ei kuulu. [10.06.1998]
3) viia oma normatiivaktid kooskõlla käesoleva seadusega. [10.06.1998]
§ 71. Kohalike omavalitsuste volikogudel määrata 1992. aasta 1. juuliks kindlaks käesoleva seaduse § 8 alusel nende võimkonda kuuluvate küsimuste lahendamise ning nende omandisse kuuluvate eluruumide üürile andmise kord. [10.06.1998]
§ 72. Elamu- ja elamuehituskooperatiividel viia oma põhikirjad 1992. aasta 1. juuliks kooskõlla käesoleva seadusega või lahendada nende reorganiseerimise küsimus korteriühistuks vastavalt käesoleva seaduse §-le 27.
§ 73. Omandireformi käigus tagastatud eluruumides tagastamise hetkel elanud üürnike õigusi reguleerib käesolev seadus Eesti Vabariigi omandireformi aluste seaduse (RT 1991, 21, 257; RT I 1997, 27, 391; 74, 1230; 1998, 12, 153; 51, 758) §-s 121 sätestatud erisustega. Erisusi rakendatakse kuni nimetatud seaduse § 121 3. lõikes sätestatud tähtaja lõpuni. [10.06.1998]
§ 74. Üüri piirmäära ei rakendata nende eluruumide suhtes, mille on ehitanud füüsilised või eraõiguslikud juriidilised isikud ja mis on valminud pärast 1991. aasta 20. juunit. [10.06.1998]
§ 75. Üüri piirmäära ei rakendata nende elamute suhtes, mida omanik on renoveerinud, viies üürnikud ajutiselt välja, ja kus teostatud tööde tagajärjel on elamistingimused oluliselt paranenud. Antud säte ei laiene eluruumile, kus üürnik elas tagastamise hetkel. [10.06.1998]
Väljavõte 10.06.1998 seadusest


Teema: Teeservituut
Tere Kinnisasja omanik, kelle kinnistule puudub juurdepääs avalikult kasutatavalt teelt, võib esitada kohalikule omavalitsusele taotluse kinnisasja sundvõõrandamise menetluse algatamiseks. Taotluse esitaja peab olema kinnisasja omanik ja taotlusele vorminõudeid ei ole, kuid taotluses peab olema välj...
Teema: Elatisraha eraisiku pankroti korral
Re: Elatisraha eraisiku pankroti korral
Tere Pankrotimenetluse väljakuulutamisele järgneva aja eest saab elatist saama õigustatud isik nõuda elatist eelkõige võlgnikult. Võlgnik saab pidada pankrotimenetluse ajal oma ülalpeetavaid ülal eelkõige oma sissetuleku arvel, mis ei muutu pankrotivaraks. Juhul, kui võlgnik ei pea ülalpidamist saam...
17 Aug 2018, 09:14
Teema: varalahusus ja ühiselt võetud kodulaen, laste hooldusõigus
Re: varalahusus ja ühiselt võetud kodulaen, laste hooldusõig
Tere Kohtuotsusega saab välja mõista kahju hüvitise võlgnetava summa katteks, kuid kohtu kaudu ei saa nõuda korteri müüki abielulahutuse protsessis. Kohtuotsusega ühe poole kasuks välja mõistetud võlakohustuse vabatahtliku täitmata jätmisel on kohtuotsus täitedokument täitemenetluse algatamiseks, ku...
Teema: korteriühistu üldkasutatavas ruumis vara rikkumine
Re: korteriühistu üldkasutatavas ruumis vara rikkumine
Tere, Korteriühistu juhatusel on õigus juhul, kui Te hoidsite lapsevankrit mitte Teie korterile eraldatud keldripaigas, vaid üldkasutataval alal. Tuleohutusnõuded keelavad läbipääsuteedele asjade ladustamise. Kui Te olite teadlik sellest, et korteriühistu on tellinud keldriremontimise töö, kuid jäts...
Tere Nö "Teie nimel" olev küttevõlg on korteriomandi- ja korteriühistuseaduse (KrtS) § 66 lg 2 alusel nüüd korteriühistu kohustus. KrtS § 43 lg 2 järgi korteriomandi võõrandamisel, välja arvatud täite- ja pankrotimenetluses, vastutab selle omandaja korteriühistu ees käendajana võõrandaja korterioman...
Teema: Eesti Kaitseväe kutse õppekogunemisele - mõned küsimused
Re: Eesti Kaitseväe kutse õppekogunemisele - mõned küsimused
Tere Antud juhul tähendab sõna "edastamine" kutse saatmist. Vaadake asja loogilisest küljest - õppekogunemine toimub kindlal kuupäeval. Kui arvestada kättesaamise kuupäevi, siis ei oleks ju võimalik ettemääratud päeval õppekogunemisega alustada- isikud saavad kutse kätte erinevatel päevadel. Mis puu...
Tere Asjaõigusseaduse (AÕS) § 156 lõike 1 kohaselt omanikul, kelle kinnisasjale puudub vajalik juurdepääs avalikult kasutatavalt teelt või kinnisasja eraldi seisvalt osalt, on õigus nõuda juurdepääsu üle võõra kinnisasja. Juurdepääsu asukoht, kasutamise tähtaeg ja tasu määratakse kokkuleppel. Kui ko...
Teema: Väärteo menetluse trahv
Re: Väärteo menetluse trahv
Tere Teile väärteomenetluses tehtud trahviotsuse tähtaegsel vaidlustamisel otsus ei jõustu ja Teie saate trahvi tasumisega oodata edasikaebamise otsust. Väärteomenetluse seadustiku (VTMS) § 203 lõike 2 kohaselt kohtuvälise menetleja otsus või kohtuotsus süüdlase karistamise kohta pööratakse täitmise...
Teema: Volitus.
Tere Kui korteriomanikku esindab isik, kelle esindusõigus ei ole kontrollitav ja see tekitab juhatusel kahtlusi, siis korteriühistu juhatus saab keelduda sellele isikule dokumentide väljastamisest, tuginedes KrtS § 45 lõikele 2, mille kohaselt juhatus võib keelduda teabe andmisest ja dokumentide esi...
Teema: Kirjad...
Re: Kirjad...
Tere Juhatusel on õigus keelduda teabe andmisest, tuginedes KrtS § 45 lg-le 2. Korteriühistu liikme õigused on sätestatud korteriomandi- ja korteriühistu seaduse (KrtS) §-s 45, mille lõike 1 kohaselt korteriomanikul on õigus saada juhatuselt teavet korteriühistu tegevuse kohta ja tutvuda korteriühis...


text:
esindus kohtus
tsiviilkohtumenetluse üldised põhimõtted
tsiviilkohtumenetluse tagamine
kohtunik, kohtujurist, kohtunikuabi
protokoll ja toimik
menetluskulu
tsiviilasja hind
menetlusosaline
esindaja kohtus
esindusõiguse tõendamine ja kontrollimine
isikud, kes ei või olla kohtus esindajad
seadusjärgne esindus
lepinguline esindus
nõustaja
ebaselge esindusõigusega isik
eksperdiarvamus
menetlusdokumentide esitamine
menetlusdokumendi kättetoimetamine
kohtuistung
hagimenetlus
hagi tagamine
kohtule vastamata jätmise ja istungilt puudumise tagajärjed
hagita menetlus
vahekohus
3-2-1-78-12 Riigikohus 13.06.2012
TsMS § 59 lg 1 1
TsMS § 219 lg 4
määruskaebus ringkonnakohtus
isiku paigutamine kinnisesse asutusse
tähtaja arvutamine
Isiku kinnisesse asutusse paigutamise menetluse lõppemisega lõpeb ka isiku riigi õigusabi korras määratud esindaja esindusõigus. Kui isik taotleb seejärel luba toimikuga tutvumiseks ja kohus keeldub isikule toimikuga tutvumiseks luba andmast, tuleb isiku määruskaebuse esitamise tähtaja arvutamisel lähtuda kuupäevast, mil maakohtu määruse sai kätte isik ise, mitte kuupäevast, mil määruskaebuse sai kätte kinnisesse asutusse paigutamise menetluses isikut esindanud kohtu määratud esindaja.
3-2-1-129-10 Riigikohus 06.12.2010
TsMS § 225 lg 1
TsMS § 314 lg 5
menetlusdokumendi kättetoimetamine elektrooniliselt, lihtkirjana
menetlusdokumendi kättetoimetamine kohtumenetluse esindajale
TsMS § 314 lg-st 5 nähtub, et kui kohus on varem sama kohtuasja käigus menetlusosalise esindajale tema e-posti aadressilt dokumente edastanud ja menetlusosalise esindaja on ise selle aadressi kohtule teatanud, on kohtul õigus eeldada, et menetlusosalise esindaja on kohtukutse kätte saanud, isegi kui ta on jätnud selle kohta kinnituse digitaalallkirjaga saatmata. TsMS § 314 lg 2 järgi eeldatakse, et kohus suhtleb advokaadiga elektronposti teel (vt nt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 11. novembri 2009. a kohtumäärus tsiviilasjas nr 3-2-1-100-09, p 9; 17. mai 2010. a kohtumäärus asjas nr 3-2-2-3-10, p 11).
Vt Riigikohtu 9. juuni 2009. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-58-09.
Kui menetlusosalise esindaja volitus on toimingu või tahteavalduse tegemise ajal kehtiv, siis tuleb selline toiming või tahteavaldus lugeda tehtuks esindatava poolt ja on kehtiv pärast esindajale antud volituse lõppemist.
menetlusdokumendi kättetoimetatuks lugemine
TsMS § 314 lg-st 5 nähtub, et kui kohus on varem sama kohtuasja käigus menetlusosalise esindajale tema e-posti aadressilt dokumente edastanud ja menetlusosalise esindaja on ise selle aadressi kohtule teatanud, on kohtul õigus eeldada, et menetlusosalise esindaja on kohtukutse kätte saanud, isegi kui ta on jätnud selle kohta kinnituse digitaalallkirjaga saatmata. Kuna eeldatakse, et kohus suhtleb advokaadiga elektronposti teel (TsMS § 314 lg 2) (vt nt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 11. novembri 2009. a kohtumäärus tsiviilasjas nr 3-2-1-100-09, p 9; 17. mai 2010. a kohtumäärus asjas nr 3-2-2-3-10, p 11).
3-2-1-78-08 Riigikohus 13.10.2008
menetluse peatamine ja peatumine
Kui poolt esindab menetluses lepinguline esindaja, siis menetlus TsMS § 354 lg 2 järgi ei peatu. Sel juhul peatab kohus menetluse esindaja või vastaspoole taotlusel. Sellises olukorras, kus apellatsioonkaebuse esitamise tähtaeg oli möödunud ja seda ei olnud ka ennistatud, ei saa maa- ega ringkonnakohus otsustada menetluse peatamise üle, sest kohtumenetlust sel ajal ei toimunud. Isik sai nõuda kohtult menetluse peatamist enne apellatsioonkaebuse esitamise tähtaja möödumist.
TsMS § 222 lg 1 p 10 kohaselt annab esindusõigus esindajale õiguse teha esindatava nimel kõiki menetlustoiminguid, sh esitada kohtulahendi peale kaebuse. Põhimõtteliselt võib menetlusosaline esindaja esindusõiguse seadusjärgset ulatust TsMS § 223 järgi piirata, kuid see säte ei võimalda piirata esindaja esindusõigust lahendi peale kaebamise õiguse osas. Volitus ei lõpe TsMS § 225 lg 3 järgi ka volitaja surmaga, tsiviilkohtumenetlusteovõimetuks muutumisega ega tema seadusliku esindaja muutumisega. Seega ei muuda kostja lepingulise esindaja esindusõigust kohtus ka asjaolu, et kostja seaduslik esindaja suri pärast maakohtu otsuse kättesaamist.
tähtaja ennistamine
Kostja lepinguline esindaja pidi tulenevalt TsMS § 68 lg-st 2 esitama koos apellatsioonkaebuse esitamise tähtaja ennistamise avaldusega ka apellatsioonkaebuse. Seda esitamata ei olnud võimalik ringkonnakohtul tähtaja ennistamise üle otsustada. Apellatsioonkaebuseta esitatud tähtaja ennistamise avalduse pidi ringkonnakohus jätma läbi vaatamata ja tagastama kostja lepingulisele esindajale mitte jätma rahuldamata.
3-2-1-143-07 Riigikohus 29.01.2008
hagist loobumine, hagi õigeksvõtt ja kompromiss
Kohtul ei ole kohustust ka menetluses kompromissi sõlmimise väljavaate olemasolul kutsuda pooli kohtuistungil isiklikult osalema, kuna kompromissi sõlmimiseks on esindajal TsMS § 222 lg 1 p 8 kohaselt piisav esindusõigus.
ringkonnakohtu õigused apellatsioonkaebuse lahendamisel
Kohtu tehtud diskretsiooniotsuse sisu saavad kõrgema astme kohtud kontrollida piiratult, eelkõige selles osas, kas alama astme kohus on ületanud diskretsiooni piire.
tagaseljaotsuse tegemise eeldused
Lähtuvalt TsMS § 444 lg 1 teine lause tähendab esmajoones lühikokkuvõtet hagi veenvuse kontrollist TsMS § 407 lg 1 või § 413 lg 1 järgi. Viidata tuleb sellele, millist liiki hagiga on tegemist ja millise õigusnormi (ja nt võimaliku lepingutingimuse) alusel tuleb hagi rahuldada. Hageja esitatud, kostjale teatavaks tehtud ja kostja poolt omaksvõetuks loetud faktiväiteid tuleb tagaseljaotsuses nimetada ulatuses, milles see on vajalik õigusliku põhjenduse mõistmiseks. Tagaseljaotsuses ei ole vaja esitada väidete ega õigusnormide kohaldamise detailset analüüsi. Tagaseljaotsuse tegemise muid seaduslikke eeldusi peab kohus küll kontrollima, kuid nende olemasolu ei tule tagaseljaotsuses eraldi märkida. Tagaseljaotsuse õiguslikult põhjendamata jätmine ei ole menetlusõiguse normi oluline rikkumine TsMS § 656 lg 1 p 5 ja lg 2 tähenduses ja ainuüksi selline rikkumine ei anna ringkonnakohtule õigust tühistada kaja rahuldamata jätmise määrust ning taastada kaja alusel menetlust, sest selline puudus ei too iseenesest kaasa ebaõiget lahendit ja ringkonnakohus saab sellise puuduse ise kõrvaldada. Samamoodi ei ole ringkonnakohtu poolt kõnealuse puuduse kõrvaldamata jätmine menetlusõiguse normi oluline rikkumine TsMS § 669 lg 1 p 5 ega lg 2 tähenduses ning selle saab kõrvaldada Riigikohus.
kaja esitamine ja lahendamine
Lähtudes TsMS § 417 lg-st 4, ei saa Riigikohtule esitatud määruskaebuses enam tugineda väitele, et kostjal oli tagaseljaotsuse aluseks olnud menetlustoimingu tegemata jätmiseks või sellest teatamiseks mõjuv põhjus. Kaja tähtaegne esitamine tagaseljaotsuse peale ei ole automaatselt menetluse taastamise aluseks maakohtus. Muu hulgas puudutab see hagi õigusliku põhjendatuse (veenvuse) kontrolli. Selle käigus tuleb kontrollida, kas hagi saab rahuldada selles (või TsMS § 376 lg 5 p 1 kohaselt) esitatud väidete omaksvõtu tingimusel (TsMS § 407 lg 1 või § 413 lg 1). Tagaseljaotsuse tegemise eeldusi, mida kohus peab kontrollima omal algatusel tagaseljaotsuse tegemisel, tuleb kohtu omal algatusel kontrollida ka kaja lahendamisel, samuti määruskaebuse lahendamisel, mis esitatakse maakohtu määruse peale, millega menetlus jäeti taastamata, ja ringkonnakohtu määruse peale Riigikohtule esitatud määruskaebuse lahendamisel ning seda sõltumata määruskaebuse väidetest. Muu hulgas puudutab see hagi veenvuse kontrolli. Siiski ei tähenda eelnev seda, et sõltumata kaja ja kaebuste väidetest peab maakohus kaja lahendamisel või ringkonnakohus või Riigikohus määruskaebuse lahendamisel määruses alati eraldi märkima kontrolli tulemusi, mh hagi veenvuse kohta. Määrustes tuleb vastata esmajoones kaja või määruskaebuse väidetele. Sarnaselt ei pea nt ringkonnakohus otsust tehes otsuses eraldi märkima, et ei esine otsuse apellatsioonkaebuse põhjendustest sõltumata tühistamise aluseid TsMS § 656 lg 1 kohaselt, kuigi tühistamise aluseid tuleb kontrollida. Kui tagaseljaotsust ei ole siiski nõuetekohaselt õiguslikult põhjendatud, tuleb õiguslik põhjendus märkida kaja kohta tehtud määruses või kõrgema astme kohtu määruses. Tagaseljaotsuse õiguslikult põhjendamata jätmine ei ole menetlusõiguse normi oluline rikkumine TsMS § 656 lg 1 p 5 ja lg 2 tähenduses ja ainuüksi selline rikkumine ei anna ringkonnakohtule õigust tühistada kaja rahuldamata jätmise määrust ning taastada kaja alusel menetlust, sest selline puudus ei too iseenesest kaasa ebaõiget lahendit ja ringkonnakohus saab sellise puuduse ise kõrvaldada. Samamoodi ei ole ringkonnakohtu poolt kõnealuse puuduse kõrvaldamata jätmine menetlusõiguse normi oluline rikkumine TsMS § 669 lg 1 p 5 ega lg 2 tähenduses ning selle saab kõrvaldada Riigikohus.
Esindaja võimalikud minetused esindamisel saavad olla aluseks vaid esindatava võimalikele nõuetele tema vastu, kuid ei saa mõjutada menetlustulemust.
üürilepingu erakorraline ülesütlemine
Ainuüksi üürilepingu ülesütlemise kehtivaks lugemine ei välista üürniku võimalikku kahju hüvitamise nõuet üürileandja vastu, kui üürilepingu lõpetamise aluseks olevad asjaolud olid põhjustatud üürileandja poolsest üürilepingu rikkumisest.

matches:
Riigikohus
§ 59
§ 219
kohus
Riigikohus
§ 225
§ 314
§ 314
kohus
§ 314
kohus
§ 314
kohus
kohus
§ 314
Riigikohus
§ 354
kohus
§ 222
§ 223
§ 225
§ 68
Riigikohus
§ 222
kohus
§ 444
§ 407
§ 413
kohus
§ 656
§ 669
§ 417
§ 376
§ 407
§ 413
kohus
Riigikohus
§ 656
§ 656
§ 669


Sotsiaaleluruumi üürileandmise ja kasutamise kord – Riigi Teataja
Sotsiaaleluruumi üürileandmise ja kasutamise kord
Sotsiaaleluruumi üürileandmise ja kasutamise kord - sisukord
§ 3 Eluruumi taotlema õigustatud isik
§ 5 Eluruumi üürileandmise otsustamine
§ 8 Üürilepingu lõpetamine
RT IV, 29.03.2016, 325
Vastu võetud 24.03.2016 nr 35
Määrus kehtestatakse sotsiaalhoolekande seaduse § 41 lõike 1 ja elamuseaduse § 8 punkti 2 alusel.
Määrusega sätestatakse sotsiaaleluruumi mõiste, selle üürileandmise tingimused, üürilepingu sõlmimise, pikendamise ja lepingu lõpetamise kord.
(1) Sotsiaaleluruum on Põltsamaa valla omandis olev eluruum (elamu, korter, tuba või osa toast), mis antakse üürile eluasemeteenust vajavale isikule ja tema perekonnale.
(2) Sotsiaalelamu on elamu, mille kõik eluruumid on mõeldud kasutamiseks sotsiaalkorteritena.
(3) Sotsiaaleluruumile (edaspidi eluruum) ei laiene elamuseaduse § 32 (üürniku eesõigus uue üürilepingu sõlmimiseks) ja võlaõigusseaduse § 288 (asja allkasutusse andmine).
(4) Eluruumi tunnistab sotsiaaleluruumiks Põltsamaa Vallavolikogu.
§ 3. Eluruumi taotlema õigustatud isik
(1) Eluruumi võib taotleda sotsiaalteenusena eluaset hädasti vajav füüsiline isik, kelle elukoht Eesti rahvastikuregistri (edaspidi rahvastikuregister) andmetel on Põltsamaa vallas.
(2) Eluruumi võib anda üürile:
1) seadusjärgsete ülalpidajateta eakale (alates 70. eluaastast) või kui seadusjärgsed ülalpidajad ei suuda täita neile perekonnaseadusega pandud ülalpidamiskohustust;
2) isikule, kes lähtuvalt oma vanusest, tervislikust seisundist, arengutasemest või varalisest olukorrast ei ole ise suuteline endale või oma perekonnale eluruumi soetama ning eluruumi eraldamata jätmine ohustab isiku toimetulekut, elu ja tervist;
3) isikule, kellel on tervislikel põhjustel raskusi eluruumis liikumise või endaga toimetulekuga;
5) asenduskodust tagasipöördunule, kelle elukoht enne asenduskoduteenusele suunamist oli Põltsamaa vald;
6) isikule, kes tulekahju või loodusõnnetuse tagajärjel või muul sarnasel põhjusel on kaotanud oma eluaseme;
7) isikule, kelle kasutuses olev eluruum kuulub teisele isikule ja talle on esitatud nõue selle vabastamiseks.
(3) Taotlejale, kelle elukoht rahvastikuregistri andmetel ei ole Põltsamaa vallas, eraldatakse eluruum võimalusel järgmistel juhtudel:
1) taotleja on tulnud asendus- või hooldekodust ja vahetult enne asendus- või hooldekodusse suunamist oli isiku elukohaks Põltsamaa vald;
2) taotleja vabanes kinnipidamiskohast ja vahetult enne kinnipidamiskohta paigutamist oli tema elukohaks Põltsamaa vald;
3) taotlejal ei ole alalist elukohta, kuid isik viibib püsivalt Põltsamaa valla haldusterritooriumil ja eluruumi eraldamata jätmine ohustab isiku elu ja tervist.
(4) Sotsiaalelamus ja sotsiaalkorterites võib eluruume üürile anda tubade kaupa. Üürnikul on õigus kasutada kööki, koridori ja abiruume võrdselt teiste eluruumi üürnikega.
(1) Eluruumi üürimiseks esitab taotleja Põltsamaa Vallavalitsusele kui ametiasutusele (edaspidi ametiasutus) kirjaliku taotluse, milles märgitakse:
1) taotleja isiku- ja kontaktandmed (nimi, isikukood, telefon, elukoht);
2) andmed kooselavate perekonnaliikmete ja ülalpeetavate kohta;
3) eluruumi taotlemise põhjendus.
(2) Vajadusel on ametiasutusel õigus nõuda taotlejalt täiendavaid andmeid ja dokumente.
§ 5. Eluruumi üürileandmise otsustamine
(1) Eluruumi üürileandmise või sellest keeldumise otsustab Põltsamaa Vallavalitsus kui täitevorgan (edaspidi vallavalitsus) korraldusega kümne tööpäeva jooksul arvates viimase nõutud dokumendi saamise päevast.
(2) Vallavalitsuse korraldus tehakse taotlejale teatavaks viie tööpäeva jooksul arvates korralduse vastuvõtmisest.
(3) Kui taotleja on vähemalt kaks korda järjest keeldunud talle pakutud eluruumist, võib vallavalitsus keelduda talle eluruumi üürileandmisest.
(1) Üürileping sõlmitakse kuni kaheks aastaks, koos kohustusega eluruum pärast tähtaja möödumist vabastada. Üürilepingu tähtaja määrab vallavalitsus korralduses, millega otsustatakse eluruumi üürileandmine.
(2) Enne üürilepingu sõlmimist on taotlejal õigus talle määratud eluruum üle vaadata ja sellest keelduda, kui eluruumi seisukord, suurus või asukoht ei sobi üürnikule või tema perekonnaliikmetele.
(3) Üürilepingusse märgitakse koos taotlejaga ühist eluruumi kasutavad perekonnaliikmed ja ülalpeetavad.
(4) Üürileping sõlmitakse kümne tööpäeva jooksul arvates vallavalitsuse korralduse teatavakstegemisest. Kui nimetatud tähtaja jooksul jääb üürileping taotleja poolt mõjuva põhuseta sõlmimata, on vallavalitsusel õigus vastav korraldus kehtetuks tunnistada.
(5) Üürilepingu sõlmimisel lähtutakse võlaõigusseaduse § 272 lõike 4 punktis 4 sätestatust, millest tulenevalt üürnikku teavitatakse, et temale üürile antud eluruumile ei kohaldata võlaõigusseaduses eluruumide üürimise kohta sätestatut.
(1) Üürilepingu tähtaja möödumisel ja eluruumi vajaduse säilimisel, võib üürniku põhjendatud taotluse alusel lepingut pikendada kuni üheks aastaks juhul, kui üürnik on täitnud kõik üürilepingust tulenevad kohustused.
(2) Üürilepingu pikendamiseks esitab üürnik ametiasutusele taotluse vähemalt kaks nädalat enne kehtiva üürilepingu lõppemist. Taotluse mitteesitamisel puudub tal üürilepingu tähtaja möödumisel õiguslik alus eluruumi kasutamiseks ning tekib kohustus eluruumi koheseks vabastamiseks.
(3) Üürilepingu pikendamise või sellest keeldumise otsustab vallavalitsus korraldusega.
§ 8. Üürilepingu lõpetamine
(1) Üürilepingu võib ennetähtaegselt lõpetada poolte kokkuleppel või kummagi poole algatusel.
(2) Üürilepingu ennetähtaegseks lõpetamiseks esitab üürnik vastava taotluse ametiasutusele vähemalt 30 kalendripäeva enne üürilepingu lõpetamist.
(3) Ametiasutus võib taotleda üürilepingu ennetähtaegselt lõpetamist uut eluruumi vastu andmata ja teatades sellest üürnikule ette vähemalt 30 kalendripäeva juhul, kui üürnik ja temaga koos elavad isikud rikuvad üürilepingu tingimusi.
(4) Juhul, kui üürnik ei ole täitnud kõiki lepingujärgseid kohustusi, kuid isikul säilib määruses sätestatud alustel õigus ja vajadus eluruumile ning ta ei ole ise võimeline endale või oma perekonnale eluruumi tagama ja kui eluruumi mitteeraldamine ohustab oluliselt isiku või tema perekonna toimetulekut, elu või tervist, võib vallavalitsus anda talle üürile senisest vähem heakorrastatud ja väiksemaid kulutusi nõudva eluruumi.
(5) Üürilepingu ennetähtaegse lõpetamise otsustab vallavalitsus korraldusega.
(1) Üürnik tasub üüri ja kõik eluruumi kasutamisega seotud kõrvalkulud proportsionaalselt üürniku poolt kasutatavate eluruumide suurusele.
(2) Eluruumi kasutajate üle peab arvestust ametiasutuse sotsiaaltöötaja, kes esitab raamatupidamisele vajalikud andmed teenuse eest üürnikule arve koostamiseks.
1) kasutama eluruumi, selle sisustust, abiruume ja kinnistut vastavalt nende otstarbele;
2) arvestama teiste eluruumi elanike ja naabrite huvidega;
3) pidama tema kasutuses olevas eluruumis ja üldkasutatavates kohtades ning kinnistul kinni sanitaar-, tuleohutuse ja elamute ekspluateerimise eeskirjadest;
4) järgima eluruumis, üldkasutatavates ruumides ja kinnistul sanitaar- ja tuleohutusnõudeid, heakorraeeskirja ning kinni pidama teistest Põltsamaa valla õigusaktidest;
5) hüvitama üürniku või temaga koos elavate isikute süü läbi eluruumi või selles asuvate seadmete ja kinnistu rikkumisega tekitatud kahjud;
6) rakendama eluruumi üldkasutatavates kohtades rikete avastamisel viivitamatult abinõusid rikete kõrvaldamiseks ning teatama rikete olemasolust ametiasutusele või tema esindajale;
7) lubama avariide ja rikete likvideerimiseks eluruumi siseneda üürileandja esindajal;
8) lubama ametiasutuse esindajal eluruumi üle vaadata;
9) andma lepingu lõppemisel eluruumi üle üürileandja esindajale samas seisukorras kui see oli lepingu sõlmimisel (v.a normaalne kulumine).
1) ilma eelneva kokkuleppeta pidada eluruumis lemmikloomi;
2) anda eluruumi kolmandate isikute allkasutusse;
3) hoida eluruumis relvi, lõhkainet, pürotehnikat, narkootikume jm ohtlikke kemikaale;
4) teha eluruumi või selle seadmete ümberehitust või -paigutust ilma ametiasutuse eelneva kirjaliku nõusolekuta.
(1) Sotsiaaleluruumi taotluse ja üürilepingu vormi kinnitab vallavalitsus.
(2) Sotsiaaleluruumi kasutamise hinnad kehtestab vallavalitsus.
(3) Põltsamaa Vallavolikogu 22. novembri 2007. a määruse nr 42 „Põltsamaa valla sotsiaaleluruumi üürile andmise ja kasutamise korra kehtestamine“ alusel sõlmitud sotsiaaleluruumi kasutamise lepingud kehtivad lepingus märgitud kuupäevani, kuid mitte kauem kui 31. detsembrini 2016.
(4) Põltsamaa Vallavolikogu 22. novembri 2007. a määrus nr 42 „Põltsamaa valla sotsiaaleluruumi üürile andmise ja kasutamise korra kehtestamine“ tunnistatakse kehtetuks.


Tallinna ühistranspordis sõidu eest tasumise kord ja sõidupiletite hinnad – Riigi Teataja
Tallinna ühistranspordis sõidu eest tasumise kord ja sõidupiletite hinnad
Tallinna ühistranspordis sõidu eest tasumise kord ja sõidupiletite hinnad - sisukord
2 PILETISÜSTEEM
§ 3 Sõidupiletid
§ 4 Sõidupiletite hinnad
3 SÕIDUSOODUSTUSE ÕIGUS JA SEDA TÕENDAVAD DOKUMENDID
§ 5 Sõidusoodustuse õigus ja seda tõendavad dokumendid
§ 51 Sõidusoodustuse õigus ja seda tõendavad dokumendid avalikul laevaliinil Tallinn-Aegna-Tallinn
4 SÕIDU EEST TASUMINE
§ 6 Sõitja kohustused
§ 7 Validaator
§ 8 Müügikanalid
§ 9 Sõidu eest tasumine
§ 10 „Pargi ja reisi" süsteem
§ 11 Sõidupiletite kehtivus
§ 12 Ühiskaardi soetamine, isikustamine ja kehtivus
§ 13 Ühiskaardi tagastamine
§ 14 Ühiskaardi konto
5 SÕIDUÕIGUSE KONTROLLIMINE
§ 15 Sõiduõiguse kontrollimine
§ 161 Rakendussäte
RT IV, 29.05.2020, 63
Vastu võetud 13.11.2014 nr 29
RT IV, 21.11.2014, 14
jõustumine 24.11.2014
01.10.2015 RT IV, 09.10.2015, 1 12.10.2015
28.01.2016 RT IV, 10.02.2016, 2 01.03.2016
26.01.2017 RT IV, 04.02.2017, 28 01.03.2017
12.12.2019 RT IV, 20.12.2019, 5 01.01.2020
26.03.2020 RT IV, 31.03.2020, 27 03.04.2020
28.05.2020 RT IV, 29.05.2020, 59 01.06.2020
Määrus kehtestatakse ühistranspordiseaduse § 13 lõike 1 punktide 8, 10, 11 ja lõigete 2-4, § 31 lõike 2 punktide 3 ja 4, § 34, § 36 lõike 1 punkti 1 ja lõigete 4-5 ning § 37 alusel.
[RT IV, 09.10.2015, 1 - jõust. 12.10.2015]
Käesolev kord määrab kindlaks sõidusoodustuse saamise ja sõidu eest tasumise korra ning kehtestab Tallinna ühtse piletisüsteemi bussi-, trammi- ja trolliliinide ning avaliku laevaliini Tallinn-Aegna-Tallinn sõidupiletite hinnad.
[RT IV, 20.12.2019, 5 - jõust. 01.01.2020]
1) Tallinna ühtse piletisüsteemi ühistransport (edaspidi ühistransport) on avalik veoteenus, mida osutatakse avaliku teenindamise lepingu alusel Tallinna linna tellimusel bussi-, trammi- ja trolliliinidel. Tallinna ühistranspordis kehtib ühtne piletisüsteem (edaspidi e-piletisüsteem). Tallinna ühissõidukid on tähistatud Tallinna Transpordi logoga;
2) e-piletisüsteem on Tallinna ühtne veebipõhine piletisüsteem, milles kehtivad elektroonilised piletid, QR-piletid ja ühissõiduki juhilt ostetud paberpiletid;
3) sõiduõigust tõendav dokument on sõidupilet (paberpilet, elektrooniline pilet või QR-pilet) või käesoleva määruse §-s 5 nimetatud sõidusoodustuse õigust tõendav dokument. Elektroonilise sõidupileti olemasolu tõendatakse valideeritud Ühiskaardiga (isikustatud Ühiskaart kehtib koos isikut tõendava dokumendiga) või muu käesolevast määrusest tuleneva andmekandja abil. QR-pileti olemasolu tõendatakse valideeritud piletikoodiga;
[RT IV, 04.02.2017, 28 - jõust. 01.03.2017]
4) Ühiskaart on kontaktivaba isikustatud või isikustamata kiipkaart, mis vastab raadiosageduslikku tuvastamist ehk RFID-tehnoloogiat toetavale standardile. Ühiskaart ei ole sõidupilet ega muu sõiduõigust tõendav dokument. Ühiskaart ja muud e-piletisüsteemiga ühilduvad andmekandjad on seotud veebilehe www.pilet.ee kontoga (edaspidi Ühiskaardi konto), millele saab laadida raha ja osta perioodipileteid ning kus saab aktiveerida sõidusoodustusi. Valideeritud isikustamata Ühiskaardiga saab tõendada elektroonilise sõidupileti olemasolu Ühiskaardi kontol ning valideeritud isikustatud Ühiskaardiga (kehtib koos isikut tõendava dokumendiga) saab tõendada nii elektroonilise sõidupileti kui ka aktiveeritud sõidusoodustuse olemasolu Ühiskaardi kontol;
5) isikustamine on Ühiskaardi numbri sidumine isikukoodiga. Andmete uuendamiseks ja sõidusoodustuse õiguse aktiveerimiseks tuleb Ühiskaart uuesti isikustada vastavalt käesoleva määruse § 12 lõikele 4;
6) validaator on ühissõiduki iga ukse juures paiknev e-piletisüsteemi elektrooniline seade. Validaator tuvastab ja registreerib sõiduõiguse ning vajaduse korral müüb Ühiskaardi kontol oleva raha eest tunnipileteid. Ühissõiduki esiukse juures oleva validaatori abil saab osta tunnipileti ka kontaktivaba pangakaardiga ja valideerida QR-pileteid. Sõiduõiguse olemasolust või puudumisest annavad märku seadme ekraanil kuvatav tekst ning heli- ja valgussignaalid;
7) valideerimine on validaatori abil sõiduõiguse tuvastamine ja registreerimine ning elektroonilise sõidupileti ostmine. Sõiduõiguse peab ühissõidukisse sisenedes tuvastama või elektroonilise sõidupileti ostma iga sõitja, kellele see kohustus laieneb. Olenevalt pileti liigist tuleb sõitjal valideerida kas Ühiskaart või muu e-piletisüsteemiga ühilduv andmekandja, Tallinn Card, kontaktivaba pangakaart või QR-pilet;
8) sõidupiletid on tunnipilet, perioodipilet, ühispilet, konverentsipilet ja Tallinn Cardi pilet;
9) [Kehetu - RT IV, 20.12.2019, 5 - jõust. 01.01.2020]
10) tunnipilet on sõidupilet (paberpilet, elektrooniline pilet või QR-pilet), mille esimese ja viimase valideerimise ajavahe võib olla kuni 60 minutit. Pilet aktiveerub esimese valideerimise hetkel ja kehtib piiramatu arvu sõidukordi kuni viimase valideeritud sõidu lõpuni;
11) perioodipilet on elektrooniline sõidupilet, mis annab sõitjale õiguse kasutada ühistransporti piiramatu arv sõidukordi määratud aja jooksul;
12) "Pargi ja reisi" (P&R) süsteemi kasutaja on P&R parklasse pargitud sõiduki (sõiduauto või kaubiku) juht ja tema kaassõitjad, kes liiguvad sihtpunkti ja tagasi ühistranspordiga;
13) P&R pilet on P&R parkla ja ühistranspordi kasutamiseks mõeldud elektrooniline sõidupilet, mis ostetakse Ühiskaardi kontol oleva raha eest vahetult enne teenuse kasutamist;
14) Elroni ja Tallinna ühispilet on e-piletisüsteemi kaudu ostetud elektrooniline sõidupilet, mis annab õiguse kasutada ühistransporti ja sõita ASi Eesti Liinirongid reisirongidega. Elroni ja Tallinna ühispilet võimaldab sõita määratud tsoonides määratud aja jooksul piiramatu arv sõidukordi;
15) Tallinna-Harjumaa ühispilet on elektrooniline sõidupilet, mis annab õiguse kasutada ühistransporti ja Harju maakonna avalike liinide teenust määratud aja jooksul piiramatu arv sõidukordi;
16) sõidusoodustus on teatava kategooria sõitjale seadusega või seaduse alusel kehtestatud korras antud õigus sõita ühissõidukis tasuta või osalise tasu eest (ühistranspordiseaduse § 32 lg 1 p 1).
17) isikut tõendav dokument on Eesti Vabariigi riigiasutuse väljastatud dokument, kuhu on kantud kasutaja nimi, sünniaeg või isikukood, foto või näokujutis ning allkiri või allkirjakujutis, kui seaduses või selle alusel kehtestatud õigusaktis ei ole määratud teisiti;
18) sotsiaalhoolekandeosakonna tõend on linna- või vallavalitsuse tõend sõidusoodustuse õiguse kohta või linna- või vallavalitsuse pitseriga väljavõte rahvastikuregistrist (isiku päring iseenda kohta rahvastikuregistrist rahvastikuregistri seaduse 12. peatüki alusel);
181) puuet tõendav dokument on Sotsiaalkindlustusameti väljastatud tõend puude raskusastme kohta;
19) ajateenija on kaitseväeteenistuse seaduse alusel ajateenistuskohustust täitev kaitseväekohustuslane;
20) õpilane on kuni 19-aastane (19-aastaseks saamisel jooksva õppeaasta lõpuni) isik, kes õpib statsionaarses õppes või muus õppevormis põhikoolis või gümnaasiumis või omandab põhikooli baasil kutseharidust ning kelle andmed on EHISes;
21) üliõpilane on isik, kelle andmed on EHISes õpilaste, üliõpilaste või arst-residentide alamregistris, kuid kes ei ole õpilane käesoleva paragrahvi punkti 20 järgi;
22) laps on kuni 18-aastane isik (kaasa arvatud) või kuni 19-aastane õpilane;
23) pere on sotsiaalne üksus, mille koos elavad liikmed kuuluvad samasse leibkonda ja mille elukoha andmed on Eesti Vabariigi rahvastikuregistrisse (edaspidi rahvastikuregister) kantud samal aadressil. Käesoleva määruse raames käsitatakse perena vähemalt ühte vanemat ja temaga koos elavaid lapsi;
24) tallinlane on isik, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht on Tallinna linn;
25) mittetallinlane on isik, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht ei ole Tallinna linn;
26) Eesti hariduse infosüsteem (edaspidi EHIS) on riiklik register, mille alamregister sisaldab kõigi Eesti Vabariigis õppivate isikute (õpilased, üliõpilased) andmeid, kaasa arvatud Eesti Vabariigis õppivate välismaalaste andmeid. EHIS ei sisalda andmeid välismaal õppivate Eesti Vabariigi kodanike kohta;
27) Sotsiaalkindlustusameti infosüsteem (edaspidi SKAIS) sisaldab riiklikku pensionikindlustuse registrit, mis kogub, hoiab ja töötleb andmeid Sotsiaalkindlustusameti kaudu määratavate ja makstavate riiklike pensionide, toetuste ja hüvitiste kohta;
28) ühisliinid on Tallinna ja selle lähipiirkondade haldusterritooriume ühendavad maakonnaliinid (1A, 18, 20A, 25, 27, 30, 34A, 38);
29) Tallinn Card ehk linnapilet (edaspidi Tallinn Card) on kontaktivaba kiipkaart või QR-pilet, mis annab sõiduõiguse selle valideerimisel igal ühissõidukisse sisenemisel Tallinn Cardil määratud aja jooksul;
30) transpordipäev on ajavahemik, mis algab hommikul kell 4 ja kestab 24 tundi;
31) QR-pilet on masinloetava koodiga sõidupilet, mis kuvatakse nutiseadme ekraanil või prinditakse paberile. Sõiduõiguse annab valideeritud QR-pilet. Paberil QR-pileti koodi loetavuse eest vastutab pileti kasutaja. QR-piletit ei osteta tagasi ega vahetata ümber;
32) konverentsipilet on konverentsil või muul suurüritusel osalejale mõeldud sõidupilet, mis annab tasuta sõidu õiguse ja kehtib piletil näidatud kuupäevade jooksul. Konverentsipilet väljastatakse korraldajale Tallinna Linnavalitsuse korralduse alusel QR-piletina.
2. peatükk PILETISÜSTEEM
§ 3. Sõidupiletid
(1) E-piletisüsteemi piletid jagunevad järgmiselt:
1) tunnipiletid;
2) perioodipiletid;
3) Elroni ja Tallinna 30 päeva ühispiletid;
4) Tallinna-Harjumaa 30 päeva ühispiletid;
5) Tallinn Cardi piletid.
[Kehtetu - RT IV, 20.12.2019, 5 - jõust. 01.01.2020]
(3) Tunnipiletid jagunevad järgmiselt:
1) 1 tunni pilet;
2) 1 tunni sooduspilet.
(4) Perioodipiletid jagunevad järgmiselt (kehtivuse aja alusel):
1) 1 päeva pilet (24 tundi);
2) 3 päeva pilet (72 tundi);
3) 5 päeva pilet (120 tundi);
4) 30 päeva pilet;
5) 30 päeva sooduspilet;
6) P&R 1 päeva pilet;
7) konverentsipilet.
(5) Elroni ja Tallinna 30 päeva ühispiletid jagunevad järgmiselt:
1) 1. tsooni ühispilet;
2) 1. tsooni soodusühispilet;
3) 1.-2. tsooni ühispilet;
4) 1.-2. tsooni soodusühispilet;
5) 1.-3. tsooni ühispilet;
6) 1.-3. tsooni soodusühispilet;
7) 1.-4. tsooni ühispilet;
8) 1.-4. tsooni soodusühispilet;
9) 1.-5. tsooni ühispilet;
10) 1.-5. tsooni soodusühispilet.
(6) Tallinna-Harjumaa 30 päeva ühispiletid jagunevad järgmiselt:
2) 1.-2. tsooni ühispilet;
3) 1.-3. tsooni ühispilet;
4) 1.-4. tsooni ühispilet;
5) 1.-5. tsooni ühispilet.
(7) Tallinn Cardi piletid (kiipkaardi ja QR-piletina) jagunevad järgmiselt:
1) 24 tunni Tallinn Card täiskasvanule;
2) 24 tunni Tallinn Card PLUS täiskasvanule;
3) 24 tunni Tallinn Card lapsele;
4) 24 tunni Tallinn Card PLUS lapsele;
5) 48 tunni Tallinn Card täiskasvanule;
6) 48 tunni Tallinn Card PLUS täiskasvanule;
7) 48 tunni Tallinn Card lapsele;
8) 48 tunni Tallinn Card PLUS lapsele;
9) 72 tunni Tallinn Card täiskasvanule;
10) 72 tunni Tallinn Card PLUS täiskasvanule;
11) 72 tunni Tallinn Card lapsele;
12) 72 tunni Tallinn Card PLUS lapsele;
13) VIP-pilet.
(8) Avaliku laevaliini Tallinn-Aegna-Tallinn sõidupiletid jagunevad järgmiselt:
1) edasi-tagasisõidu pilet;
2) ühe suuna pilet;
3) edasi-tagasisõidu sooduspilet;
4) ühe suuna sooduspilet;
5) edasi-tagasisõidu jalgrattapilet;
6) ühe suuna jalgrattapilet.
§ 4. Sõidupiletite hinnad
(1) Sõidupiletite hinnad (kõik hinnad sisaldavad käibemaksu):
1) 1 tunni pilet (ühissõiduki juhilt) 2,00 eurot;
2) 1 tunni sooduspilet (ühissõiduki juhilt) 1,00 eurot;
3) 1 tunni pilet (Ühiskaardi, pangakaardi või mobiiliga, QR-piletina) 1,50 eurot;
4) 1 tunni sooduspilet (isikustatud Ühiskaardiga) 0,75 eurot;
5) 1 päeva pilet (24 tundi) 4,50 eurot;
6) 3 päeva pilet (72 tundi) 7,50 eurot;
7) 5 päeva pilet (120 tundi) 9,00 eurot;
8) 30 päeva pilet 30,00 eurot;
9) 30 päeva sooduspilet (isikustatud Ühiskaardiga) 13,00 eurot;
10) P&R 1 päeva pilet (isikustatud Ühiskaardiga) 3,00 eurot.
(2) Avaliku laevaliini Tallinn-Aegna-Tallinn sõidupiletite hinnad (kõik hinnad sisaldavad käibemaksu):
1) edasi-tagasisõidu pilet 6,00 eurot;
2) ühe suuna pilet 4,00 eurot;
3) edasi-tagasisõidu sooduspilet 3,80 eurot;
4) ühe suuna sooduspilet 2,00 eurot;
5) edasi-tagasisõidu jalgrattapilet 1,90 eurot;
6) ühe suuna jalgrattapilet 1,20 eurot.
(3) Elroni rongide teenindatavate peatuste sõidutsoonidesse jagunemise aluseks on majandus- ja taristuministri määrus. Elroni ja Tallinna ühispiletitele kehtivad Tallinna Linnavalitsusega sõlmitud kokkuleppe alusel ASi Eesti Liinirongid kehtestatud hinnad.
(4) Tallinna Linnavalitsuse ja Maanteeametiga sõlmitud kokkuleppe kohaselt kehtestab Tallinna-Harjumaa sõidutsoonid ja sõidupiletite hinnad Maanteeameti peadirektor käskkirjaga.
(5) Tallinn Cardi piletite hinnad kehtestatakse Tallinna Linnavalitsuse korraldusega.
3. peatükk SÕIDUSOODUSTUSE ÕIGUS JA SEDA TÕENDAVAD DOKUMENDID
§ 5. Sõidusoodustuse õigus ja seda tõendavad dokumendid
(1) Tasuta sõidu õigus on järgmistel isikutel:
1) koolieelik - dokumenti ei nõuta;
2) alla kolmeaastase lapse saatja - dokumenti ei nõuta;
3) puudega laps ja tema saatja - Sotsiaalkindlustusameti väljastatud puuet tõendav dokument koos isikut tõendava dokumendi või õpilaspiletiga. Puudega lapse saatjalt dokumenti ei nõuta;
4) sügava puudega 19-aastane ja vanem isik ning tema saatja - Sotsiaalkindlustusameti väljastatud puuet tõendav dokument koos isikut tõendava dokumendiga. Puudega isiku saatjalt dokumenti ei nõuta;
5) sügava või raske nägemispuudega 19-aastane ja vanem isik ja tema saatja - Sotsiaalkindlustusameti väljastatud puuet tõendav dokument koos isikut tõendava dokumendiga. Puudega isiku saatjalt dokumenti ei nõuta;
6) 65-aastane ja vanem isik, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht on Eesti Vabariik - valideeritud isikustatud Ühiskaart koos isikut tõendava dokumendiga või isikut tõendav dokument;
7) represseeritu ja temaga võrdsustatud isik - valideeritud isikustatud Ühiskaart koos isikut tõendava dokumendiga või represseeritu tõend;
8) Tšernobõli aatomielektrijaama avarii tagajärgede likvideerimisest osavõtnu - valideeritud isikustatud Ühiskaart koos isikut tõendava dokumendiga või Tšernobõli aatomielektrijaama avarii tagajärgede likvideerimisest osavõtnu tunnistus;
9) kaitseväelase vormiriietuses ajateenija - valideeritud isikustatud Ühiskaart koos isikut tõendava dokumendiga või väeosa tõend ajateenistuses viibimise kohta;
10) vormiriietuses Eesti Vabariigi politseiametnik - ametitõend;
11) Tallinna linnaosa valitsuse, linnaosa valitsuse hallatava asutuse või Tallinna Sotsiaal- ja Tervishoiuameti hallatava asutuse hooldustöötaja ja sotsiaalpedagoog tööülesannete täitmisel - valideeritud isikustatud Ühiskaart koos isikut tõendava dokumendiga;
12) Tallinna linnaga sõlmitud sõitjateveo avaliku teenindamise lepingu alusel tegutseva veondusettevõtte töötaja - valideeritud isikustatud Ühiskaart koos isikut tõendava dokumendiga;
13) Tallinna linna ametiasutuse teenistuja (s.o linnavolikogu kantselei, linnakantselei, linnaarhiiv, linnavalitsuse ametid ja linnaosade valitsused) tööülesannete täitmisel - valideeritud isikustatud Ühiskaart koos isikut tõendava dokumendiga;
15) tallinlane - valideeritud isikustatud Ühiskaart koos isikut tõendava dokumendiga;
16) õpilane, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht on Eesti Vabariik - valideeritud isikustatud Ühiskaart kas koos isikut tõendava dokumendi, ISICu õpilaspileti (ISIC Scholar) või Eesti õpilaspiletiga või valideeritud Eesti õpilaspilet, mis vastab RFID-tehnoloogiat toetavale standardile või valideeritud ISICu õpilaspilet või valideeritud IYTC noortekaart;
18) P&R süsteemi kasutaja ja kaassõitja(d) - P&R süsteemi kasutaja valideeritud isikustatud Ühiskaart koos isikut tõendava dokumendiga §-s 10 sätestatud tingimustel;
19) rahvusvahelise tasuta ühistranspordi võrgustiku loomise memorandumiga ühinenud linna elanik - elukohajärgse kohaliku omavalitsusüksuse poolt väljastatud elukohta tõendav dokument koos isikut tõendava dokumendiga või elukohajärgse kohaliku omavalitsuse poolt väljastatud valideeritud Ühiskaart koos isikut tõendava dokumendiga.
[RT IV, 09.10.2015, 1 - jõust. 01.01.2016]
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 6, 15 ja 16 nimetatud isikute sõidusoodustus aktiveerub Ühiskaardi konto isikustamisel.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 15 nimetatud sõidusoodustuse tõendamiseks on tallinlane kohustatud igal ühissõidukisse sisenemisel valideerima isikustatud Ühiskaardi (kehtib koos isikut tõendava dokumendiga). Isiku rahvastikuregistrijärgset elukohta kontrollib e-piletisüsteem automaatselt üks kord kuus. Kui isik registreerib enda elukohaks väljaspool Tallinna linna asuva aadressi, kaotab ta õiguse saada sõidusoodustust.
(4) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 7-9, 11-14 ja 17 märgitud isik saab sõidusoodustust tõendada valideeritud isikustatud Ühiskaardiga (kehtib koos isikut tõendava dokumendiga) vaid juhul, kui tema isikuandmed on esitatud Tallinna linnaosa valitsuse sotsiaalhoolekandeosakonnale või Tallinna Transpordiametile.
(5) Ühe sõidu sooduspiletit on elukohast sõltumata õigus kasutada järgmistel isikutel allnimetatud dokumentide alusel:
1) õpilane, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht ei ole Eesti Vabariik - IYTC noortekaart või ISICu õpilaspilet (ISIC Scholar);
2) üliõpilane - Eesti üliõpilaspilet, ISICu üliõpilaspilet (SEB ISIC Tudeng Electron või Swedbanki ISIC MasterCard Tudengikaart) või IYTC noortekaart;
3) pensionär - Eesti Vabariigi pensionitunnistus koos isikut tõendava dokumendiga;
4) raske või keskmise puudega 19-aastane ja vanem isik - isikut tõendav dokument kas koos Sotsiaalkindlustusameti väljastatud puuet tõendava dokumendi või koos Eesti Vabariigi pensionitunnistusega;
5) kolme ja enama lapsega pere vanem (kes ei ole tallinlane) - kohaliku omavalitsuse sotsiaalhoolekandeosakonna tõend koos isikut tõendava dokumendiga.
(6) Ühe tunni sooduspiletit, 30 päeva sooduspiletit ning Elroni ja Tallinna soodusühispiletit on ühistranspordis elukohast sõltumata õigus kasutada järgmistel isikutel allnimetatud dokumentide alusel:
1) üliõpilane - valideeritud isikustatud Ühiskaart koos isikut tõendava dokumendiga või Eesti üliõpilaspilet või ISICu üliõpilaspilet (SEB ISIC Tudeng Electron või Swedbanki ISIC MasterCard Tudengikaart) või IYTC noortekaart. Üliõpilase isikuandmed peavad olema kantud EHISesse;
2) pensionär - valideeritud isikustatud Ühiskaart koos isikut tõendava dokumendiga, kui tema andmed on kantud SKAISi;
3) raske või keskmise puudega 19-aastane või vanem isik - valideeritud isikustatud Ühiskaart koos isikut tõendava dokumendiga;
4) kolme ja enama lapsega pere vanem (kes ei ole tallinlane) - valideeritud isikustatud Ühiskaart koos isikut tõendava dokumendiga ja kohaliku omavalitsuse sotsiaalhoolekandeosakonna tõend.
(7) Sõidusoodustuse saamiseks peavad olema täidetud käesolevas paragrahvis ja peatükis 4 sätestatud tingimused.
(8) Kolme ja enama lapsega pere vanemal, kes ei ole tallinlane, tuleb Ühiskaardi isikustamisel aktiveerida Ühiskaardi kontol sõidusoodustus kas müügipunktis või veebilehel www.pilet.ee, tehes märke lahtrisse „Olen sooduspiletiga sõitja. Esitan vajaduse korral sõidusoodustuse õigust tõendava dokumendi“.
(9) Sõidusoodustuse õiguse tõendamiseks tuleb kontrolliõigusega ametiisikule esitada kas paberpilet koos sõidusoodustuse õigust tõendava dokumendiga või valideeritud isikustatud Ühiskaart koos isikut tõendava dokumendiga. Kui sõidusoodustuse õigust ei saa elektroonilistest registritest kontrollida, tuleb lisaks esitada muu sõidusoodustuse õigust tõendav dokument.
§ 51. Sõidusoodustuse õigus ja seda tõendavad dokumendid avalikul laevaliinil Tallinn-Aegna-Tallinn
2) kuni 16-aastane puudega isik ja tema saatja - Sotsiaalkindlustusameti väljastatud puuet tõendav dokument koos isikut tõendava dokumendi või õpilaspiletiga. Puudega isiku saatjalt dokumenti ei nõuta;
3) 16-aastane ja vanem sügava puudega isik ja tema saatja - Sotsiaalkindlustusameti väljastatud puuet tõendav dokument koos isikut tõendava dokumendiga. Puudega isiku saatjalt dokumenti ei nõuta;
4) sügava või raske nägemispuudega isik ja tema saatja - Sotsiaalkindlustusameti väljastatud puuet tõendav dokument koos isikut tõendava dokumendiga. Puudega isiku saatjalt dokumenti ei nõuta.
(2) Sooduspiletit on õigus kasutada järgmistel isikutel (kelle rahvastikujärgne elukoht on Eesti Vabariik):
1) õpilane - Eesti õpilaspilet, ISICu õpilaspilet (ISIC Scholar) või IYTC noortekaart;
2) 65-aastane ja vanem isik - isikut tõendav dokument.
(3) Sõidusoodustust kasutaval sõitjal peab olema sõidusoodustuse õigust tõendav dokument. Sõidusoodustuse õiguse tõendamiseks tuleb kontrolliõigusega isikule esitada sõidupilet koos sõidusoodustuse õigust tõendava dokumendiga. Kui sõidusoodustuse õigust ei saa elektroonilistest registritest kontrollida, tuleb esitada muu sõidusoodustuse õigust tõendav dokument.
4. peatükk SÕIDU EEST TASUMINE
§ 6. Sõitja kohustused
Sõitja on kohustatud:
1) omama ühissõidukis sõiduõigust tõendavat dokumenti;
2) valideerima Ühiskaardi või samaväärse andmekandja või QR-pileti koodi igal ühissõidukisse, v.a laeva sisenemisel. Ühiskaardi kontol olev sõidupilet ja/või aktiveeritud sõidusoodustus annab sõiduõiguse pärast Ühiskaardi või samaväärse andmekandja valideerimist. QR-pilet annab sõiduõiguse pärast koodi valideerimist. Juhi poolt müüdavat ribakoodiga tunnipiletit peab valideerima järgnevatel sisenemistel pileti kehtivusaja jooksul;
3) tuvastama sõiduõiguse olemasolu, mille olemasolust või puudumisest annavad valideerimisel märku heli- ja valgussignaal ning seadme ekraanil kuvatav tekst. Avalikul laevaliinil Tallinn-Aegna-Tallinn tuvastab sõitja sõiduõiguse kontrolliõigusega isik.
§ 7. Validaator
(1) Validaatori juhtpaneelil on ekraan, puutenupud ja indikaatortuled ning helisignaali väljundid. Ühissõiduki esiukse juures oleval validaatoril on lisaks optiline QR-koodi lugeja ja pangakaartide kleebised (Visa/MasterCard).
(2) Validaator on töökorras, kui ekraanil on kuvatud: kohanimi Tallinn, kellaaeg ja tekst „Näita kaarti!".
(3) Olenevalt Ühiskaardi kontol olevast sõidupiletist või sõidusoodustuse olemasolust kuvatakse Ühiskaardi valideerimisel ekraanil järgmist teavet:
1) teave sõiduõiguse olemasolu kohta, kui sõitjal on tähtajatu tasuta sõidu õigus (tekst „Pilet kehtib");
2) päevapileti kehtivuse viimane kuupäev, kui kehtivus lõppeb pärast transpordipäeva lõppu (näiteks „Pilet kehtib: 15.06.2014") või valideerimisvahemiku lõppaeg, kui kehtivus lõppeb enne transpordipäeva lõppu (näiteks „Pilet kehtib: 23:15");
3) tunnipileti valideerimisvahemiku lõppaeg (näiteks „Pilet kehtib 13:50");
4) raha jääk Ühiskaardi kontol (näiteks tunnipileti müügil kaardikontol oleva raha eest „Müüdud: 1 pilet 1,10 €. Raha jääk 2,15 €"). See teave kuvatakse ainult juhul, kui summa on 50 eurot või vähem;
5) lisapiletite ostmisel kuvatakse kõigepealt kaardiomaniku pileti kehtivus koos raha jäägiga (näiteks „Pilet kehtib: 23:15. Raha jääk: 3,25 €"). Pärast parema noolenupu iga puudutamist kuvatakse, mitu piletit on valitud (näiteks „2 piletit 2,20 €. Kinnituseks vali OK"). Kahe lisapileti ostmise korral kuvatakse pärast OK-nupu puudutamist tekst „2 piletit 2,20 €. Näita kaarti!" ja pärast kaardi valideerimist „Müüdud: 2 piletit 2,20 €. Raha jääk: 1,05 €". Järgmistel valideerimistel (tunni aja jooksul samas või teistes ühissõidukites) kuvatakse tekst „Kehtib 3 piletit 23:15. Raha jääk: 1,05 €";
6) kui validaator otsib keskserverist teavet pileti või raha jäägi kohta, kuvatakse tekst „Otsin piletit… Palun oota!".
7) Kui kaardikontol ei ole piletit ega raha, kuvatakse tekst „Puudub sõiduõigus. Osta pilet juhilt".
(4) Kui validaatori lugemisvälja asetada näiteks rahakott, kus on mitu kontaktivaba kaarti, kuvatakse ekraanil tekst „Leitud mitu kaarti. Vali üks kaart".
(41) QR-pileti kood valideeritakse, kasutades ühissõiduki esiukse juures asuva validaatori koodilugejat. Ekraanil kuvatakse tekst „Pilet kehtib, jääk (näiteks 3) sõidukorda".
(5) Kui validaatori lugemisvälja asetada kaart, mis ei ühildu e-piletimüügisüsteemiga, kuvatakse ekraanil tekst „Tundmatu kaart. Vali sobiv kaart".
(6) Kui validaator on suletud piletite kontrolliks, kuvatakse ekraanil tekst „Suletud. Piletite kontroll".
(7) Indikaatortulede tähendused:
1) roheline tuli - sõiduõigus kehtib või tunnipileti müük õnnestus;
2) punane tuli - sõiduõigus puudub ning Ühiskaardi kontol ei ole piisavalt raha tunnipileti ostmiseks või pangakaart on blokeeritud.
(8) Helisignaalide tähendused:
1) üks pikk signaal - sõiduõigus kehtib (Ühiskaardi kontol on kehtiv sõidupilet või on aktiveeritud sõidusoodustus) või tunnipileti müük õnnestus;
2) kaks lühikest signaali - sõiduõigus puudub (Ühiskaardi kontol ei ole piisavalt raha tunnipileti ostmiseks või viga andmekandja või QR-pileti lugemisel või pangakaart on blokeeritud).
(9) Validaator ei ole töökorras, kui ekraanil on kuvatud tekst „Süsteem suletud" või ekraan on tühi. Kui ekraanil on kuvatud tekst „Süsteem suletud", peab sõitja teavitama ühissõiduki juhti. Kui ekraan on tühi, tuleb valideerimiseks kasutada teist validaatorit. Kui ka teised validaatorid pole töökorras, tuleb sellest teavitada ühissõiduki juhti.
§ 8. Müügikanalid
(1) Müügipunktis, telefonioperaatori vahendusel ja internetipanga kaudu veebilehel www.pilet.ee saab osta elektroonilisi sõidupileteid ja laadida Ühiskaardi kontole raha.
(2) Ühissõiduki juhilt saab sularaha eest osta ühe tunni pileti või ühe tunni sooduspileti.
(3) Validaatori abil saab osta:
1) Ühiskaardi kontol oleva raha eest endale ühe tunni pileti või ühe tunni sooduspileti ning kuni viiele kaaslasele tunnipileti;
2) kontaktivaba pangakaardiga endale ja kuni viiele kaaslasele tunnipileti.
(4) QR-pileti saab osta:
1) veebilehelt www.pilet.ee (pilet saadetakse ostja e-posti aadressile ja kuvatakse veebilehel www.pilet.ee);
2) nutiseadme rakenduse pilet.ee kaudu;
3) piletiautomaadist tavalise või kontaktivaba pangakaardiga.
(5) Tallinn Cardi saab osta veebilehelt www.tallinncard.ee või Tallinn Cardi müügipunktidest.
§ 9. Sõidu eest tasumine
(1) Ühiskaardi valideerimisel tuvastab e-piletisüsteem kehtiva sõidupileti ja sõidusoodustuse olemasolu. Kui sõitja Ühiskaardi kontol ei ole sõidupiletit ega aktiveeritud sõidusoodustust, kuid sinna on laaditud raha, aktiveerub valideerimisel ühe tunni pilet. Kui Ühiskaarti valideeritakse ühe tunni pileti kehtivuse ajal, ei müüda uut tunnipiletit, vaid ekraanil kuvatakse Ühiskaardi konto teavet. Kui Ühiskaardi kontol ei ole piisavalt raha, kehtivat sõidupiletit ega aktiveeritud sõidusoodustust, tuleb sõitjal osta ühissõiduki juhilt ühe sõidu pilet või laadida mobiilse seadmega Ühiskaardi kontole raha juurde.
(2) Ühiskaardi kontol oleva raha eest on võimalik validaatori abil osta ühe tunni pilet korraga kuni kuuele isikule: üks tunnipilet Ühiskaardi omanikule ja kuni viis lisapiletit. Ühiskaardi omanik kas tuvastab Ühiskaarti valideerides oma sõiduõiguse (kui tal on kehtiv tunni- või päevapilet) või ostab endale tunnipileti, valib seejärel noolenupu abil lisapiletite arvu ning puudutab nuppu OK. Lisapiletite ostu kinnitamiseks tuleb Ühiskaart uuesti validaatori juhtpaneeli ette asetada ja oodata kinnitavat heli- ja valgussignaali. Lisapilet on täishinnaga pilet ka juhul, kui Ühiskaart on isikustatud ja selle omanikul on kas tasuta sõidu õigus või sooduspileti kasutamise õigus. Lisapilet kehtib koos Ühiskaardiga, millega lisapilet osteti. Sõltumata Ühiskaardiga ostetud lisapiletite arvust piisab piletite kehtivusajal igal järgneval ühissõidukisse sisenemisel Ühiskaardi ühekordsest valideerimisest.
(3) Kui transpordipäeva jooksul Ühiskaardi kontol oleva raha eest ostetud tunnipiletite maksumus ületab ühe päeva pileti maksumuse, siis arvestatakse tunnipiletid ümber ühe päeva piletiks. Tunnipiletite automaatseks ümberarvestamiseks ühe päeva piletiks peab enne kolmandat valideerimist olema Ühiskaardi kontol raha vähemalt ühe tunnipileti hinna ulatuses. Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud lisapileteid ei võeta arvesse tunnipiletite päevapiletiks ümber arvestamisel.
(4) Ühiskaardi kontole ostetud 30 päeva pilet kehtib kas alates ostuhetkest või ostja määratud kuupäevast alates kella 00.00st kuni 30. päeval kella 23.59ni. 30 päeva pileteid on võimalik osta ette kuni kolmeks järjestikuseks ajavahemikuks. Soetatud 30 päeva pilet peab hakkama kehtima 70 päeva jooksul alates ostuhetkest.
(5) Ühiskaardi kontole ostetud 1, 3 või 5 päeva pilet kehtib alates esimesest valideerimisest ettenähtud arvu tunde (24, 72 või 120 tundi).
(6) Ühe sõidu pileteid müüb ühissõiduki juht ainult sularaha eest. Ühe sõidu pileti ostmiseks tuleb ühissõidukisse siseneda esiuksest. Ühe sõidu piletit ei valideerita ja selle peab sõidu lõpuni alles hoidma. Ühe sõidu pilet kehtib ainult sõidukis, kust pilet osteti.
(7) Ühisliinidel kehtivad käesolevas määruses nimetatud sõidupiletid ja -soodustused liini alguspunktist lõpp-punktini.
(8) Valideeritud Tallinn Card annab sõiduõiguse ühistranspordis. Sõitja on kohustatud Tallinn Cardi valideerima igal ühissõidukisse sisenemisel.
(9) QR-pileti kood valideeritakse ühissõiduki esiukse juures oleva validaatori abil. Selleks asetatakse nutiseadme ekraanil kuvatav või paberile prinditud QR-pilet koodilugeja ekraani juurde.
(10) Kontaktivaba pangakaardi asetamisel sõiduki esiukse juures oleva validaatori ekraani juurde müüakse kaardiomanikule ühe tunni pilet. Pangakaardiga ei saa osta ühe tunni sooduspiletit. Pangakaardiga ostetud ühe tunni pileti kehtivuse ajal tuleb pangakaart valideerida igal ühissõidukisse sisenemisel. Kui transpordipäeva jooksul pangakaardiga ostetud tunnipiletite maksumus ületab ühe päeva pileti maksumuse, siis arvestatakse tunnipiletid ümber ühe päeva piletiks.
11) Sõitja vastutab õige andmekandja valideerimise ja pangakaardi juhusliku valideerimisega sooritatud soovimatu piletiostu eest. Piletit tagasi ei osteta.
12) Avalikul laevaliinil Tallinn-Aegna-Tallinn korraldab sõidupiletite müüki vedaja, kellega on sõlmitud avaliku teenindamise leping. Käesoleva paragrahvi lõiked 1-11 ei laiene avalikul laevaliinil Tallinn-Aegna-Tallinn sõitjatele.
§ 10. „Pargi ja reisi" süsteem
(1) P&R süsteemi saavad samadel tingimustel kasutada nii tallinlased kui ka mittetallinlased ainult isikustatud Ühiskaardiga.
(2) P&R süsteemi kasutaja:
1) valideerib sõidukiga P&R parklasse sisenemiseks isikustatud Ühiskaardi, mille kontol on vähemalt kolm eurot (P&R pileti maksumus), mis valideerimise hetkel broneeritakse. Kaassõitjate olemasolu korral valitakse parklas validaatori noolenuppe kasutades kaassõitjate arv (kuni neli) ja kinnitatakse valik nupuga OK;
2) kasutab ühistransporti ja valideerib sama Ühiskaardi igal ühissõidukisse sisenemisel;
3) valideerib sama Ühiskaardi P&R parklast väljasõiduks;
4) teeb kõik punktides 1-3 loetletud toimingud ühe transpordipäeva jooksul.
(3) P&R pileti maksumuse broneering tühistatakse, kui P&R süsteemi kasutaja:
1) toimib käesoleva paragrahvi lõike 2 kohaselt;
2) lahkub parklast sõidukiga 15 minuti jooksul pärast sisenemist.
(4) Kui P&R süsteemi kasutaja ei valideeri oma sõite ühissõidukites ja/või tuleb sõidukile järele pärast transpordipäeva lõppu, ei kanta Ühiskaardi kontole P&R pileti maksumust tagasi. Kui P&R süsteemi kasutaja tuleb sõidukile järele järgmisel transpordipäeval, võetakse Ühiskaardi kontolt maha P&R ühe päeva pileti maksumus, kui ülejärgmisel transpordipäeval, siis kahe päeva pileti maksumus jne.
(5) Kui P&R süsteemi kasutaja Ühiskaardi kontol ei ole piisavalt raha, et teenuse eest tasuda, ei takista süsteem tal parklast väljasõitu, kuid blokeerib Ühiskaardi konto. Negatiivse saldoga Ühiskaardi konto jääb blokeerituks kuni võlgnevuse tasumiseni.
(6) Ühiskaardi kaotamise korral peab P&R süsteemi kasutaja helistama parkla tõkkepuu avamiseks parkla infoliini numbril. Tõkkepuu avamisel blokeeritakse isiku Ühiskaardi konto. Ühiskaardi konto taasavamiseks peab uue või ülesleitud Ühiskaardi uuesti isikustama.
§ 11. Sõidupiletite kehtivus
(1) Sõidupileteid tagasi ei osteta ja ümber ei vahetata. Sõitmata osa eest sõidupileti kehtivusaega ei pikendata ja sõidupileti hinda ei hüvitata.
(2) Ärajäänud, hilinenud või katkenud liiniveo tõttu sõitjale tekkinud kahju ei hüvitata. Sihtpunkti jõudmiseks kehtib ostetud sõidupilet teistes Tallinna ühtse piletisüsteemi ühissõidukites samal liikumisteel.
§ 12. Ühiskaardi soetamine, isikustamine ja kehtivus
(1) Ühiskaardi hind müügipunktis on kaks eurot.
(2) Ühiskaardi isikustamise hind müügipunktis on üks euro. Veebilehel www.pilet.ee ja Tallinna Linnavalitsuse teenindussaalis (Vabaduse väljak 7) on Ühiskaardi isikustamine tasuta.
(3) Isikustatud Ühiskaart on seotud rahvastikuregistris oleva isikukoodiga ja võimaldab Ühiskaardi omanikul kasutada sõidusoodustust vastavalt käesoleva määruse §-le 5.
(4) Sõidusoodustuse aktiveerimiseks tuleb Ühiskaart uuesti isikustada, kui soodustuse saamise alus (rahvastikuregistrijärgne elukoht, õpilase õppeasutus jms) on muutunud.
(5) Isikustatud Ühiskaart kehtib ainult koos isikut tõendava dokumendiga.
(6) Tallinna Linnavalitsus võib teha otsuse väljastada teatud sõitjakategooriatele tasuta Ühiskaardid.
§ 13. Ühiskaardi tagastamine
(1) Ühiskaardi saab tagastada kuue kuu jooksul alates kaardi ostmisest. Isikustamata Ühiskaardi saab tagastada Tallinna Linnakantselei teenindussaalis (Vabaduse väljak 7), Tallinna Vanasadama A- ja D-terminalis, Tallinna lennujaamas, Balti jaamas ja Tallinna bussijaamas asuvates müügipunktides. Isikustatud Ühiskaardi saab tagastada ainult Tallinna Linnakantselei teenindussaalis.
(2) Ühiskaardi tagasiostmisel tagastatakse selle hind kaks eurot ja kaardil olnud raha jääk, kui see on alla 20 euro. Kaarte, mille rahajääk on suurem kui 20 eurot, saab tagastada ainult Tallinna Linnakantselei teenindussaalis isikut tõendava dokumendi alusel.
(3) Kaardi hinda ei tagastata Ühiskaardi eest, mis on füüsiliselt rikutud, märgistatud või tasuta väljastatud.
§ 14. Ühiskaardi konto
(1) Ühiskaardi kontole saab laadida raha ja osta sõidupileteid ning seal saab aktiveerida sõidusoodustusi.
(2) Ühiskaardi kontol olevat rahajääki ja ostetud sõidupileteid saab kontrollida validaatori abil või veebilehel www.pilet.ee.
(3) Isikustatud Ühiskaardi kaotamise korral ei kao Ühiskaardi kontol olevad kehtivad sõidupiletid ja raha jääk, sest isikustamisel seotakse uus Ühiskaart sama isiku Ühiskaardi kontoga.
(4) Ühiskaardi kontol oleva rahajäägi tagastab Ridango AS kaardiomaniku taotluse alusel. Taotlusi võetakse vastu internetis ja Tallinna Linnavalitsuse teenindussaalis (Vabaduse väljak 7).
(5) Ühiskaardi kontole laaditud rahaga ei saa osta sõidupileteid avalikul laevaliinil Tallinn-Aegna-Tallinn.
5. peatükk SÕIDUÕIGUSE KONTROLLIMINE
§ 15. Sõiduõiguse kontrollimine
(1) Ühissõidukites kontrollivad sõiduõigust kontrolliõigusega ametiisikud.
(2) Sõitja on kohustatud kontrolliõigusega ametiisiku esimesel nõudmisel esitama sõiduõigust tõendava dokumendi. Koos isikustatud Ühiskaardiga esitatakse isikut tõendav dokument.
(1) Anda kõigile Tallinna ühistranspordi kasutajatele alates 16. märtsist 2020 kuni 31. maini 2020 tasuta sõidu õigus.
[RT IV, 29.05.2020, 59 - jõust. 01.06.2020]
(2) 30 päeva pileti, 30 päeva sooduspileti ja Tallinna-Harjumaa 30 päeva ühispileti kehtivus peatub alates 16. märtsist 2020. Nimetatud piletite kehtivus jätkub pärast 31. maid 2020 vastavalt pileti kehtivuse perioodi järele jäänud päevade võrra.
(3) Peatada ühissõiduki juhilt ostetavate paberpiletite müük kuni 31. augustini 2020.


Haigla funktsionaalse arengukava ja ehitusprojekti meditsiinitehnoloogia osa kinnitamise kord - sisukord
5 HAIGLA FUNKTSIONAALSE ARENGUKAVA JA EHITUSPROJEKTI MEDITSIINITEHNOLOOGIA OSA KINNITAMISE KORD
§ 1. Käesolev määrus kehtestab haigla funktsionaalse arengukava ja ehitusprojekti eelprojekti meditsiinitehnoloogia osa kinnitamise korra ning nõuded haigla funktsionaalsele arengukavale ja meditsiinitehnoloogia osale ehitusprojekti eri staadiumides.
§ 5. Haigla funktsionaalse arengukava ja ehitusprojekti eelprojekti meditsiinitehnoloogia osa läbivaatamiseks ning selle kohta arvamuse koostamiseks moodustatakse sotsiaalministri käskkirjaga komisjon. Komisjoni ettepaneku põhjal kinnitab sotsiaalminister haigla funktsionaalse arengukava ja haigla ehitusprojekti eelprojekti meditsiinitehnoloogia osa.
5. peatükk HAIGLA FUNKTSIONAALSE ARENGUKAVA JA EHITUSPROJEKTI MEDITSIINITEHNOLOOGIA OSA KINNITAMISE KORD
§ 17. Haigla funktsionaalse arengukava ja ehitusprojekti eelprojekti meditsiinitehnoloogia osa läbivaatamiseks moodustatava komisjoni koosseisu ja töökorra kinnitab sotsiaalminister käskkirjaga.
§ 18. Ehitusprojekti tellija või tema volitatud isik esitab komisjonile taotluse haigla funktsionaalse arengukava etapi või ehitusprojekti eelprojekti meditsiinitehnoloogia osa läbivaatamiseks ning läbivaatamisele kuuluva materjali elektrooniliselt ja vähemalt ühes eksemplaris paberkandjal.
§ 19. Komisjon teeb sotsiaalministrile ettepaneku haigla funktsionaalse arengukava etapi või ehitusprojekti eelprojekti meditsiinitehnoloogia osa kinnitamiseks või tagasilükkamiseks 45 tööpäeva jooksul taotluse registreerimisest Sotsiaalministeeriumi kantseleis, lisades §-des 23, 231 ja 25 nimetatud kirjaliku arvamuse.
[RTL 2009, 80, 1169 - jõust. 26.10.2009]
§ 191. Komisjon võib teha haiglale ettepaneku arengukava etapi või ehitusprojekti eelprojekti meditsiinitehnoloogia osa korrigeerimiseks 45 tööpäeva jooksul ja korrigeeritud arengukava etapi või ehitusprojekti eelprojekti meditsiinitehnoloogia osa esitamiseks komisjonile läbivaatamiseks.
§ 20. Komisjon võib teha sotsiaalministrile ettepaneku kinnitada haigla funktsionaalne arengukava etapp või ehitusprojekti eelprojekti meditsiinitehnoloogia osa tingimustega, mis tuleb täita projekteerimise järgmises etapis.
§ 21. Haigla funktsionaalse arengukava etapi või ehitusprojekti eelprojekti meditsiinitehnoloogia osa, mis oluliste puuduste esinemisel tagasi lükatakse, võib ehitusprojekti tellija või tema volitatud isik esitada komisjonile uueks läbivaatamiseks parandatult või vaidlustada komisjoni arvamuses esitatud seisukohti.
§ 22. Sotsiaalminister kinnitab haigla funktsionaalse arengukava etapi või ehitusprojekti eelprojekti meditsiinitehnoloogia osa või lükkab tagasi viieteistkümne tööpäeva jooksul pärast komisjonilt ettepaneku saamist ja teavitab taotlejat kirjalikult, lisades §-des 23, 23¹ ja 25 nimetatud kirjaliku arvamuse.
Ehitusprojekti eelprojekti meditsiinitehnoloogia osa läbivaatamise kohta annab komisjon arvamuse, mis käsitleb: