Pinngortitamik illersuineq pillugu Inatsisartut inatsisaat nr. 29, 18. december 2003-meersoq
Kalâtdlit nunane píngortitamik avdlángutsailiuineK pivdlugo landstingip inatsisâ nr. 11, 12. november 1980-imêrsoK
Arfernik angisuunik illersuineq piniarnerlu pillugit Namminersorlutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 9, 6. december 2018-imeersoq
Nannunik piniarneq illersuinerlu pillugit Namminersorlutik Oqartussat nalunaarutaat nr 3, 14. september 2018-imeersoq
Timmissanik illersuineq piniarnerlu pillugit Namminersorlutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 1, 5. januar 2017-imeersoq
Timmissanik illersuineq piniarnerlu pillugit Namminersorlutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 30, 28. december 2016-imeersoq
Kalaallit Nunaanni masarsoqarfiit nunanit tamalaanit toqqarneqartut illersorneqarnissaat aamma timmissat imarmiut ilaasa illersorneqarnissaat pillugu Namminersorlutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 12, 1. juni 2016-meersoq
Namminersorlutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 7 tuttut nujuartat illersugaanerat piniagaanerallu pillugit 27. juni 2013-imeersoq
Namminersorlutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 8 umimmaat illersugaanerat piniagaanerallu pillugit 27. juni 2013-imeersoq
Namminersorlutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 9 umimmaat illersugaanerat piniagaanerallu pillugit 11. juli 2012-meersoq
Puisinik illersuineq piniarnerlu pillugit Namminersorlutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 16, 12. november 2010-meersoq
Arfernik angisuunik illersuineq piniarnerlu pillugit Namminersorlutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 11, 16. juli 2010-meersoq
Ivittuut Kangilinnguillu eqqaanni nunap allanngutsaaliorneqarnissaa pillugu Namminersorlutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 4, apriilip 12-ani 2010-meersoq
Arfernik angisuunik illersuineq piniarnerlu pillugit Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 9, 17. april 2009-meersoq
Timmissat illersorneqarnerat piniagaanerallu pillugit Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 8, 2. marts 2009-meersoq
Pinngortitap illersorneqarnera pillugu naammagittaalliuuteqartarfik pillugu Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 6, 12. februar 2009-imeersoq
Kuussuup (Austmannadalen) eqqissisimatitaanera pillugu Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 23, 14. juli 2008-imeersoq
Kitsissunnguit eqqissisimatitaanissaat pillugu Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaannut siunnersuut nr. 11, 17. april 2008-meersoq
Ilulissat Kangerluata, Kangiata, eqqissisimatinneqarnissaa pillugu Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 10, 15. juuni 2007-imeersoq
Aavernik illersuineq piniarnerlu pillugit Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 20, 27. oktober 2006-imeersoq
Nannunik illersuineq piniarnerlu pillugit Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 21, 22. september 2005-imeersoq
Qeqertap Uunartup ilaata, Nanortallup Kommunianiittup, eqqissisimatitaanissaa pillugu Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 11, 19. april 2005-imeersoq
Qinnguata Qooruata, Qinngup Kujalliup, Tasersuup, Kuussuup kiisalu Kuussuarmiit Qasigeernermi orpeqarfiup tungaanut nunatap eqqissisimatitaanissaat pillugit Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 12, 19. april 2005-imeersoq
Kukiffaajuup eqqissisimatitaanera pillugu Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 13, 13. september 2004-meersoq
Nunat tamat akornanni uumasut nujuartat aamma nunami naasut nungutitaanissamut ulorianartorsiortitaasut niuerutigineqartarnerat pillugu isumaqatigiissut (Washington-imi isumaqatigiissut/CITES) 3. marts 1973-imeersoq tunngavigalugu uumasut nujuartat aamma nunami naasut il.il. anninneqartarnerat eqqunneqartarnerallu pillugit Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 12, 13. september 2004-meersoq
Qilalukkanik qaqortanik qernertanillu illersuineq piniarnerlu pillugit Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 2, 12. februar 2004-meersoq
Ilulissat Kangerluata, Kangiata, eqqissisimatitassanngortinnera pillugu Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 7, 25. marts 2003-meersoq
Tuttut illersugaanerat pillugu Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 8, 8. februar 2001-imeersoq
Umimmaat illersugaanerat pillugu Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 9, 8. februar 2001-imeersoq
Ivittuut kommunianni Ikkap kangerluata iluani qinnguata eqqissisimatitaanissaa pillugu Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 11 25. april 2000-imeersoq
Nuup Kommuniani Akiliata eqqissisimatitaalernera pillugu Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 19, 1. november 1998-imeersoq
Piniarnermik aalisarnermillu nakkutilliisut suliassaat pisinnaatitaaffiilu pillugit Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 28, 30. oktober 1998-imeersoq
Kalaallit Nunaata Kitaani, Maniitsup kommuneani, Arnangarnup Qooruata allanngutsaaliorneqarnera pillugu Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 31 ulloq 20. oktober 1989-imeersoq
Kalaallit Nunaanni ukallinik eqqissisimatitsineq pillugu Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 19 ulloq 17. maj 1989-imeersoq
Qimusseriarsuarmi uumasunik eqqissisimatitsivik pillugu Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 21 ulloq 17. maj 1989-imeersoq
Kalaallit Nunaanni teriannissat eqqissisimatitaanerat pillugu Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 20 ulloq 17. maj 1989-imeersoq
Puisit ilaasa piaraasa amiisa il.il. eqquteqqusaanngiinnerat pillugu Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 8, 18. november l983-imeersoq
Inatsisip siunertaa atuuffialu
§ 1. Inatsisartut inatsisaatigut Kalaallit Nunaanni pinngortitaq illersueqataaffigineqassaaq. Illersuineq pissaaq uumassusileqarfiit piujuaannarnissaat tunngavigalugu, mianersornissamik tunngavissat naapertorlugit aamma inuit inuunerminni atugarisaat aammalu uumasut naasullu piujuaannarnissaat ataqqillugit.
Imm. 2. Inatsisartut inatsisaanni pingaartumik anguniagaapput:
1) uumassusillit assigiinngitsut amerlassusiisa assigiinngiiaarnerisalu, tassunga ilaallutik uumassusillit kingornussisarnermut pisataat, uumasut aalajangersimasut, uumasut najugannaavi uumasoqarfiillu, illersorneqarnissaat,
2) uumassusileqarfinnik piujuaannartitsineq tunngavigalugu pisuussutinik uumassusilinnik iluaquteqarnissaq,
3) nunami nalillit pigiinnarnissaat paaqqutarinissaallu,
4) innuttaasut pinngortitami pisuussuteqaqisumi angalaarlutillu uninngaarsinnaanissaasa periarfissinneqarnissaat,
5) nunarsuarmioqatigiit pinngortitaq pillugu isumaqatigiissutaasa pisariaqarnera naapertorlugu Kalaallit Nunaanni inatsisiliornermi atuuttussanngortinneqartarnissaasa qulakkeerneqarnissaat.
Imm. 3. Tamatuma saniatigut Inatsisartut inatsisaatigut makku qulakkeerinneqataaffigineqassapput:
1) nunami imaanilu uumasut nujuartat, naasut uumasuaqqallu isaannarmik takuneqarsinnaan-ngitsut inuiaqatigiinnillu kalaallinit pigineqartut kingornussisarnermut timiminni pisataasa inuiaqatigiinnut iluaqutissanngortinneqarnissaat, aamma
2) pinngortitap inuillu peqqissusiisa uumassusillit kingornussisarnermut timiminni pisattamikkut allanngortitaasut iluaqutigineqarnerannut, atugaanerannut aqunneqarnerannullu atatillugu illersorneqarnissaat.
§ 2. Inatsisartut inatsisaat nunami imaanilu aalisarnikkut oqartussaaffigineqartumi atuuppoq. Kapitali 7, 8, 12, 13, 14 aamma 15 aalajangersakkanik imaqarput taamaallaat illoqarfiit nunaqarfiillu killeqarfiisa avataannut atuuttunik.
§ 3. Inatsisartut inatsisaat atuuppoq uumasunut nujuartanut, tassaasunut; uumasut miluumasut, timmissat aamma uumasut allat nunatsinni pinngortitami uumasuusut.
Imm. 2. Inatsisartut inatsisaat aalisakkanut, uillunut, kinguppannut aamma uumasunut allanut qimerloqanngitsunut, taratsumi imermilu uumasuusunut atuutinngilaq taamaattorli § 5, imm. 1, nr. 6 takuuk.
Imm. 3. Inatsisartut inatsisaat pinngortitami naasunut, aamma immami naasunut, atuuppoq.
§ 4. Pisuussutinik uumaatsunik, tassunga ilaallutik aatsitassat, misissueqqaarnernut, misissueqqissaarnernut iluaquteqarniarnernullu atatillugu pinngortitamut tunngatillugu illersuineq pillugu malittarisassiortarneq Inatsisartut inatsisaannut ilaatinneqanngilaq. Malittarisassat tamakkununnga tunngasut inatsisit suliarineqartartunut taamaattunut piginnaatitsissutit nalunaarutigineqarnerannut imaluunniit akuersissutinut tunngavigineqartut tunngavigalugit kiisalu tamakku oqartussaasutut ataatsimoortillugit suliarineqarnerannut atatillugu aalajangersarneqartassapput.
Uumasunik miluumasunik timmissanillu illersuineq
§ 5. Uumasut miluumasut aamma timmissat illersorneqarnissaat pillugu Naalakkersuisut malittarisassiorsinnaapput, taamatuttaaq makku pillugit:
1) Uumasunik aalajangersimasunik, uumasoqatigiinnik uumasoqatigiilluunniit ilaannik eqqissisimatitsineq.
2) Suiaassuseq, utoqqaassuseq angissuserlu tunngavigalugit piniarnermik malittarisassaqartitsineq.
3) Piffissanik piniarsinnaaffiusunik aalajangersaaneq.
4) Sumiiffinni erseqqinnerusumik killilikkani piniaqqusinnginneq.
5) Kalaallit Nunaanni tamarmi imaluunniit sumiiffinni erseqqinnerusumik killilikkani uumasunik miluumasunik kiisalu timmissanik pisassiissutinik aalajangersaasarneq.
6) Uumasut miluumasut timmissallu nerissaqarnissamut tunngavigisaannik illersuineq.
7) Pisortat aqutsinissaannut pilersaarutinik akuersissuteqartarneq.
8) Sumiiffinni erseqqqinnerusumik killilikkani aamma/imaluunniit piffissami aalajangersimasumi angalasoqaqqusinnginneq.
9) Sumiiffinni erseqqinnerusunik killilikkani aamma/imaluunniit piffissami aalajangersimasumi suliaqartoqaqqusinnginneq.
Imm. 2. Naalakkersuisut miluumasunik timmissanillu illersuinermut malittarisassiortillutik uumasut piaqqiornerminni iluatsitsinerpaanissaat qularnaarniartassavaat, aamma uumasut taakku piaqqiornermik nalaanni sapinngisamik eqqissisimatitaanissaat.
Imm. 3. Naalakkersuisut miluumasunik timmisanillu illersuinermut malittarisassiortillutik Piniarnermut Siunnersuisoqatigiit tusarniartassavaat.
§ 6. § 5 malillugu illersuineqaraluarpalluunniit Kalaallit Nunaata piniagassatigut pisuussutaasa nalunaarsorneqarnerannut atatillugu imaluunniit ilisimatuussutsikkut misissuinernut atatillugu piniarnissamut Naalakkersuisut akuersissuteqarsinnaapput.
Imm. 2. Inuit, suliffeqarfiit pisortalluunniit suliffeqarfii uumasunik timmissanillu kapitalimi matumani pineqartunik iluaquteqarniarsinnaatitaasut Naalakkersuisut piumaffigisinnaavaat uumasut timmissallu pisatik pillugit paasissutisseeqqullugit ilisimatuussutsikkut misissuinernut atatillugu. Inuit, suliffeqarfiit pisortallu suliffeqarfii taamatuttaaq Naalakkersuisut peqqusinnaavaat uumasut miluumasut timmissallu pisatik pillugit suugaluartunilluunniit paasissutisseeqqullugit ilisimatuussutsikkut misissuinermi atugassanik, imaluunniit piniarnerup allaffissornikkut aqunneqarnerani atugassanik.
Uumasunik allanik illersuineq
§ 7. Uumasut allat kapitali 2-mi taaneqanngitsut, ilaatigut sullernit uumasullu qimerloqanngitsut allat, illersorneqarnissaat pillugu Naalakkersuisut malittarisassiorsinnaapput, taamatuttaaq makku pillugit:
2) Kalaallit Nunaanni tamarmi imaluunniit sumiiffinni erseqqinnerusunik killilikkani piniaqqusinnginneq, aalisaqqusinnginneq katersueqqusinnginnerluunniit.
3) Piniariaatsinik, aalisariaatsinik katersueriaatsinillum aalajangersaaneq.
4) Pisortat aqutsinissaannut pilersaarutinik akuersissuteqartarneq.
5) Sumiiffinni erseqqinnerusumik killilikkani aamma/imaluunniit piffissami aalajangersimasumi angalaqqusinnginneq.
6) Sumiiffinni erseqqinnerusumik killilikkani aamma/imaluunniit piffissami aalajangersimasumi arlaannik igerlataqaqqusinnginneq.
§ 8. § 6 uumasunut kapitalimi matumani taaneqartunut taamatuttaaq atuuppoq.
Naasunik pinngortitami namminneerlutik naasartunik illersuineq
§ 9. Naasut pinngortitami namminneerlutik naasartut illersorneqarnissaat pillugu Naalakkersuisut malittarisassiorsinnaapput, taamatuttaaq makku pillugit:
1) Naasunik aalajangersimasunik, naasoqatigiinnik naasoqatigiilluunniit ilaannik eqqissisimatitsineq.
2) Piffissani aalajangersimasuni aamma/imaluunniit sumiiffinni erseqqinnerusumik killilikkani naasunik pinngortitami nammineq naasartunik katerseqqusinnginneq.
3) Pisortat aqutsinissaannut pilersaarutinik akuersissuteqartarneq.
4) Sumiiffinni erseqqinnerusumik killilikkani aamma/imaluunniit piffissami aalajangersimasumi angalasoqaqqusinnginneq.
5) Sumiiffinni erseqqinnerusumik killilikkani aamma/imaluunniit piffissami aalajangersimasumi arlaannik igerlataqaqqusinnginneq.
§ 10. § 9 malillugu illersuisoqaraluarpalluunniit Naalakkersuisut naasunik pinngortitami namminneerlutik naasartunik ilisimatuussutsikkut misissuinernut atatillugu katersuinissamut akuersissuteqarsinnaapput.
Nunaminertanik kiisalu tatsinik imartanillu eqqissisimatsineq
§ 11. § 1-mi siunertat taaneqartut isumaginissaat siunertaralugu Naalakkersuisut kapitalimi matumani malittarisassat malillugit nunaminertat aamma tatsit imartallu eqqissisimatinneqarnissaat aalajangersinnaavaat, tamatumani imaq aalisarnikkut oqartussaaffigisaq ilanngullugu.
Imm. 2. Eqqissisimatitsinerni anguniarneqassaaq sapinngisamik uumasoqarfiit avatangiisaasalu sukumiinerusumik killilikkat illersorneqarnissaat.
Eqqissisimatitsinissat suliassiissutigineqartarnerat
§ 12. Eqqissisimatitsinissaq Naalakkersuisunit suliassanngortinneqarsinnaavoq, imaluunniit kommunalbestyrelsip susassaqartup imaluunniit peqatigiiffiup, suliniaqatigiiffiup assigisaasaluunniit Naalakkersuisunit akuerineqarsimasup eqqissisimatitsinissamik siunnersuummik Naalakkersuisunut saqqummiussaqarneratigut.
Imm. 2. Imm. 1 malillugu peqatigiiffik, suliniaqatigiiffik assigisaaluunniit eqqissisimatitsinissamik suliassanngortitsinissamut akuerineqarsinnaavoq, peqatigiiffik il.il. pineqartoq Kalaallit Nunaanni angerlarsimaffeqarpat sinniisuutitaqarpalluunniit, sulinerminut malittarisassaqarpat ilaasortallu allattorsimaffiannik peqarpat.
Imm. 3. Eqqissisimatitsinissamik siunnersuummi kommunalbestyrelsimit imaluunniit peqatigiiffimmit, suliniaqatigiiffimmit assigisaannilluunniit saqqummiunneqartumi minnerpaatut nalunaarneqarsimassapput sumiiffik eqqissisikkusutaq, atuisinnaatitaanermut pisinnaatitaaffiit siunnersuummit attorneqartussat, kiisalu siunnersuutip siunertaanut tunngavilersuutinullu nassuiaat.
Imm. 4. Naalakkersuisut aalajangissavaat eqqissisimatitsinissamik siunnersuut kommunalbestyrelsimit imaluunniit peqatigiiffimmit, suliniaqatigiiffimmit assigisaannilluunniit saqqummiunneqartoq ingerlateqqinneqassanersoq. Naalakkersuisut kommunalbestyrelsi imaluunniit peqatigiiffik, suliniaqatigiiffik assigisaaluunniit siunnersuuteqarsimasoq aalajangiinerup inerneranik ilisimatissavaat.
Imm. 5. Eqqissisimatitsinissamik suliap ingerlateqqinneqarnissaanik Naalakkersuisut aalajangiineri naammagittaalliuutigineqarsinnaanngillat.
Eqqissisimatitsinissap suliarineqarnera
§ 13. Naalakkersuisut eqqissisimatitsinissamik suliamik aallartitsippata imaluunniit kommunalbestyrelsimit imaluunniit peqatigiiffimmit, suliniaqatigiiffimmit assigisaannilluunniit eqqissisimatitsinissamik siunnersuutip ingerlateqinneqarnissaanik aalajangiippata innuttaasut eqqissisimatitsinissamik siunnersuummik ilisimatinneqassapput tusagassiutitigut nuna tamakkerlugu saqqummersartutigut, pisariaqarpallu najukkani paasissutissanik siammarterutitigut ilisimatitsinikkut.
Imm. 2. Inuit, ingerlatseqatigiiffiit, oqartussat, suliffeqarfiit suliniaqatigiiffiillu il.il. siunnersuut malillugu nunaminertamik atuisinnaatitaasut, kommunalbestyrelsit pineqartut kiisalu peqatigiiffiit, suliniaqatigiiffiit assigisaallu siunnersuummi annertuumik soqutigisaqarsorinartut siunnersuut pillugu immikkut ilisimatinneqassapput.
Imm. 3. Imm. 1-2 malillugit ilisimatitsissutini aalajangerneqassaaq akerliliilluni nalunaarutaajunnartut taarsiiffigineqarnissamillu piumasaqaataajunnartut saqqummiun-neqarnissaannut sivikinnerpaamik qaammatinik marlunnik piffissalerlugit killiligaasut.
Imm. 4. Imm. 3-mi piffissamik killiliilluni aalajangersakkap iluani taarsiiffigineqarnissamik piumasaqaammik saqqummiussisoqarsimanngippat kingusinnerusukkut eqqissisimatitsinermik pissuteqartumik annaasaqarnerup kingunerisaanik taarsiissuteqartoqarsinnaanngilaq.
Inaarutaasumik eqqissisimatitsinissamik siunnersuutip inatsisitigut sunniutissai
§ 14. Nalunaartussaanerup § 13-imi taaneqartup saqqummerneraniit eqqissisimatitsinissamut siunniunneqartumut tunngatillugu pinngitsoortitsisinnaasunik akornutaasinnaasunilluunniit iliuuseqartoqassanngilaq.
Taarsiiffigineqaqqusinnaaneq
§ 15. Naalakkersuisut piginnaatitaapput pigisanik arsaarinnissuteqarnikkut pigisanik aalaakkaasunik, inatsisartut inatsisaat manna malillugu eqqissisimatitsinissap anguneqarnissaanut pisariaqartinneqartunik, pissarsinissaminnut. Arsaarinninneq pissaaq arsaarinnittarneq pillugu inatsisartut inatsisaanni malittarisassat malillugit.
Eqqissisimatitsinerup piviusunngortinneqarnera tamanullu nalunaarutigineqarnera
§ 16. Piffissamik killiliineq § 13-imi taaneqartoq qaangiuppat Naalakkersuisut aalajangiiffigissavaat eqqissisimatitsinissaq piviusunngortinneqassanersoq. Eqqissisimatitsineq pillugu aalajangiineq uku pillugit aalajangersakkanik imaqassaaq:
1) Eqqissisimatitsinerup siunertaa.
2) Eqqissisimatitsinerup annertussusia.
3) Eqqissisimatisinermi malittarisassat sukumiinerusut.
4) Eqqissisimatitsinerup piviusunngortinnissaanut atuisut imaluunniit kommunalbestyrelsip pineqartup iliuuserineqarsinnaasutut aalajangiiffigisassaat.
5) Eqqissisimatitsinermi aalajangersakkat malinneqarnerannik nakkutilliineq.
6) Paaqqutarinninnermut qanoq iliuusaasinnaasut naammassineqarnissaat.
7) Eqqissisimatitsinermi aalajangersakkat saneqqunneqarnissaannut immikkut akuersissuteqartarneq.
8) Pisortat ingerlatsinissaannut pilersaarusiorneq.
Imm. 2. Imm. 1 malillugu Naalakkersuisut aalajangiinerat sapinngisamik piaarnerpaamik tusagassiutini nuna tamakkerlugu saqqummersartuni pisariaqartitsinerlu malillugu najukkani paasissutissanik siammarterutitigut saqqummiunneqassaaq. Inuit, oqartussat, peqatigiiffiit, suliniaqatigiiffiit assigisaallu § 13-imi, imm. 2-mi taaneqartut Naalakkersuisut immikkut ilisimatissavaat.
Eqqissisimatitsinerit atorunnaarsitaaneri aammalu allanngortinneqarneri
§ 17. Eqqissisimatitsineq inatsisip atulernerata kingornatigut atorunnaarsinneqartoq allanngortinneqartorluunniit eqqissisimatitsinerup piviusunngortinneqarnerani suleriaatsit malillugit suliarineqassaaq.
Imm. 2. Imm. 1 aamma atuuppoq eqqissisimatitsinernut inatsisip atuutilinnginnerani Naalakkersuisut atulersissimasaannut.
Imm. 3. Kommunini eqqissisimatitsinerit inatsisip atuutilinnginnerani Naalakkersuisut akuersinerisigut pisimasut atorunnaarsinneqarsinnaapput Naalakkersuisut tamanna taperserpassuk. Kommunini eqqissisimatitsinerit allat kommunalbestyrelsimit pineqartumit atorunnaarsinneqarsinnaapput, Naalakkersuisut ilisimatillugit. Kommunalbestyrelsi pisussaavoq kommunimi eqqissisimatitsinerit atorunnaarnerat pillugu innuttaasut ilisimatissallugit.
Imm. 4. Imm. 1-imi periusissat taaneqartut malinngikkaluarlugit, inatsisartut inatsisaata matuma atuutilinnginnerani imaluunniit atuutilereernerani eqqissisimatitsinernut atatillugu paaqqutarinninnissamut iliuusissanik aallartitsinissamut Naalakkersuisut aalajangiisinnaapput.
Eqqissisimatitsinerit pillugit naammagittaalliuutit
§ 18. Naalakkersuisut eqqissisimatitsinissamik tapersersuiniaratik aalajangernerat kiisalu Naalakkersuisut § 16 malillugu aalajangerneri naammagittaalliuuteqartarfittut ataatsimiititaliamut § 55, imm. 1-imi taaneqartumut naammagittaalliuutigineqarsinnaapput.
Imm. 2. Naammagittaalliorsinnaatitaapput,
1) atuisut, § 16, imm. 2, oqaaseqatigiit aappaat naapertorlugu aalajangiinermik nassinneqartussat,
2) kommunini oqartussat, soqutigisamikkut siunnersuummit eqqorneqartussat, aamma
3) peqatigiiffiit, suliniaqatigiiffiit assigisaallu § 12, imm. 1-imi akuerineqartutut, soqutigisamikkut siunnersuummit eqqorneqartussat.
Imm. 3. § 55, imm. 4-6 taamatuttaaq atorneqassapput.
Pinngortitap pinnguisai
§ 19. Pinngortitap pinnguisai naasunit, uumasunit ujaqqanilluunniit pisut ilisimatuussutsikkut imaluunniit saqqummiunneqarnermikkut immikkut naleqarluartut, tamatumani ilanngullugit ujaranngorsimasut, nunap ikiariissaarneri imaluunniit qissiat sermimik poorsimasut, saarnit, kiisalu ullorissap anai inuiaqatigiit kalaallit pigaat.
Imm. 2. Pinngortitap pinnguisai nassaat imm. 1-imi pineqartut Nunatta Katersugaasivianut Allagaateqarfianullu nalunaarutigineqassapput tunniunneqarlutilluunniit.
§ 20. Pinngortitap pinnguisaasa illersorneqarnissaannut Naalakkersuisut malittarisassiorsinnaapput.
Asimi pinngortitat illersukkat
§ 21. Pinngortitami immikkut ittut makkua illoqarfiit nunaqarfiillu killeqarfiisa avataanniittut illersugaapput taamalu pissusaat allanngorteqqusaanatik:
1) Tatsit tarajuusumik imeqartut aamma tatsit tarajornitsuusut.
2) Puilasut kissartut.
Imm. 2. Imermik pisarsiniarluni suliat imm. 1-imi inerteqqummut ilaatinneqanngillat.
§ 22. Pinngortitami immikkut ittut § 21-mi taaneqartut nalunaarsorneqarnerannik killilersorneqarnerannillu imaqartunik Naalakkersuisut malittarisassiorsinnaapput.
Imm. 2. Pinngortitami immikkut ittut § 21-mi taaneqartut nalunaarsornerat pillugu Naalakkersuisut malittarisassiorsinnaapput.
§ 23. Pissutsini immikkut ittuni Naalakkersuisut § 21-mi aalajangersakkat saneqqunneqarnissaat akuerisinnaavaat.
§ 24. Pinngortitami immikkut ittut § 21-mi taaneqanngitsut illersugaanissaat pillugu Naalakkersuisut malittarisassiorsinnaapput. Tamatumunnga atatillugu pinngortitanik taamaattunik allaaserinnittunik killiliisunillu, kiisalu tamakku nalunaarsugaanissaat pillugit Naalakkersuisut malittarisassiorsinnaapput.
Asimi illersuutitut killigititat
§ 25. Illoqarfiit nunaqarfiillu killeqarfiisa avataanni pinngortitami immikkut ittunit ataani taaneqartunit 100 meterinik qaninnerusumi illunik inissiisoqassanngilaq, naasunik orpinnilluunniit ikkussuisoqassanngilaq, naatitsisoqassanngilaq kussiortoqaranilu imaluunniit allatigut nunap pissusia allanngortinneqassanani:
2) Kuuit.
3) Puilasut kissartut.
Imm. 2. Kuuit imm. 1, nr. 2-mi pineqartut eqqarsaatigalugit tassani taamaallaat pineqarput kuuit eqaloqarfiusut.
Imm. 3. Imermik pissarsiniarluni suliat imm. 1-imi inerteqqummut ilaatinneqanngillat.
§ 26. Illoqarfiit nunaqarfiillu killeqarfiisa avataanni sissamiit 100 meterinik qaninnerusumi illunik inissiisoqassanngilaq, naasunik orpinnilluunniit ikkussuisoqassanngilaq, naatitsisoqassan-ngilaq kussiortoqaranilu imaluunniit allatigut nunap pissusia allanngortinneqassanani.
§ 27. Nunalerinermik ingerlatat §§ 25 aamma 26-mi malittarisassanut ilaanngillat.
Imm. 2. §§ 25 aamma 26-p aamma nunalerinermik ingerlatanut atuunnissaannik Naalakkersuisut malittarisassiorsinnaapput.
§ 28. Ingerlatat atortussiassat aatsitassanit pisut pillugit inatsimmi inatsisitigut tunngaveqartinneqartut §§ 25-mi aamma 26-mi malittarisassani pineqanngillat.
§ 29. Illuaqqanik piniariartarfinnik aamma annanniarfiusinnaasunik ataasiakkaanik inissiinerit § 26-mi inerteqquteqarnermi pineqanngillat.
§ 30. Sunngiffimmi takornarianullu illuaqqat §§ 25-mi 26-milu inerteqquteqarneq apeqqutaatinnagu pinngortitami immikkut ittuni taaneqartuni sinerissamiillu 100 meterinik qaninnerusumi inissinneqarsinnaapput, tamanna asimut pilersaarusiami aalajangersarneqarsimappat.
Imm. 2. Kommunit ileqqoreqqusaanni imaluunniit asimut pilersaarusiami aalajangerneqarsinnaavoq, sunngiffimmi takornarianullu illuaqqat §§ 25-mi 26-milu pinngortitami immikkut ittuni sinerissamiillu 100 meterinik qaninnerusumi inissinneqartassasut.
§ 31. Pissutsini immikkut ittuni Naalakkersuisut §§ 25-mi 26-milu aalajangersakkat atortinngitsoorsinnaavaat.
§ 32. Naalakkersuisut illoqarfiit nunaqarfiillu killeqarfiisa avataanni pinngortitami immikkut ittut §§ 25-mi 26-milu taaneqanngikkaluartut illersuutitut killeqarnissaat pillugu malittarisassiorsinnaapput.
Uumasut nujuartat naasullu pinngortitami namminneerlutik naasartut allamut nuunneqartarnerat, pigineqartarnerat, eqqunneqartarnerat anninneqartarnerallu il.il. nioqqutigineqarnerallu
Nuussisarneq pigisaqartarnerlu il.il.
§ 33. Uumasut, naasut uumasuaqqallu isaannarmik takuneqarsinnaanngitsut nunatsinni pinngortitami imminni pioriinngitsut pinngortitami allamut nussoqqusaanngillat kinguaassiortinneqassanatilluunniit. Pinngortitamut kingunerisinnaasai pillugit naliliineq tunngavigalugu Naalakkersuisut § 41-p assinganik allamut nussuinissamut kinguaassiortitsinissamullu akuersissuteqarsinnaapput. Akuersinermut tunngatillugu Naalakkersuisut pinngortitap illersorneqarnissaa pillugu piumasaqaatinik aalajangersaasinnaapput.
Imm. 2. Imm. 1-imi inerteqqut aamma atuuppoq uumasunut nujuartanut Kalaallit Nunaata avataaneersunut, uumasoq pineqartoq Kalaallit Nunaanni qangaaniilli nujuartatut uumasooreerpat. § 41-mut naapertuuttumik pinngortitamut sunniutissanik naliliineq tunngavigalugu uumasut taamaattut Kalaallit Nunaannut nuunneqarsinnaarinik nersutaatigineqarsinnaanerinullu Naalakkersuisut akuersissuteqarsinnaapput.
Imm. 3. Naalakkersuisut iliuuseqarsinnaapput uumasut, naasut aamma uumasuaqqat isaannarmik takuneqarsinnaanngitsut imm. 1-imi taaneqartut nungusarneqarnissaat siunertaralugu, tassa akuerineqanngitsumik allamut nussorneqarsimappata, tikissunneqarsimappata, imaluunniit imminni siaruarsimappata nunatsinni uumasunut nujuartanut, naasunut uumasuaqqanullu isaannarmik takuneqarsinnaanngitsunut maaneerersunut navianartorsiortitsisinnaasumik.
Imm. 4. Imm. 1-imi uumasut naasullu taaneqartut tikissunneqarsinnaanerat pinngitsoortinniarlugu Naalakkersuisut malittarisassiorsinnaapput.
Imm. 5. Uumasut nujuartat naasullu Kalaallit Nunaanni sumiiffimmiit sumiiffimmut allamut taamaallaat nuunneqarsinnaapput siammarneqarsinnaallutillu Naalakkersuisut akuersinerisigut.
Imm. 6. Naasut maaniinnaq naasartut Kalaallit Nunaata iluani allamut nuunneqartarnerat ikkussorneqartarnerallu pillugu Naalakkersuisut malittarisassiorsinnaapput.
§ 34. Kalaallit Nunaanni uumasut miluumasut nujuartat, timmissat aalisakkallu ungalusat iluini uumasuutigineqarnissaat aatsaat Naalakkersuisut akuersinerisigut pisinnaavoq.
Eqqussineq nunanullu allanut annissineq il.il.
§ 35. Uumasut nujuartat naasullu, kiisalu taakkua ilaasa iluaqutigineqarnerisa aqunneqarnissaat pillugu Naalakkersuisut malittarisassiorsinnaapput, tamatumani ilanngullugu malittarisassiorfigisinnaallugit allaniit eqqussuineq, nunanut allanut annissuineq, nioqquteqarneq, aanaveersaganngorlugit toqqortaqarneq, nalunaarsuineq nalunaaqutsersuinerlu. Malittarisassani pineqarsinnaapput uumasut naasullu nunatsinneersut nunanilluunniit allaneersut.
Nioqquteqarneq pigisaqarnerlu
§ 36. Uumasut naasullu Kalaallit Nunaanni eqqissisimatitaalluinnartut taakkuluunniit ilaat nioqqutigeqqusaanngillat pigisareqqusaanatillu. Pissutsinili immikkut ittuni Naalakkersuisut inerteqqut taanna saneqqullugu akuersisinnaapput.
Imm. 2. Uumasunik naasunillu eqqissisitaalluinnartunik, taakkulu pisataassa ilaannik, tigumiaqarneq il.il. pillugu Naalakkersuisut malittarisassiorsinnaapput, aamma tamatumani:
1) Uumasut eqqissisimatitaalluinnartut toqungasut nassaarineqartut taakkualu pisataasa ilaat pinngitsoorani tunniunneqartussaanerat pillugu.
2) Pisuni allani imm. 1-mi taaneqanngitsunik tunniussisussaatitaaneq pillugu, taamatuttaaq inuup uumasoq eqqissisimatitaalluinnartoq napparsimanermik ajoqusersimanermilluunniit pissuteqartumik anniaateqarnissaa pinngitsoortinniarlugu toquttariaqalersimappagu.
3) Uumasunik eqqissisimatitaalluinnartunik nammineq toqusimasunik toqunneqarsima-suniilluunniit nassaanik nalunaarutiginnittussaatitaaneq pillugu.
Uumassusillit kingornussisarnermut pisataasigut pisuussutit
§ 37. Kalaallit Nunaanni uumassusillit kingornussisarnermut pisataasigut pisuussutinik, taakkuluunniit ilaannik, pissarsineq, katersuineq atuinerluunniit, imaluunniit pisuussutinik taamaattunik imaluunniit tamakku ilaannik Kalaallit Nunaannit annissineq inerteqqutaavoq, tamanna pillugu Naalakkersuisut akuersissuteqareersimanngippata.
Imm. 2. Imm. 1-imi aalajangersakkami pineqanngillat inatsimmi aalajangersakkat allat ataqqillugit pissarsineq, katersineq, atuineq annissinerluunniit, ingerlanneqartorlu
1) toqqaannartumik atuinissaq nerineqarnissarluunniit, immaqa suliareqqaarlugit, aamma inuussutissarsiornissaq siunertaralugit,
2) inuussutissarsiornerunngitsumik nammineq inuttulu nammineq siunertaqarluni imaluunniit.
Imm. 3. Imm. 1 malillugu akuersissuteqarnermi piumasaqaatit aalajangersarneqarsinnaapput pisuussutinik imm. 1 malillugu inuussutissarsiutigalugu ilisimatusarnikkullu iluaquteqarnikkut aningaasanik pissarsiat ilaasa naapertuuttut inuiaqatigiinnit kalaallinit, taamatuttaaq najukkani assigiinngitsuni najugalinnit immikkut attorneqartunit, pissarsiarineqarnissaat qulakkeerniarlugu pisariaqartinneqartutut isumaqarfigineqartut.
Imm. 4. Kalaallit Nunaata uumassusillit kingornussisarnermut pisataannik pisuussutaasa misissorneqarnerinut iluaqutigineqarnerinullu Naalakkersuisut malittarisassiorsinnaapput.
Uumassusillit kingornussisarnermut pisattamikkut allanngortitat
§ 38. Uumassusillit kingornussisarnermut pisattamikkut allanngortitat Kalaallit Nunaanni inerteqqutaapput. Tamannali atuutinngilaq uumassusilinnik taamaattunik eqqussuinermut atuinermullu, nakorsaatinut, akiuussutissanut, timip ilaanik nuussinermi atortunut katsorsaanermilu atortunut suugaluartunulluunniit ilaatinneqartunut kiisalu uumassusilinnut Inatsisartut inatsisaata matuma atuutilernerani inuussutissanik tunisassiornermut atorneqarsimasunut.
Imm. 2. Uumassusillit kingornussisarnermut pisattamikkut allanngortitatut paasineqassapput naasut, uumasut, uumasuaqqat tappiorannartut, cellit tunillannartulluunniit, kingornussisarnermut pisattanik nutaanik pissusissavimmissut pinngorsimanngitsunik akuugaasutut.
Imm. 3. Naalakkersuisut imm. 1-ip saneqqunneqarnissaanut siumoortumik immikkut ittumik akuersissuteqartoqarnissaa nalunaarutigisinnaavaat. Immikkut ittumik akuersissut periaatsit akuerisaasut malillugit ajoqusiisoqarsinnaaneranik naliliineq tunngavigalugu nalunaarutigineqassaaq. Naalakkersuisut immikkut ittumik akuersissuteqarnissamut piumasaqaatinik sukumiinerusunik aalajangersaassapput.
Imm. 4. Uumassusillit kingornussisarnermut pisataat allanngortitat misissorneqartarnerat iluaqutigineqartarnerallu pillugit Naalakkersuisut malittarisassiorsinnaapput, taamatuttaaq uumassusilinnik taamaattunik eqqussuinermut, annissuinermut, allanut nuussisarnermut, tunitsivissarsiornermut taamaattuliortarnermullu tunngasunik.
Imm. 5. Uumassusilinnik kingornussisarnermut pisattamikkut allanngortitanik inuussutissanik tunisassiornermi atorneqartunik misissuineq pillugu Naalakkersuisut malittarisassiorsinnaapput, tamatumani aamma Inatsisartut inatsisaata atuutilernerata siorna tamakkuninnga atuisimaneq pillugu.
Pinngortitami angalaneq uninngaarnerlu
§ 39. Kikkulluunniit pinngortitami angalaarsinnaatitaapput uninngaarsinnaatitaallutillu.
Imm. 2. Imm. 1 sumiiffinnut eqqissisimatitsinissamik aalajangersakkani allatulluunniit kikkulluunniit angalanissaannut uninngaarsinnaanerannullu killilersuutinik aalajangersaavigineqarsimasunut atuutinngilaq.
Imm. 3. Kikkulluunniit pinngortitami angalaartut uninngaartulluunniit pinngortitami nalilinnut qajassuartumik isumatusaartumillu pissusilersussapput.
Imm. 4. Qaarsuni allattuinikkut titartaanikkulluunniit pinngortitaq kusanaallisarneqassanngilaq.
Imm. 5. Pinngortitami angalaarsinnaaneq uninngaarsinnaanerlu pillugit Naalakkersuisut malittarisassiorsinnaapput, taamatuttaaq angallassissutit motoorillit atorneqartarnerat pillugu.
Imm. 6. Aaqqissugaasunik takornarniarluni angalaartitsisoqartillugu angalaarnernik taamaattunik aaqqissuisartut ilisimasortanik Kalaallit Nunaata pissusaanik aamma pinngortitamik illersuineq pillugu inatsisinik ilisimasalinnik atuisussaatitaanerat pillugu malittarisassiorsinnaapput.
Kapitali 13
Pinngortitamik paaqqutarinnineq pissuserisimasaatullu ilerseqqitsitsineq
§ 40. Sumiiffiit eqqissisimatitaanngitsut pissuserisimasaattut ilerseqqinnissaat paaqqutarineqar-nissaallu pillugit Naalakkersuisut malittarisassiorsinnaapput.
Imm. 2. Nunap ilusereriigaata taamatuttaaq sumiiffinni erseqqinnerusumik killilikkani naasut nu-nallu qaleriiaarnerisa illersorneqarnissaanut Naalakkersuisut malittarisassiorsinnaapput.
Imm. 3. Nunaminertat maanna nunaleriffittut atorneqartut aammalu siunissami nunaleriffinngor-sinnaasut sumiiffinni erseqqinnerusumik killilikkani nunaleriffiujunnaartussanngorlugit Naalakkersuisut malittarisassiorsinnaapput.
Imm. 4. Imm. 1-imi sumiiffinnut taaneqartunut aqutsinissamut pilersaarutit pillugit Naalakkersuisut malittarisassiorsinnaapput.
Kapitali 14
Pinngortitamut sunniutaasussanik nalilersuineq
§ 41. Kinaluunniit annertuunik sanaartorniartoq allatulluunniit ittunik suliffeqarfiliorniartoq, nunap imaluunniit kangerluit immallu pissusiinut annertuumik allanngortitsisinnaasumik imaluunniit pinngortitamut, taamatuttaaq uumasunut nujuartanut naasunullu, annertuumik sunniuteqarsinnaasumik, inissiiniarluni pilersaarusiortoq suliassat aallartinnginneranni pinngortitamut sunniutaasussanik nalilersueqqaassaaq. Tamatumani suliassanut pilersaarutit kiisalu suliassat nunamut imaluunniit kangerlunnut immanullu aamma pinngortitamut suut kingunerissaneraat nassuiaatigineqassapput.
Imm. 2. Suliassat imm. 1-imi taaneqartut nunap pissusianut pinngortitamullu annertuumik ajoqusiisinnaasutut isumaqarfigineqarpata Naalakkersuisut aalajangiisinnaapput suliassat piviusunngortinneqassanngitsut. Naalakkersuisut aalajangiisinnaapputtaaq imm. 1 malillugu suliassat saqqummiunneqartut taamaallaat piviusunngortinneqarsinnaasut nunap imaluunniit kangerluit immallu aamma pinngortitap illersornissaanut Naalakkersuisut piumasaqaatitut aalajangersarsimasaat malinneqarpata.
§ 42. Suliassat atortussiassat aatsitassanit pisut pillugit inatsimmi inatsisitigut tunngavillit § 41, imm. 1-imi piumasaqaatinut ilaatinneqanngillat.
§ 43. Pinngortitamut kingunerisassat nalilersorneqarnissaat pillugu Naalakkersuisut malittarisassiussapput.
Kapitali 15
Takoqqusaarutit silaannarmiittut
§ 44. Illoqarfiit avataanni takoqqusaarutit pilerisaarutilluunniit silaannarmi inisseqqusaanngillat inuussutissarsiummut suliffeqarfimmulluunniit susassaqartumut toqqaannartumik atasuunngippata. Aaqqissuussigallarnernut il.il. sapaatit akunnerinik marlunnik sivisunerpaaffilinnut atatillugu silaannarmi takoqqusaarutit atugaanerat inerteqqummi matumani ilaatinneqanngilaq.
Imm. 2. Aaqqissuussigallarnernut il.il. atatillugu silaannarmi takoqqusaarutit ikkussuunneqarsimasut aaqqissuussineq naammassineqarniariarpat ikkussuisumit piiarneqassapput.
Imm. 3. Pissutsini immikkut ittuni Naalakkersuisut immikkoortoq 1-ip saneqqunneqarnissaanik immikkut akuersissuteqarsinnaapput.
Kapitali 16
Allaffissornikkut aqutsineq il.il.
Kommunit pisinnaatitaaffii
§ 45. Naalakkersuisut kommunalbestyrelsi ataaseq arlallilluunniit kommunalbestyrelsilluunniit tamaasa peqqusinnaavaat Inatsisartut inatsisaat manna malillugu Naalakkersuisut suliassaat erseqqinnerusumik killilikkat isumageqqullugit.
Imm. 2. Imm. 1 malillugu Naalakkersuisut malittarisassiorsinnaapput kommunalbestyrelsit suliassanik isumaginninnissaat pillugu.
§ 46. Naalakkersuisut aalajangersinnaavaat nakkutilliineq § 52-imi taaneqartoq imaluunniit taassuma ilai erseqqinnerusumik killilikkat kommunalbestyrelsimit ataatsimit, kommunalbestyrelsinit arlalinnit imaluunniit kommunalbestyrelsinit tamanit ingerlanneqassasut.
Imm. 2. Naalakkersuisut imm. 1 naapertorlugu nakkutilliinerup ingerlanneqarnissaanut erseqqinnerusunik malittarisassiorsinnaapput.
§ 47. Kommunini ileqqoreqqusat Inatsisartut inatsisaat manna malillugu aalajangersarneqartut Naalakkersuisunit atuuttussanngortinneqartassapput.
§ 48. Kommunalbestyrelsit nalunaarutiginninnerat tunngavigalugu Naalakkersuisut kommunit ileqqoreqqusaat atuuttut, pinngortitamik illersuinermut tunngatillugu aalajangersakkanik imaqartut, nalunaarsussavaat. Paasissutissat Naalakkersuisunut nassiunneqassapput inatsisip matuma atuutilerneraniit ukioq ataaseq qaangiutsinnagu Naalakkersuisut ilitsersuutaat sukumiinerusut malillugit.
Nunat tamalaat akornanni pisussaaffiit
§ 49. Pinngortitap illersorneqarnissaa pillugu nunat tamalaat isumaqatigiissutaat naapertorlugit Kalaallit Nunaata pisussaaffiisa naammassineqarnissaannut Naalakkersuisut malittarisassiorsinnaapput.
Pinngortitap illersorneqarnera pillugu siunnersuisoqatigiit
§ 50. Naalakkersuisut pinngortitap illersorneqarnera pillugu siunnersuisoqatigiinnik pilersitsisinnaapput inatsisip atuuffiata iluani apeqqutit pillugit Naalakkersuisunut siunnersuisartussanik. Naalakkersuisut siunnersuisoqatigiit katitigaanerat atuuffigisaasalu sivisussiat il.il. pillugit aalaja-ngersaassapput.
Akiliuteqartitsinerit
§ 51. Naalakkersuisut Inatsisartut inatsisaata allaffissornikkut aqunneqarnerani oqartussaasut aningaasartuutaannut matusissutissanik akiliuteqartitsisarneq pillugu malittarisassiorsinnaapput.
Kapitali 17
§ 52. Naalakkersuisut nakkutigissavaat Inatsisartut inatsisaata matuma inatsillu malillugu malittarisassiat malinneqarnissaat. Naalakkersuisuttaaq nakkutigissavaat eqqissisimatitsineq pillugu aalajangersakkat Inatsisartut inatsisaat malillugu atuutilersinneqarsimasut malinneqarnissaat.
Inatsisinik unioqqutitsinerit iluarsineqartarnerat
§ 53. Atuisinnaatitaasup kialluunniit pisussaaffigaa inatsisinik unioqqutitsinerit iluarsissallugit.
Imm. 2. Nakkutilliinermut oqartussaasut atuisinnaatitaasoq peqqusinnaavaat inatsisinik unioqqutitsineq iluarseqqullugu.
Pigisat il.il. tikinneqarsinnaanerat
§ 54. Inatsit malillugu oqartussat inuilluunniit oqartussanit taakkunannga taamaaliornissamut piginnaatitaasut, eqqartuussivimmit aalajangiinertaqanngitsumik, sapinngisamilli atuisinnaatitaanermik pigisaqartoq sioqqutsisumik ilisimateqqaarlugu, pigisanut nunaminertanullu il.il. atuisinnaatitaasup atorsinnaasaanut isersinnaapput, inatsisartut inatsisaat manna malillugu piginnaatitaaffitik naammassiniarlugit.
Imm. 2. Imm. 1 malillugu tikinnissinnaatitaanerup atornissaannut politiit pisariaqartitsineq malillugu ikiuutissapput.
Kapitali 18
Naammagittaalliorneq suliassanngortitsinerlu
§ 55. Naalakekrsuisut Pinngortitap illersorneqarnera pillugu Naammagittaalliuuteqartarfimmik pilersitsissapput. Inatsisartut inatsisaat imaluunniit inatsisartut inatsisaat tunngavigalugu malittarisassiat naapertorlugit aalajangiinerit Pinngortitap illersorneqarnera pillugu naammagittaalliuuteqartarfimmut naammagittaalliuutigineqarsinnaapput.
Imm. 2. Naammagittaalliorsinnaatitaapput
1) aalajangiinermi pineqartoq,
2) kinaluunniit suliap inerneqarnerani nammineq inuttut annertuumilluunniit soqutigisaqartutut naatsorsuutigineqarsinnaasoq.
Imm. 3. Eqqissisimatitsineq pillugu suliani naammagittaaliuutinut § 18-mi malittarisassat atuupput.
Imm. 4. Ullormit aalajangiinermi pineqartup aalajangiineq pillugu nalunaarfigineqarfianiit sapaatit akunneri arfinillit naammagittaalliornissamut periarfissaapput.
Imm. 5. Naammagittaalliuuteqartarfittut ataatsimiititaliap aalajangiineri inaarutaapput.
Imm. 6. Naammagittaalliuuteqartarfittut ataatsimiititaliap aalajangiinerisa saqqummiunneqartarnerat pillugu Naalakkersuisut malittarisassiorsinnaapput.
§ 56. Naammagittaalliuut akuersissutinut, pisinnaatitsissutinut, peqqusissutinut inerteqqutinulluunniit unitsitsigallassutaasinnaavoq, naammagittaalliuuteqartarfittut ataatsimiititaliap aalajangiinerata saqqummiunneqarnissaata imaluunniit naammagittaalliuuteqartarfittut ataatsimiititaliap allamik aalajangiinissaata tungaanut.
Imm. 2. Taamaattoq oqartussat inerteqqummik peqqussummilluunniit aalajangiisuusut, pissutsit immikkut ittut pisariaqalersippassuk, peqqussummut inerteqqummulluunniit peqatigitillugu aalajangiisinnaapput tamanna malinneqassasoq naammagittaaliortoqaraluarpalluunniit. Aalajangiineq tamanna naammagittaalliuutigineqaraluarpalluunniit peqqussut inerteqqulluunniit malinneqassaaq naammagittaalliorfissatut oqartussat allamik aalajangiinissaasa tungaanut.
§ 57. Inatsisartut inatsisaat taannaluunniit malillugu malittarisassiat akuersissutip pisinnaatitsissutilluunniit atorneqarnissaannut illuliortiterneq sanaartornerluunniit piumasaasimappata suliat taamaattut aallartinneqarsinnaanngillat piffissaq naammagittaalliorfissaq § 55, imm. 3-mi taaneqartoq qaangiutsinnagu.
Imm. 2. Pissutsini immikkut ittuni aammalu qinnuteqareernikkut Naalakkersuisut akuersisinnaapput illuliortiterneq sanaartornerlu aallartinneqarsinnaasut piffissaq naammagit-taalliorfissaq naanngikkaluartoq. Taamatut pisinnaatitsineq naammagittaalliuutigine-qarsinnaanngilaq.
§ 58. Pinngortitap illersorneqarnera pillugu naammagittaalliuuteqartarfik pillugu Naalakkersuisut malittarisassiussapput, taamatuttaaq ataatsimiititaliap inuttalersugaanera, allattoqarfeqarnikkut sullinneqarnera, ilaasortat ajunngitsorsiassaqartinneqarnerat il.il. pillugit.
Eqqartuussivitsigut suliassanngortitsineq
§ 59. Inatsisartut inatsisaat manna malittarisassalluunniit inatsisartut inatsisaat malillugu aalajangersarneqartut malillugit aalajangiinerit misilinneqarnissaannik suliassanngortitsinerit inummut pineqartumut aalajangiinerup nalunaarutigineqarneraniit qaammatit arfinillit qaangiutsinnagit suliassiissutigineqarsimassapput. Aalajangiineq tamanut nalunaarutigineqarsimappat piffissaliineq nalunaarutiginninnermiit naatsorsorneqassaaq.
Kapitali 19
Pineqaatissiissutit il.il.
§ 60. Akiliisitsisoqarsinnaavoq
1) Inerteqqutit §14, § 19, § 21, §§ 25 aamma 26, § 33, imm. 1-2, § 36, imm. 1-2, § 37, imm 1, § 38, imm 1, § 39, imm. 4, § 44, imm. 1-2 aammalu § 57, imm. 1-imi aalajangersakkat unioqqutinneqarpata.
2) § 33, imm. 1, § 37, imm. 3, § 38, imm. 3 aammalu aamma § 41, imm. 2-mi piumasaasut sumiginnarneqarpata.
3) § 6, imm. 2 aamma § 53, imm. 2 malillugit peqqussutit nalunaarutigineqartut malinneqanngippata.
4) § 33, imm. 5-imi, § 34 aamma § 41, imm.1-imi akuersissutissat naliliinissallu piumasarineqartut pissarsiariniarneqarsimanngippata nassiunneqarsimanngippataluunniit.
5) § 19, imm. 2-mi nalunaarutiginnittussaatitaaneq tunniussisussaatitaanerluunniit malinneqarsimanngippat.
6) § 16, imm. 1-imi eqqissisimatitsinissamik aalajangikkanut akerliusumik iliuuseqartoqarpat.
Imm. 2. Inatsit manna malillugu maleruagassiani aalajangerneqarsinnaavoq maleruagassiani aalajangersakkanik unioqqutitsineq akiliisitsinermik kinguneqarsinnaasoq.
Imm. 3. Taamatuttaaq pinerluttulerineq pillugu inatsimmi § 116 arsaarinnittarnermut tunngasoq atorneqassaaq.
Imm.4. Aktiaateqarluni ingerlatseqatigiiffiit, piginneqataassuteqarluni ingerlatseqatigiiffiit assigisaasaluunniit unioqqutitsineranni ingerlatseqatigiiffik immini akiliisitaanissamut akisussaatinneqarsinnaavoq. Namminersornerullutik Oqartussat, kommuni kommunilluunniit ataatsimoorfiat unioqqutitsisimappat oqartussaasut pineqartut, kommuni pineqartoq imaluunniit kommunit ataatsimoorfiat akiliisitaanissaminnut akisussaatinneqarsinnaapput.
Imm. 5. Unioqqutitsinikkut iluanaarutit arsaarinnissutigineqanngippata akiliisitsissutissap annertussusilerneqarnerani immikkut naatsorsuutigineqassaaq aningaasatigut qanoq angusaqartoqarsimanersoq imaluunniit imminut qanoq iluaquserniartoqarsimanersoq.
§ 61. Naalakkersuisut aalajangissavaat uumasut uumassusillillu allat kiisalu naasut, tamatumani ilanngullugit taakkua ilaat taakkuninngaluunniit nioqqutissiat inatsisip malittarisassalluunniit inatsit malillugu pilersinneqarsimasut unioqqutinneqarnerisigut arsaarinnissutaasut qanoq pineqassanersut.
§ 62. Uumasut uumassusillilluunniit allat kiisalu naasut, tamatumani ilanngullugit taakkua ilaat taakkuninngaluunniit nioqqutissiat, pinngortitameersut atortussallu allat inatsisartut inatsisaanni matumani malittarisassat unioqqutillugit eqqunneqarsimappata anninneqarsimappataluunniit paarineqarnerannut il.il. akissaajaatit aammalu nioqqutissat nunamut pilerfiannut nassiunneqarfiannulluunniit utertinneqarnerat Naalakkersuisut piumasaqarnerat malillugu Kalaallit Nunaannut Kalaallit Nunaannilluunniit akiligassanngortinneqassaaq Kalaallit Nunaannut Kalaallit Nunaanilluunniit angallassisimasumut, imaluunniit nioqqutissanik eqqussuisinneqartumit annissuisinneqartumilluunniit.
§ 63. Naalakkersuisut inatsisartut inatsisaannik imaluunniit inatsisartut inatsisaat malillugu malittarisassanik atortussanngortinneqarsimasunik unioqqutitsinermut atatillugu pisinnaatitsissutit akuersissutillu Inatsisartut inatsisaat manna imaluunniit malittarisassat Inatsisartut inatsisaat malillugu tunniunneqarsimasut uterteqqusinnaavaat.
Imm. 2. Naalakkersuisut inatsisartut inatsisaat manna imaluunniit inatsisartut inatsisaat malillugu malittarisassat atortussanngortinneqarsimasut malillugit pisinnaatitsissutinik akuersissutinilluunniit qinnuteqaatit suliarineqarneranni qinnuteqaateqartup inatsisartut inatsisaannik imaluunniit inatsisartut inatsisaat malillugu malittarisassanik unioqqutitsisinnaassanerai pingaartissavaat.
Kapitali 20
Atuutilernera il.il.
§ 64. Inatsisartut inatsisaat ulloq 1. januar 2004 atuutilerpoq.
Imm. 2. Tamatuma peqatigisaanik Kalaallit Nunaanni pinngortitamik allanngutsaaliuineq pillugu landstingip inatsisaa nr. 11, 12. november 1980-imeersoq atorunnaarsinneqarpoq, taamaattoq nunap ilaa allanngutsaaliugassaq pillugu §§ 15 aamma 16 pinnagit.
Imm. 3. Naalakkersuisut Kalaallit Nunaata avannaarsuani kangianilu nuna allanngutsaaliugassatut immikkoortitaq pillugu erseqqinnerusunik malittarisassiorsinnaapput, Kalaallit Nunaanni pinngortitamik allanngutsaaliuineq pillugu landstingip inatsisaani nr. 11-mi, 12. november 1980-imeersumi §§-it 15 aamma 16 peqatigitillugu atorunnaarsillugit.
Imm. 4. Inatsisartut inatsisaanni taaneqartumi imm. 2 naapertorlugu malittarisassat aalajangersarneqartut atuutiinnassapput, inatsisartut inatsisaat manna allaluunniit naapertorlugit allanngortinneqarnissamik atorunnaarsinneqarnissamilluunniit tungaanut.
§ 65. Kommunit ileqqoreqqusaat atuuttut Inatsisatut inatsisaanni matumani ilanngullugit pineqartunik malittarisassaqartitsiviusut atuukkunnaarsinneqarnissamik allanngortinne-qarnissamilluunniit tungaanut atuutiinnassapput.
Namminersornerullutik Oqartussat, ulloq 18. december 2003
Kaj Kleist
ltl_nr_29-2003_forslag_grl
ltl_nr_29-2003_bemaerk_grl
ltl_nr_29-2003_betaenkning_grl
ltl_nr_29-2003_aendringsforslag_grl


Kalmistuseadus – Riigi Teataja
Eurovoc: 28 SOTSIAALKÜSIMUSED → 2826 ühiskondlik elu → ühiskondlik elu → surm
Eurovoc: 28 SOTSIAALKÜSIMUSED → 2846 ehitus ja linnaplaneerimine → linnaplaneerimine → avalik teenindus → kalmistu
Kalmistuseadus (lühend - KalmS)
Kalmistuseadus - sisukord
2 Surnu hoidmine ja vedamine
§ 2 Surnu hoidmine
§ 3 Surnu vedamine
3 Kalmistule ja selle haldamisele esitatavad nõuded
§ 4 Kalmistu rajamine ja laiendamine
§ 5 Kalmistule esitatavad nõuded
§ 6 Kalmistu haldaja
§ 7 Kalmistu kasutamise eeskiri
§ 8 Kalmistu matmiseks sulgemine
4 Matmise ja tuhastamise nõuded
§ 9 Matmine
§ 10 Tuhastamine
§ 11 Kalmistu kohta kogutavad andmed
§ 12 Riiklik järelevalve
§ 13 Hauaplatside kasutamine
§ 14 Seaduse kohaldamine
§ 15 Rahvatervise seaduse muutmine
RT I, 01.02.2019, 9
(1) Käesoleva seadusega kehtestatakse inimese surnukeha või surnud inimese säilmete (edaspidi surnu) kalmistule matmise ja tuhastamise nõuded, reguleeritakse kalmistu rajamist, haldamist, kasutamist ja matmiseks sulgemist ning kehtestatakse surnu hoidmise ja vedamise nõuded.
(3) Kaitseväe kalmistute rajamisele, haldamisele ja matmiseks sulgemisele kohaldatakse sõjahaudade kaitse seadust.
(4) Kultuurimälestiseks tunnistatud kalmistute laiendamisel, haldamisel ja matmiseks sulgemisel tuleb arvestada muinsuskaitseseadusest tulenevaid erisusi.
2. peatükk Surnu hoidmine ja vedamine
§ 2. Surnu hoidmine
Surnu hoidmiseks kasutatakse selleks ettenähtud ruumi haiglas, surnukuuris, krematooriumis või mõnes muus asjakohases hoones.
§ 3. Surnu vedamine
(1) Surnu veetakse surmakohast surnukuuri surnukirstus või suletavas kilekotis üksnes selleks ettenähtud või kohandatud sõidukiga.
(2) Surnu vedamine Eestist teise riiki ning teisest riigist Eestisse peab toimuma hermeetiliselt suletud tsingitud surnukirstus, mis on täidetud niiskust imava materjaliga. Veoks tuleb tsingitud surnukirst paigutada tihedalt suletud puitkasti. Kui surma põhjustas suure nakatuvusega eriti ohtlik nakkushaigus (kollapalavik, hemorraagilised viiruspalavikud, pärisrõuged, katk või Siberi katk), peab surnukeha olema eelnevalt mähitud antiseptilise lahusega immutatud surilinasse.
(3) Kohalik omavalitsus avaldab informatsiooni surnu veoga seotud ettevõtete kohta, kes teostavad surnu vedu kohaliku omavalitsuse territooriumil.
3. peatükk Kalmistule ja selle haldamisele esitatavad nõuded
§ 4. Kalmistu rajamine ja laiendamine
(1) Surnute ja tuha matmiseks ettenähtud ning vajalike ehitistega maa-ala (edaspidi kalmistu) rajamise või laiendamise otsustab kohaliku omavalitsuse volikogu. Usulise ühenduse omandis oleval maa-alal kalmistu rajamise otsustab kohaliku omavalitsuse volikogu usulise ühenduse ettepanekul.
(2) Kalmistut ei või rajada ega laiendada veehaarde sanitaarkaitsealale. Kui sanitaarkaitseala ei ole moodustatud või sanitaarkaitseala on vähendatud, ei või kalmistut rajada ega laiendada veevõtukohale lähemale kui 50 meetrit.
(3) Kalmistut ei või rajada ega laiendada maa-alale, mis on lähemal kui 200 meetri kaugusel asuva veehaarde suunas kaldu.
(4) Kalmistu rajamisel ja laiendamisel nähakse planeeringuga ette vähemalt 50 meetri laiune vöönd kalmistu välispiirist. Sinna on keelatud rajada ehitisi ja planeerida maakasutust, mis võib põhjustada kalmistul müra, välja arvatud kalmistut teenindav rajatis.
(5) Kalmistu rajamisel ja laiendamisel peab arvestama, et haua põhi peab jääma põhjavee kõrgeimast tasemest vähemalt 0,5 meetrit kõrgemale.
(6) Kalmistule rajatava puurkaevu jaoks nähakse ette 10 meetri laiune puurkaevu ümbritsev hooldusala, kuhu on keelatud rajada ehitisi ja planeerida maakasutust.
(7) Maa-ala kalmistu rajamiseks või laiendamiseks määratakse üldplaneeringu või detailplaneeringuga planeerimisseaduses sätestatud korras.
§ 5. Kalmistule esitatavad nõuded
(1) Kooskõlas hea tavaga peavad kalmistul olema tagatud tingimused kalmistu häirimatuks kasutamiseks.
(2) Kalmistu rajamise, kasutamise ja laiendamise puhul tuleb arvestada järgmist:
1) kalmistule tuleb tagada vaba ja heakorrastatud juurdepääs;
2) uue kalmistu rajamisel tuleb see ümbritseda piirdega.
(3) Olemasolevale kalmistule uue haua või ehitise rajamisel tuleb võimaluse korral tagada, et need ei paikneks kalmistul asuvale puurkaevule lähemal kui 10 meetrit.
(4) Hauatähist ja hauaplatsi piirdeaeda ei loeta ehitiseks ehitusseadustiku tähenduses ning neile ei kohaldata ehitusseadustikus ehitisele esitatavaid nõudeid.
§ 6. Kalmistu haldaja
(1) Kohaliku omavalitsuse või riigi omandis oleval maa-alal asuvat kalmistut haldab kohalik omavalitsus.
(2) Usulise ühenduse omandis oleval maa-alal asuvat kalmistut haldab usuline ühendus.
(3) Kalmistu haldaja tagab kalmistu kasutamisel käesoleva seaduse §-s 5 sätestatud tingimuste täitmise ja kalmistu heakorra ning täidab teisi õigusaktidest tulenevaid ülesandeid.
(4) Kalmistu haldaja tagab hooldamata hauaplatside arvelevõtmise ja taaskasutusse andmise vastavalt käesolevas seaduses ja kalmistu kasutamise eeskirjas sätestatud nõuetele.
(5) Kalmistut haldaval kohalikul omavalitsusel on õigus sõlmida kalmistu haldamisega seotud ülesannete täitmise volitamiseks halduslepinguid.
§ 7. Kalmistu kasutamise eeskiri
(1) Kohaliku omavalitsuse hallatava kalmistu kasutamise eeskirja kehtestab kohaliku omavalitsuse volikogu.
(2) Usulise ühenduse hallatava kalmistu kasutamise eeskirja kehtestab usuline ühendus.
(3) Kalmistu kasutamise eeskirjas sätestatakse:
1) hauaplatsi kasutusse andmise tingimused ja kord;
2) hauaplatsi kasutamise tähtaeg ning selle pikendamise tingimused ja kord, samuti kasutamisõiguse ennetähtaegse lõpetamise tingimused ja kord;
3) matmise kord;
4) kalmistu tööaeg;
5) kalmistu heakorra nõuded;
6) hauaplatsi hooldamise nõuded ja kord;
7) hooldamata hauaplatsi arvelevõtmise ja taaskasutusse andmise kord;
8) hauatähise ja piirde paigaldamise, eemaldamise ja ümberpaigaldamise kord;
9) urni kolumbaariumisse (ehitis või selle osa tuhaurnide ja tuha hoidmiseks) paigutamise kord;
10) muud kalmistu tegevuse korraldamisega seotud asjaolud.
(4) Kalmistu eeskirjas võib kindlaks määrata tuhapuisteala ja maa-ala, kuhu on lubatud matta, järgides maetava usuliste ja kultuuriliste tavade eripära.
(5) Kui kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks või kui kalmistul asub kultuurimälestis või kaitstav loodusobjekt, lisatakse kalmistu kasutamise eeskirja muinsuskaitseseadusest ja looduskaitseseadusest tulenevad nõuded.
§ 8. Kalmistu matmiseks sulgemine
(1) Kohaliku omavalitsuse hallatava kalmistu matmiseks sulgemise otsustab volikogu. Usulise ühenduse hallatava kalmistu matmiseks sulgemise otsustab usuline ühendus, kes informeerib sellest kohalikku omavalitsust vähemalt üks aasta enne kalmistu sulgemist.
(2) Kalmistu matmiseks sulgemise otsuses võib ette näha võimaluse ja seada tingimused, et jätkata tuhastatud surnute (edaspidi tuhk) matmist suletud kalmistule.
(3) Matmiseks suletud kalmistu kasutusotstarvet ei või muuta enne 75 aasta möödumist viimasest matmisest. Kui pärast 75 aasta möödumist kalmistu kasutusotstarvet muudetakse, on muutmisest huvitatud isik kohustatud suletud kalmistule maetud surnud ja tuha omal kulul ümber matma ning hauatähised ümber paigutama. Kui suletud kalmistu kujundatakse ümber pargiks maa sihtotstarvet muutmata, ei pea maetud surnuid ja tuhka ümber matma.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatu ei laiene kultuurimälestiseks tunnistatud kalmistule.
4. peatükk Matmise ja tuhastamise nõuded
§ 9. Matmine
(1) Surnu tuleb matta või tuhastada ilma põhjendamatu viivituseta. Matmine või ümbermatmine peab toimuma väärikalt, võimaluse korral surnu usulist ja kultuurilist kuuluvust arvestades.
(11) Tuvastamata surnut ei tuhastata. Kuriteo tagajärjel surnu jäetakse tuhastamata prokuratuuri määruse alusel.
(2) Surnu maetakse surmatõendi alusel. Surnult sündinu ja tuvastamata surnu maetakse surmateatise alusel. Välisriigis väljastatud surmatõend ei vaja legaliseerimist või apostilliga (välisriigis kasutamiseks ettenähtud dokumendi legaliseerimise standardvorm) kinnitamist. Põhjendatud juhul võib kalmistu haldaja nõuda välisriigis väljastatud surmatõendi tõlkimist.
(3) Tundmatu surnu matmise korraldab kohalik omavalitsus, kelle territooriumilt tundmatu surnu leiti.
(4) Omasteta surnu matmise või tuhastamise korraldab kohalik omavalitsus, kelle territooriumil asus omasteta surnu viimane rahvastikuregistris registreeritud elukoht.
(5) Omasteks käesoleva seaduse tähenduses on surnu abikaasa, vanemad, täisealine laps, õde, vend või muu surnu lähedane isik tulenevalt tema elukorraldusest.
(6) Kui omasteta surnul puudub rahvastikuregistris registreeritud elukoht, on matmise või tuhastamise kohustus kohalikul omavalitsusel, kelle territooriumil asus surnu viimane elukoht.
(7) Kui omasteta surnu viimast elukohta ei ole võimalik tuvastada, korraldab surnu matmise või tuhastamise kohalik omavalitsus, kelle territooriumilt omasteta surnu leiti.
(8) Surnu matmise või tuhastamise kulude kandmise kohustus on surnu omastel. Kui kohalik omavalitsus on korraldanud surnu matmise või tuhastamise, on tal õigus surnu matmise või tuhastamise kulud surnu pärandi vastu võtnud pärijalt sisse nõuda.
(9) [Kehtetu - RT I, 28.12.2017, 8 - jõust. 01.01.2018]
(10) Kirstuga matmisel peab haua sügavus olema 1,5–2 meetrit maapinnast. Urniga matmisel peab matmise sügavus olema vähemalt 1 meeter. Kui haua kaevamisel tuleb välja varem maetu säilmeid, siis tuleb need matta sama haua põhja kaevatud süvendisse, tervena säilinud kirst jäetakse puutumata.
(11) Kirstuga maetava surnu pealematmine ei või toimuda varem kui 20 aasta möödumisel viimasest matmisest samale kohale.
(12) Pealematmiseks on vajalik hauaplatsi kasutaja kirjalik nõusolek. Kui hauaplats on kalmistu haldaja poolt kehtestatud kalmistu kasutamise eeskirja kohaselt tunnistatud hooldamata hauaplatsiks, ei ole hauaplatsi kasutaja nõusolek nõutav.
(13) Hauaplatsi kasutajaks käesoleva seaduse tähenduses on isik, kellel on kalmistu haldaja kirjalik või taasesitamist võimaldavas vormis antud nõusolek hauaplatsi kasutamiseks. Hauaplatsi kasutaja surma korral on tema omastel eelisõigus hauaplatsi kasutamiseks.
(14) Enne hauaplatsi hooldamata hauaplatsiks tunnistamist märgib kalmistu haldaja hauaplatsi tähisega, mis võimaldab aru saada, et hauaplats on kavas tunnistada hooldamata hauaplatsiks. Hauaplatsi ei tunnistata hooldamata hauaplatsiks enne, kui hauaplatsi märgistamisest on möödas vähemalt üks aasta ja hauaplatsi ei ole selle aja jooksul korrastatud.
(15) Surnu ümbermatmine toimub kokkuleppel kalmistu haldajaga. Surnu ümbermatmise korraldab kalmistu haldaja.
(16) Liivapinnase puhul tohib kirstuga maetud surnu ümber matta pärast ühe aasta möödumist ja niiske pinnase puhul pärast kolme aasta möödumist surnu eelmisest matmisest.
§ 10. Tuhastamine
(1) Tuhastamine peab toimuma väärikalt, võimaluse korral surnu usulist ja kultuurilist kuuluvust arvestades.
(2) Surnu tuhastatakse surmatõendi alusel. Surnult sündinu tuhastatakse arstliku surmateatise alusel. Välisriigis väljastatud surmatõend ei vaja legaliseerimist või apostilliga kinnitamist. Põhjendatud juhul võib kalmistu haldaja nõuda välisriigis väljastatud surmatõendi tõlkimist.
(3) Enne tuhastamist sõlmivad tuhastamise tellija ja tuhastaja surnu tuhastamise lepingu, mis peab sisaldama järgmisi andmeid:
1) surnu ees- ja perekonnanimi ning isikukood või sünniaeg;
3) surmatõendi või surmateatise number;
4) vabal tahtel antud andmed surnu usutunnistuse kohta;
5) tuhastamise tellija ees- ja perekonnanimi ning isikukood või sünniaeg;
6) tuhastamise tellija kinnitus selle kohta, et temale teadaolevalt ei sisalda surnukeha plahvatusohtlikke aineid, südamestimulaatorit ega silikoonist või muust plahvatusohtlikust materjalist proteese;
7) tuhastaja poolt tuha säilitamise tähtaeg ja tuhastamise tellija kohustus võtta tuhk kokkulepitud ajal vastu.
(4) Tuhastajaks käesoleva seaduse tähenduses on surnuid tuhastav juriidilisest või füüsilisest isikust ettevõtja.
(5) Kui puudub võimalus surnu kohe tuhastada, tagab tuhastaja surnu hoidmise selleks ettenähtud külmkambris.
(6) Kõik tuhastamisel tekkinud tuhast erinevad säilmed kuuluvad lisatöötlemisele. Surnukehas leidunud proteesid ja muud võõrkehad eraldatakse tuhast ja tuhastaja hävitab need juhul, kui tuhastamise tellija ja tuhastaja vahel sõlmitud lepingus ei ole kokku lepitud teisiti.
(7) Tuhk paigutatakse pitseeritavasse konteinerisse või urni. Pitseeritavale konteinerile või urnile kinnitatakse sedel tuhastatud isiku andmete ja tuhastamise kuupäevaga.
(8) Tuhastajal on kohustus koguda ja säilitada tuhastamise kohta järgmisi andmeid:
1) tuhastatu ees- ja perekonnanimi ning isikukood või sünniaeg;
2) tuhastatu surmaaeg;
3) vabal tahtel antud andmed tuhastatu usutunnistuse kohta;
4) tuhastamise aeg;
5) tuhastamise tellija andmed (ees- ja perekonnanimi, isikukood või sünniaeg, sideandmed).
(9) Andmete töötlemisel tuleb lähtuda isikuandmete kaitse seaduses sätestatud nõuetest.
(10) Kui tuhk ei ole tuhastuslepingus ettenähtud tähtaja jooksul tuhastamise tellijale üle antud, on tuhastaja kohustatud tuha säilitama vähemalt ühe aasta lepingus kokkulepitud tähtaja möödumisest.
(11) Pärast käesoleva paragrahvi lõikes 10 sätestatud tähtaja möödumist peab tuha matma kohalik omavalitsus, kelle territooriumil asus tuhastatu viimane rahvastikuregistris registreeritud elukoht. Kui tuhastatul puudub rahvastikuregistris elukoht, on matmise kohustus kohalikul omavalitsusel, kelle territooriumil asus tuhastatu viimane elukoht. Kui omasteta surnu viimast elukohta ei ole võimalik tuvastada, korraldab tuha matmise kohalik omavalitsus, kelle territooriumilt omasteta surnu leiti.
§ 11. Kalmistu kohta kogutavad andmed
(1) Kalmistu haldaja peab koguma tema hallatavale kalmistule maetud isikute, hauaplatside ja hauaplatside kasutajate kohta käesoleva paragrahvi lõigetes 2–4 nimetatud andmeid.
(5) Kui kalmistu territooriumil asub kolumbaarium, peab kalmistu haldaja tuhastatud isikute kohta, kelle tuhk on paigutatud kolumbaariumisse, koguma järgmisi andmeid:
4) tuhastamise aeg.
(6) Andmete kogumisel tuleb lähtuda isikuandmete kaitse seaduses sätestatud nõuetest.
(1) Kohaliku omavalitsuse territooriumil asuva kalmistu mittenõuetekohase kasutamise korral on kohaliku omavalitsuse üksuse pädeval asutusel õigus teha ettekirjutus. Ettekirjutuse mittetäitmisel võib ettekirjutuse teinud asutus rakendada asendustäitmist või sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 640 eurot.
(2) Käesoleva seaduse 2. peatükis sätestatud juhtudel teostab § 3 lõikes 2 nimetatud eriti ohtlike nakkushaiguste leviku tõkestamisel riiklikku järelevalvet Terviseamet nakkushaiguste ennetamise ja tõrje seaduse alusel.
§ 13. Hauaplatside kasutamine
Käesoleva seaduse jõustumise ajal kasutuses olev hauaplats jääb senise kasutaja kasutusse vähemalt kümneks aastaks seaduse jõustumisest arvates, kui senise kasutaja ja kalmistu haldaja vahel pole enne seaduse jõustumist teisiti kokku lepitud.
§ 14. Seaduse kohaldamine
Enne käesoleva seaduse jõustumist algatatud kalmistu rajamine või laiendamine viiakse lõpuni kalmistu rajamise või laiendamise ajal kehtinud õigusaktide kohaselt.
§ 15. Rahvatervise seaduse muutmine


Projekt on käivitatud hariduslikul eesmärgil. Projekti eesmärgiks on luua kättesaadav veebipõhine digiõppemäng, mis soodustab kuulmistaju arengut ning tutvustab Eestimaa levinumaid linde, lähtudes koolieelse lasteasutuse riiklikust õppekavast.
Mängu loomiseks on arendatud universaalne õppetarkvara, mis võimaldab erinevat tüüpi veebipõhiste lotomängude tegemist. Näiteks on tehtud lisamäng sügishäältest Tallinna Kloostrimetsas>.
Kellele see mäng on mõeldud?
Mäng on mõeldud eeskätt viie- kuni seitsmeaastastele lastele ning projekteeritud eelkooliealiste laste õppimise eripära arvestades. Samas võib see pakkuda huvi nii noorematele kui ka vanematele lastele. Loodetavasti pakub mängu sisu huvi ka täiskasvanutele, aitab kaasata neid mängu juhendamisse ning on seega abiks laste ja vanemate koosveedetava kvaliteetaja sisustamisel.
Kuidas on mäng üles ehitatud?
Kevadmängul on neli õppetasandit ja üks kokkuvõtlik viktoriin. Õppetasanditel tutvustakse kuut uut lindu, kes ilmuvad ekraanile koos varem õpitud lindudega. Iga järgnev tase on raskem kui eelmine, kuna sisaldab lisaks eelnevatest tasemetest juba tuttavaks saanud lindudele ka uusi. Uued linnud tulevad mängu samas järjekorras, kuidas nad saabuvad lõunamaalt koju tagasi. Mängu tasanditel 1 ja 2 laulavad looduses märtsikuus enim häälekamad linnuliigid, tasanditel 3 ja 4 vastavalt aprilli- ja maikuu linnud. Õppetasanditele on valitud sellised linnud, kelle välimus ja laul on väga kergesti äratuntavad – see soodustab seoste loomise ja järelduste tegemise kaudu lapse mõtlemist. Viktoriinmängus ilmuvad ekraanile eelmistel tasanditel õpitud linnud koos nende lindudega, keda on omavahel kerge segi ajada – see võimaldab mälu treenimist. Õppetasanditel laulavad ainult uued õpitavad linnud, kes ilmuvad ekraanile koos varem õpitud lindude piltidega. Viktoriinmängus laulavad juhuslikult arvuti poolt valitud kuus lindu, kellega laps sai tuttavaks õppetasanditel. Soovi korral on võimalik jälgida, mitu korda õnnestus linnulaulu ära arvata esimesel katsel: antud juhul ilmub vastavasse ruudukesse linnult kingitus – suleke.
Milles seisneb mängu eripära?
Mängu eripäraks on esmajoones Eesti looduses toimuva maksimaalne simuleerimine. Lindude pildid on tehtud ja hääled on salvestatud Eesti looduse maastikel.Lindude jaotamine aastaaegade kaupa suunab mängijate tähelepanu enim nähtavatele või häälekatele lindudele ning lihtsustab fenoloogilist vaatlemist looduses. Helilotot võib käsitleda kui mängulist jalutuskäiku looduses, mis valmistab ette päris linnuretkeks.
Miks veebipõhine mäng?
Põhjuseks on see, et Internet võimaldab teha õppimist kättesaadavamaks. Samuti on ekraani vahendusel mängude mängimine ja õppimine laste seas üha eelistatavamaks muutunud. Lähtudes laste huvist ja arusaamast, et tehnoloogia pakub lisaväärtust tavaõppimisele ning selle abil muutub teatud kompetentside saavutamine meeldivamaks ja tõhusamaks, on loodud just veebipõhine mäng.
Miks just linnuteemaline mäng?
Mängu temaatika on valitud eesmärgiga rõhutada tehnoloogia õppeprotsessi kaasamisega tekkivat lisaväärtust. Linnud ümbritsevad lapsi õuealal aastaringselt, kuid lapsed ega täiskasvanud ei tunne tihti nende õuealal viibivaid linde. Enne lindudega tutvumist loomulikus keskkonnas võib selle mängu läbimängimine olla kasulik, kuna päris looduses on lindude äratundmine raskendatud: laulvat lindu ei saa alati lähedalt vaadelda ning lindude häälte eristamine eeldab arenenud kuulmistaju olemasolu.
Milleks arendada kuulmistaju?
Eelkoolieas toimub kiire tunnetusprotsesside areng. Arenenud kuulmistaju on eeldus lugemisoskuse kujunemisele, mis omakorda tagab parema õppeedukuse koolis. Arenenud kuulmistajuga muutub ümbritsev helide maailm rikkamaks ja seega elu põnevamaks.
Mis põhimõttel on linnud mängu valitud?
Linnuliikide valik ja jaotus nelja aastaaja vahel on tehtud eesmärgiga maksimaalselt simuleerida loomulikus keskkonnas toimuvat, täita koduloolisuse printsiipi, näitlikustada lindudele iseloomulikke tegevusi olenevalt aastaajast ning seeläbi hõlbustada lastel fenoloogilist vaatlust ja mängus saadud teadmiste rakendamist looduses.
Kevadel on lindudele iseloomulik lõunamaadelt naasmine ja kevadine laulmine. Hetkel valminud kevadmängu moodustavad enam levinud laululinnud ja teised lastele hästi tuttavad asulate ja parkide sulelised elanikud (tuvi, rähn). Lindude valiku tegemisel on lähtutud Eesti Ornitoloogiaühingu juhendmaterjalist „Laululindude hääli tutvustava loodusõppe läbiviimine“ lasteaia- ning kooliõpetajatele ning projekti „Tere, Kevad!“ kevadiste fenoloogiliste loodusvaatluse läbiviimise soovitustest. Helideks on laulud, kevadised trummeldused ja nokaklõbinad. Mängus olevad laululinnud on Eesti kõige tavalisemad aia- ja pargilinnud, kelle välimus ja laul on väga kergesti äratuntavad. Valitud linnuliikide saabumise vahel on selge ajaline järgnevus, mis mängu ülesehituses on kajastatud erinevate mängutasemete abil. Mängu esimesel tasemel on enam häälekamad märtsikuu linnud, teisel tasemel – märtsi lõpu ja aprilli alguse häälekamad linnud, kolmandal ja neljandal tasemetel vastavalt aprillikuu ja maikuu laulvad lõunamaadelt tulijad. Mängus olevad linnud ja raskusastmete jaotus on välja valitud mängu pilootrühma lastega läbi viidud katsetuste tulemusena.
Miks just fotod?
Täites ülesannet lähendada arvutimängu reaalsele loodusele, sai valitud Eestis pildistatud fotomaterjal. Selleks, et tagada mängu sisu esteetilisus ning suurendada selle elavust, said valitud Eesti tunnustatud loodusfotograafi Remo Savisaare pildid, mis kannavad endas emotsioone ning omavad kõrget kunstilist väärtust. Võimaluse korral on mängu lisatud ühe linnuliigi kohta mitu erinevat pilti, mis võimaldab esitleda linde nende välimuse erinevatest rakurssidest. See omakorda võimaldab linnu paremat äratundmist looduses, kus tihti puudub võimalus lähemaks ja täpsemaks vaatluseks.
Miks just Eestis tehtud lindude häälte salvestused?
Geograafiliselt erineb ühe ja sama linnuliigi laul eri paikades, seetõttu on mängus ainult Eesti maastikel tehtud helide salvestused. Kõige mahukam Eesti lindude helide kollektsioon on Veljo Runneli oma - seda on ka antud mängus kasutatud. Ühel linnuliigil võib olla mitu erinevat laulu, kuid hetkel on mängus vaid üks levinum laul või häälitsus iga linnuliigi kohta.
Millistel põhimõtetel on raskusastmed loodud?
Mäng on liigendatud raskusastmeteks, et tagada igale lapsele eduelamus mängust ning vastavus lapse muutuvatele oskustele. Eduelamuse tagamine on õppe-ja kasvatustegevuse läbiviimise üheks põhimõtteks (KLRÕK § 4, p.7).
Mängu raskusastmete loomisel on lähtutud õpikäsitluse soovitustest arendada lapsel suutlikkust seostada uusi teadmisi varasemate kogemustega (KLRÕK § 5, p.4 (2)). Igal järgneval õppetasandil ilmuvad ekraanile koos juba varem õpitud lindudega uued linnud. See võimaldab omakorda lapsele tagada eduelamuse tunnet, kuna on välistatud olukord, mil ekraanil on rohkem kui üks tundmatu lind. Antud reegel töötab siis, kui laps õppis eelmisel tasemel olevad linnud selgeks.
Samas on jälgitud põhimõtet „lihtsamalt – keerulisemale“, et lihtsamatel tasemetel oleksid hästi eristatavate laulude või häälitsustega linnud (need on õppetasandid), keerulisematel mängu variantidel (viktoriini tase) oleksid need linnud, keda on kerge omavahel segi ajada.
Selleks, et toetada lastel fenoloogilise vaatluse võimalust, tulevad uued linnud mängu samas järjekorras, kuidas nad saabuvad koju tagasi lõunamaalt. Iga õppetasand on seotud teatud kevadeperioodiga ja selle perioodi enim häälekamate linnuliikidega:
Kevadmängu tase
Vastav periood
Uued õpitavad linnud
Tase 1 (tähistatud numbriga 1) Märtsi keskpaik rasvatihane, sinitihane, rohevint, talvike, puukoristaja, põldlõoke
Tase 2 (2) Märtsi teine pool ja aprilli algus musträstas, kuldnokk, linavästrik, suur kirjurähn, kaelustuvi, ohakalind
Tase 3 (3) Aprill punarind, metsvint, valge-toonekurg, laulurästas, hallrästas, väike-lehelind
Tase 4 (4) Mai kägu, ööbik, lepalind, must kärbsenäpp, väike põõsalind, suitsupääsuke
Õppetasanditel hästi eristuvad linnud ergutavad last seoseid luues ning järeldusi tehes mõtlema. Seostamist ja järeldamist omakorda peetakse valdkonna „Mina ja keskkond“ õppe- ja kasvatustegevuse olulisteks tegevusteks. Viktoriinmängus sarnaste lindude ühele ekraanile sattumine võimaldab head mälutreeningut.
Mida laps õpib mängu mängides?
Antud mäng võimaldab üldõpetusliku tööviisi rakendamist õppetegevuses, seega toetab erinevate valdkondade eesmärkide saavutamist. Õppimine on tõhusam juhendava täiskasvanu juuresolekul.
Mängu läbimängimise tulemusel laps:
tuleb toime kaasaegse tehnoloogiapõhise õppevõimalusega (KLRÕK § 13, p.3 (5)) § 17, p.2 (3))
juhib tahtlikumalt oma tunnetusprotsesse: taju, tähelepanu, mälu, mõtlemist, emotsioone ja motivatsiooni (KLRÕK § 13, p.1).
tõhustab oma kuulmistaju (KLRÕK § 13, p.1).
kasutab materjali meeldejätmiseks kordamist (KLRÕK § 13, p.3 (8)).
Valdkond „Mina ja keskkond“
tutvub Eesti tuntumate lindudega läbi erinevate aastaaegade (KLRÕK § 17, p.4 (11, 12))
oskab nimetada lindudele iseloomulikke tegevusi olenevalt aastaajast (KLRÕK § 17, p.4 (12))
mõistab, et linnuliiki saab määrata iseloomuliku laulu või häälitsuse järgi (KLRÕK § 17, p.4)
soovib suunata oma tähelepanu ümbritsevate lindude märkamisele loomulikus keskkonnas (KLRÕK § 17, p.3 (2)).
Valdkond „Keel ja kõne“
rikastab oma sõnavara (KLRÕK § 18, p.2 (1)
veerib kokku 1–2-silbilisi lindude nimetusi (KLRÕK § 18, p.4 (9))
tunneb kirjapildis ära mõned lindude nimetused (KLRÕK § 18, p.4 (9))
Valdkond „Eesti keel kui teine keel“
tunneb ära ja saab aru eestikeelsetest lindude nimetustest (KLRÕK § 19, p.1 (3))
Valdkond „Matemaatika“
teeb loendamise teel kindlaks sulgede arvu (KLRÕK § 20, p.4 (3))
Valdkond „Kunst“
vaatleb väärtuslikke loodusfotosid (RÕK § 21, p.2 (4))
Valdkond „Muusika“
kuulab looduse muusikat – linnulaulu (RÕK § 22, p.2 (2))
Kes mängu tegi?
Mängu arendamisse panustasid heategevuslikult: loodusfotograaf Remo Savisaar, Tartu Ülikooli bioloog Veljo Runnel, tarkvara arendaja Jegor Gužvin, alushariduse pedagoog Inga Mičule.
Mängu helindamises osalesid lapsed Gerda ja Karmen.
Millised on plaanid mängu edasiarenduste osas?
Aastaringi täielikuks katmiseks lisanduvad hooaegade kaupa uued linnud ja helid nende laulust. Suvel on lindudele iseloomulik järglaste eest hoolitsemine ning laule hakkavad asendama erinevad häälitsused ja hüüud. Suvemäng on planeeritud sisustada lindude hoiatushäälitsustega ning lindude ja nende poegade piltidega. Sügisel valmistuvad linnud äralendamiseks. Sügismäng on planeeritud pühendada enamasti veelindudele ja kurelistele ning lisada kurgede ja hanede häälitsusi parves. Sellega tahetakse suunata tähelepanu asjaolule, et kõik meil talvel esinevad veelinnud on rändlinnud, kes ei vaja inimestelt lisatoitu. Talve veedavad meie juures paigalinnud ning peatuvad osarändurid. Just neile on planeeritud pühendada talvemäng. Helideks valitakse lindude tüüpilised häälitsused ning tihaste päikeseliste päevade laulud.
Arendatud tarkvara võimaldab erinevat tüüpi lotomängude tegemist, andes vabaduse ise valida uue, järgmise mängu teema.


Pedagoogide atesteerimise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Pedagoogide atesteerimise tingimused ja kord - sisukord
§ 2 Atesteerimise eesmärk
2 ATESTEERIMISEL OMISTATAVAD AMETIJÄRGUD NING AMETIJÄRGU OMISTAMISE TINGIMUSED
§ 3 Atesteerimisel omistatavad ametijärgud
§ 4 Atesteerimise aluseks olevad nõuded
§ 5 Noorempedagoogi ametijärgu omistamise tingimused
§ 6 Pedagoogi ametijärgu omistamise tingimused
§ 7 Vanempedagoogi ametijärgu omistamise tingimused
§ 8 Pedagoog-metoodiku ametijärgu omistamise tingimused
§ 9 Ametijärkude tähtaeg
3 ATESTEERIMISE KORD
§ 10 Atesteerimise läbiviijad
§ 11 Atesteerimiskomisjoni moodustamine
§ 12 Atesteerimiskomisjoni töö juhtimine
§ 13 Atesteerimiskomisjoni sekretär
§ 14 Atesteerimiskomisjoni töövorm
§ 15 Atesteerimiskomisjoni istung
§ 16 Atesteerimiskomisjoni otsus
§ 17 Atesteerimiskomisjoni istungi protokoll
§ 18 Atesteerija õigused
§ 19 Atesteerimiskomisjoni teenindamine
§ 20 Ametijärgu omistamise taotlemine
§ 21 Ametijärgu omistamise taotluste läbivaatamine
§ 22 Atesteerija otsuse vaidlustamine
§ 23 Ametijärgu alandamine
§ 24 Määruste kehtetuks tunnistamine
RT I, 03.09.2013, 37
Vastu võetud 02.10.2002 nr 69
RTL 2002, 115, 1649
16.12.2003 RTL 2003, 131, 2105 27.12.2003
28.11.2008 RTL 2008, 97, 1344 14.12.2008
Määrus kehtestatakse koolieelse lasteasutuse seaduse § 22 lõike 5 alusel.
Käesoleva määrusega sätestatakse atesteerimise tingimused ja kord pedagoogidele, kelle tööülesannete hulka kuulub vahetu õppe- ja kasvatustöö läbiviimine õpetajana koolieelses lasteasutuses (edaspidi õppeasutus).
§ 2. Atesteerimise eesmärk
Atesteerimise eesmärk on toetada pedagoogide arengut ja karjäärivõimalusi, hinnates perioodiliselt pedagoogi enese- ja välishindamise kaudu tema töö tulemuslikkust ja vastavust ametijärgule esitatavatele nõuetele.
2. peatükk ATESTEERIMISEL OMISTATAVAD AMETIJÄRGUD NING AMETIJÄRGU OMISTAMISE TINGIMUSED
§ 3. Atesteerimisel omistatavad ametijärgud
(1) Õpetajale omistatakse noorempedagoogi, pedagoogi, vanempedagoogi või pedagoog-metoodiku ametijärk.
(2) [Kehtetu - RT I, 03.09.2013, 4 - jõust. 06.09.2013]
(3) [Kehtetu - RT I, 03.09.2013, 4 - jõust. 06.09.2013]
(4) Atesteeritavale omistatakse üks ametijärk, mis kehtib kõikides õppeasutustes.
§ 4. Atesteerimise aluseks olevad nõuded
Atesteerimisel hinnatakse, kas atesteeritav on täitnud järgmisi nõudeid:
1) vastab haridusministri 26. augusti 2002. a määrusega nr 65 „Koolieelse lasteasutuse pedagoogide kvalifikatsiooninõuded” antud ametikohal töötamiseks esitatud kvalifikatsiooninõuetele;
2) on töötanud tulemuslikult, mida hinnatakse § 20 lõike 2 punkti 2 kohaselt koostatud atesteeritava töö analüüsi ning § 20 lõike 2 punkti 3 kohaselt koostatud õppeasutuse sisekontrolli eest vastutava isiku kirjaliku hinnangu põhjal;
3) on viimase viie aasta jooksul läbinud vähemalt 160 tunni ulatuses aine- või pedagoogika- või ametialaseid kursusi või juhtimiskursusi, millest 80 tundi võib moodustada iseseisev enesetäiendamine, mida tõendab õppeasutuse juht, või õppinud kraadiõppes hariduse valdkonnas;
4) on omandanud teadus- või kutsekraadi hariduse valdkonnas;
6) on osalenud õppeasutuse arendustegevuses;
7) on koostanud (autor või kaasautor) või retsenseerinud pedagoogilist uurimistööd;
8) on olnud lektoriks täienduskoolituse läbiviimisel vanempedagoogiks atesteerimise puhul 40 ning pedagoog-metoodikuks atesteerimise puhul 60 tunni ulatuses, mida tõendab registreeritud organisatsioon;
9) on korraldanud lasteüritusi, -võistlusi või näitusi;
10) on juhendanud lastevõistlustel ja -näitustel esinenud lapsi;
11) on välja töötanud või retsenseerinud avaldatud õppevara;
12) on esinenud haridusüritustel, konverentsidel või ajakirjanduses pedagoogilistel või erialastel teemadel;
13) on osalenud aine-, kutse- või pedagoogiliste ühenduste või töörühmade juhtimises;
14) on juhendanud noorteühingut.
[RTL 2003, 131, 2105 - jõust. 27.12.2003]
§ 5. Noorempedagoogi ametijärgu omistamise tingimused
Noorempedagoogi ametijärk omistatakse atesteeritavale, kes vastab § 4 punktis 1 nimetatud nõudele.
§ 6. Pedagoogi ametijärgu omistamise tingimused
Pedagoogi ametijärk omistatakse vastava taotluse alusel atesteeritavale, kes vastab § 4 punktis 1 nimetatud nõudele ja kes on pedagoogina või kõrgkoolis õppejõuna tulemuslikult töötanud vähemalt ühe aasta
§ 7. Vanempedagoogi ametijärgu omistamise tingimused
(1) Vanempedagoogi ametijärk omistatakse vastava taotluse alusel õpetajale, kes vastab § 4 punktides 1 ja 3 nimetatud nõuetele, on vähemalt viimased kolm aastat tulemuslikult töötanud pedagoogina, omades pedagoogi või vanempedagoogi ametijärku, ning on viimase viie aasta jooksul täitnud vähemalt kuus nõuet § 4 punktides 4–14 nimetatud nõuetest. Paragrahvi 4 punktides 8 ja 11–14 nimetatud nõuded peavad olema täidetud vähemalt maakondlikul tasandil, punktides 9 ja 10 esitatud nõuded vähemalt piirkondlikul tasandil.
§ 8. Pedagoog-metoodiku ametijärgu omistamise tingimused
Pedagoog-metoodiku ametijärk omistatakse vastava taotluse alusel õpetajale, kellel on haridusministri 26. augusti 2002. a määrusega nr 65 «Koolieelse lasteasutuse pedagoogide kvalifikatsiooninõuded» kehtestatud kvalifikatsiooninõuetele vastav kõrgharidus, kes vastab § 4 punktis 3 nimetatud nõudele, on vähemalt kolm viimast aastat tulemuslikult töötanud pedagoogina, omades vanempedagoogi või pedagoog-metoodiku ametijärku ning on viimase viie aasta jooksul täitnud vähemalt kuus nõuet § 4 punktides 4–14 nimetatud nõuetest. Paragrahvi 4 punktides 8–14 nimetatud nõuded peavad olema täidetud üleriigilisel tasandil.
§ 9. Ametijärkude tähtaeg
(1) Noorempedagoogi ja pedagoogi ametijärk omistatakse tähtajatult.
(2) Vanempedagoogi ja pedagoog-metoodiku ametijärk omistatakse viieks aastaks.
(3) Kui pedagoog, kellele on omistatud vanempedagoogi või pedagoog-metoodiku ametijärk, esitab enne viie aasta möödumist ametijärgu omistamisest taotluse vanempedagoogi või pedagoog-metoodiku ametijärgu omistamiseks, pikeneb talle omistatud ametijärgu tähtaeg taotluse kohta tehtud otsuse kehtima hakkamiseni.
(4) Kui pedagoog, kellele on omistatud pedagoog-metoodiku ametijärk, ei taotle enne viie aasta möödumist ametijärgu omistamisest pedagoog-metoodiku või vanempedagoogi ametijärgu omistamist, loetakse ta pedagoog-metoodiku ametijärgu tähtaja lõppemisest alates kolmeks aastaks vastavaks vanempedagoogi ametijärgule.
3. peatükk ATESTEERIMISE KORD
§ 10. Atesteerimise läbiviijad
1) pedagoogi töökohaks oleva õppeasutuse juht (edaspidi õppeasutuse juht), kes omistab noorempedagoogi ja pedagoogi ametijärgu;
2) pedagoogi töökohaks oleva õppeasutuse juhi moodustatud atesteerimiskomisjon (edaspidi õppeasutuse atesteerimiskomisjon), mis omistab vanempedagoogi ametijärgu;
3) haridus- ja teadusministri moodustatud atesteerimiskomisjon (edaspidi haridus- ja teadusministri atesteerimiskomisjon), mis omistab pedagoog-metoodiku ametijärgu.
§ 11. Atesteerimiskomisjoni moodustamine
(1) Atesteerimiskomisjon moodustatakse tähtajatult.
(2) Õppeasutuse juht moodustab vanempedagoogi ametijärgu omistamiseks vähemalt seitsmeliikmelise atesteerimiskomisjoni, kuhu kuuluvad:
1) registreeritud aine-, kutse- või pedagoogiliste ühenduste volitatud esindaja(d);
2) õppeasutuse pidaja volitatud esindaja;
3) õppeasutuse juht või õppeasutuse juhi asetäitja õppe- ja kasvatustöö alal;
4) õpetajate esindaja(d);
5) hoolekogu esindaja(d);
6) ametiühingu usaldusisiku(d).
(3) Haridus- ja teadusminister moodustab pedagoog-metoodiku ametijärgu omistamiseks esitatud taotluste ning atesteerimisel tehtud otsuste peale esitatud kaebuste läbivaatamiseks vähemalt üheksaliikmelise atesteerimiskomisjoni, kuhu kuuluvad:
1) registreeritud aine-, kutse- või pedagoogiliste ühenduste volitatud esindajad;
2) Haridus- ja Teadusministeeriumi esindajad;
3) [kehtetu - RT I, 13.09.2012, 1 - jõust. 16.09.2012]
§ 12. Atesteerimiskomisjoni töö juhtimine
(1) Atesteerimiskomisjoni tööd juhib atesteerimiskomisjoni esimees, viimase äraolekul aseesimees.
(2) Komisjon valib oma liikmete hulgast esimehe ja aseesimehe.
§ 13. Atesteerimiskomisjoni sekretär
(1) Atesteerimiskomisjoni tööd korraldab ja istungit protokollib atesteerimiskomisjoni sekretär.
(2) Sekretäri valib atesteerimiskomisjon oma liikmete hulgast.
§ 14. Atesteerimiskomisjoni töövorm
(1) Atesteerimiskomisjoni töövorm on istung.
(2) Oma ülesannete täitmiseks võib atesteerimiskomisjon rakendada ka teisi töövorme, mille valiku otsustab atesteerimiskomisjon.
§ 15. Atesteerimiskomisjoni istung
(1) Atesteerimiskomisjoni istungi kutsub kokku esimees, tema äraolekul aseesimees vastavalt vajadusele.
(2) Atesteerimiskomisjoni sekretär saadab istungi päevakorra koos teiste vajalike materjalidega atesteerimiskomisjoni liikmetele tutvumiseks vähemalt üks nädal enne istungi toimumist.
(3) Esimehel või tema äraolekul aseesimehel on õigus kutsuda päevakorras olevate küsimuste arutamiseks atesteerimiskomisjoni istungile atesteerimiskomisjoni mittekuuluvaid isikuid, kes ei osale hääletamisel.
(4) Atesteeritaval on õigus osaleda komisjoni istungil tema taotluse arutamise ajal ning tutvuda otsuse protokolliga. Hääletamise ajal atesteeritav istungiruumis ei viibi.
§ 16. Atesteerimiskomisjoni otsus
(1) Atesteerimiskomisjon on otsustusvõimeline, kui istungist võtab osa vähemalt 2/3 atesteerimiskomisjoni liikmetest, sealhulgas esimees, tema äraolekul aseesimees. Nõutud kvoorumi puudumisel kutsub esimees, tema äraolekul aseesimees uue istungi kokku kahe nädala jooksul.
(2) Atesteerimiskomisjon võtab otsuse vastu salajase hääletamise teel. Häälte võrdse jagunemise korral tehakse atesteeritava jaoks positiivne otsus.
(3) Atesteerimiskomisjoni otsus vormistatakse eraldi iga atesteeritava või kaebuse esitaja kohta kahes eksemplaris, millest üks väljastatakse atesteeritavale allkirja vastu või posti teel tähitud kirjaga kümne päeva jooksul pärast otsuse tegemist. Atesteerimiskomisjoni otsusele kirjutavad alla kõik kohalviibinud komisjoni liikmed.
(4) Atesteerimiskomisjoni otsuseid säilitatakse kümme aastat.
§ 17. Atesteerimiskomisjoni istungi protokoll
(1) Atesteerimiskomisjoni sekretär protokollib atesteerimiskomisjoni istungid. Protokollile kirjutavad alla esimees, tema äraolekul aseesimees, ja sekretär. Protokollide koopiad edastab sekretär ühe nädala jooksul pärast istungi toimumist atesteerimiskomisjoni liikmetele.
(2) Atesteerimiskomisjoni protokolle säilitatakse kümme aastat.
§ 18. Atesteerija õigused
(1) Atesteerijal on õigus kaasata oma töösse hääleõiguseta eksperte, kes esitavad atesteerijale oma hinnangu atesteeritava vastavuse kohta ametijärgu omistamiseks esitatud nõuetele kirjalikult.
(2) Atesteerimist läbiviival õppeasutuse juhil, atesteerimiskomisjoni liikmel ja atesteerija poolt kaasatud ekspertidel on õigus tutvuda atesteeritava tööd puudutavate materjalidega, külastada tunde (asendada õppe- ja kasvatustegevusi) ja lasteüritusi, tutvuda laste töödega, vestelda teiste pedagoogide, laste ja lastevanematega.
§ 19. Atesteerimiskomisjoni teenindamine
Atesteerimiskomisjoni tehnilise teenindamise tagab atesteerimiskomisjoni moodustaja.
§ 20. Ametijärgu omistamise taotlemine
(1) Ametijärgu omistamiseks esitab atesteerimist taotlev pedagoog kirjaliku taotluse vastavat ametijärku omistavale atesteerijale.
1) ametlikult kinnitatud ärakirjad haridust tõendavatest dokumentidest;
2) atesteeritava poolt koostatud oma töö analüüs, milles lähtutakse Vabariigi Valitsuse 22. novembri 2000. a määruses nr 381 „Õpetajate koolituse raamnõuded” sätestatud õpetaja üldpädevusnõudeist;
3) õppeasutuse sisekontrolli eest vastutava isiku kirjalik hinnang atesteeritava tööle, milles lähtutakse Vabariigi Valitsuse 22. novembri 2000. a määruses nr 381 „Õpetajate koolituse raamnõuded” sätestatud õpetaja üldpädevusnõudeist;
4) ametlikult kinnitatud ärakirjad dokumentidest, mis tõendavad §-s 4 toodud nõuete täitmist;
5) ametlikult kinnitatud ärakiri viimase atesteerimise otsusest.
§ 21. Ametijärgu omistamise taotluste läbivaatamine
(1) Õppeasutuse juht vaatab ametijärgu omistamiseks esitatud taotluse läbi kümne päeva jooksul taotluse saamisest.
(2) Õppeasutuse atesteerimiskomisjon vaatab ametijärgu omistamiseks esitatud taotlusi läbi järgnevalt:
1) 1. augustist 30. novembrini laekunud taotlused vaadatakse läbi hiljemalt 31. detsembriks;
2) 1. detsembrist 31. juulini laekunud taotlused vaadatakse läbi hiljemalt 1. septembriks.
(3) Haridus- ja teadusministri atesteerimiskomisjon vaatab ametijärgu omistamiseks ja ametijärgu alandamiseks esitatud taotlusi läbi järgnevalt:
1) 1. novembrist 31. märtsini laekunud taotlused vaadatakse läbi hiljemalt 31. maiks;
2) 1. aprillist 31. oktoobrini laekunud taotlused vaadatakse läbi hiljemalt 31. detsembriks.
§ 22. Atesteerija otsuse vaidlustamine
(1) Kui pedagoog ei nõustu atesteerija otsusega ametijärgu omistamise kohta, on tal kümne päeva jooksul otsusest teadasaamisest õigus esitada haridus- ja teadusministri atesteerimiskomisjonile taotlus ettekirjutuse tegemiseks asja uueks otsustamiseks.
(2) Lõikes 1 nimetatud taotlust läbi vaadates kontrollitakse otsuse õiguspärasust. Selleks uuritakse dokumentaalseid tõendeid ning vajadusel kuulatakse ära asjast huvitatud isikute seletused ja ekspertide arvamused.
(3) Haridus- ja teadusministri atesteerimiskomisjon vaatab lõikes 1 nimetatud taotluse läbi ja teeb otsuse 30 päeva jooksul taotluse esitamisest.
(4) Haridus- ja teadusministri atesteerimiskomisjonil on lõikes 1 nimetatud taotluse läbivaatamisel õigus:
1) nõuda vaidlustatud otsuse teinud atesteerijalt vaidlustatud otsusega seotud materjalide koopiate ja vastava istungi protokolli koopia või väljavõtte esitamist;
2) esitada materjalid vaidlustatud otsuse õiguspärasuse üle otsustamiseks ekspertidele hinnangu andmiseks.
(5) Taotluse läbivaatamisel on haridus- ja teadusministri moodustatud atesteerimiskomisjonil õigus oma otsusega:
1) teha vaidlustatud otsuse teinud atesteerijale ettekirjutus asja uueks otsustamiseks;
2) jätta taotlus rahuldamata.
(6) Haridus- ja teadusministri atesteerimiskomisjon saadab oma otsuse tähitud kirjaga taotluse esitajale taotluses märgitud aadressil ja vaidlustatud otsuse teinud atesteerijale 10 päeva jooksul otsuse tegemisest.
(7) Haridus- ja teadusministri atesteerimiskomisjoni ettekirjutus on vaidlustatud otsuse teinud atesteerijale täitmiseks kohustuslik.
§ 23. Ametijärgu alandamine
Pedagoogi töökohaks oleva õppeasutuse juhil on õigus taotleda haridus- ja teadusministri atesteerimiskomisjonilt vanempedagoogi või pedagoog-metoodiku ametijärgu alandamist, kui sisekontrolli käigus on viimase aasta jooksul korduvalt kirjalikult juhitud pedagoogi tähelepanu töös esinevatele puudustele.
(2 Kui haridus- ja teadusministri atesteerimiskomisjon rahuldab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud taotluse, loetakse pedagoogile omistatud ametijärgu tähtaeg lõppenuks.


text:
3-2-1-48-07 Riigikohus 15.05.2007
Tulenevalt TsMS § 412 lg 1 p-st 3 peab kohus, juhul kui hageja asja arutamiseks määratud kohtuistungile ei ilmu, kuid on kohtule eelnevalt teatanud istungile ilmumata jätmise põhjusest, ja kostja taotleb hagi läbivaatamata jätmist, hindama, kas hageja istungile ilmumata jätmise põhjust saab hageja põhjendust arvestades lugeda mõjuvaks. TsMS § 422 lg 1 mõjuvate põhjuste loetelu ei ole ammendav. TsMS § 422 lg 1 mõtte kohaselt saab kohtuistungile ilmumata jätmise põhjust lugeda mõjuvaks, kui see on objektiivse iseloomuga. Selliseks põhjuseks saab olla sündmus, mille tekkimist ja kulgemist isik ei saa ise vahetult mõjutada. Kohus võib vastavalt asjaoludele lugeda mõjuvaks põhjuseks hageja kohtuistungile ilmumata jätmiseks ka samal ajal toimuva teise kohtuistungi, millest hageja peab osa võtma, kui hageja on sellest esimesel võimalusel kohtule teatanud ja oma istungile ilmumise võimatust põhistanud.
3-2-3-18-98 Riigikohus 15.12.1998
Tagaseljaotsuse tegemiseks oluline tingimus TsKS § 198 lg 1 järgi on see, et eelistungil kohalolev pool nõuab tagaseljaotsuse tegemist.
3-2-3-5-97 Riigikohus 02.04.1997
TsKS §-st 198 lg 1 ja 2 tulenevalt võib kohus kostja eelistungilt puudumise korral lahendada hageja nõudmisel asja tagaseljaotsusega, kui kostja puudumise tõttu oli eelmine eelistung edasi lükatud ning kostjat on hoiatatud, et tema mitteilmumisel võib tema kahjuks teha tagaseljaotsuse.
III-2/3-6/95 Riigikohus 28.02.1995

matches:
Riigikohus
§ 412
§ 422
§ 422
Kohus
Riigikohus
§ 198
Riigikohus
kohus
Riigikohus


LOGITECH G29 Driving Force PS3 / PS4 / PC roolikomplekt G29 941-000113 - OX.lt
[IN www.ox.lt STOCK!] LOGITECH G29 Driving Force PS3 / PS4 / PC roolikomplekt G29
Yra galimybė užsisakyti (OX.lt sandėlyje): 1 pcs
Pristatymo terminas: 1-3 darbo dienų
847 LTL
Gamintojo kodas: 941-000113
G29 roolikomplekt
Kõik juhtnupud on sinu käeulatuses. D-Pad, nupud ja labad on korralikult mahutatud G29 rooli külge. LED indikaatortuled, mis on paigutatud rooli keskmise osa kohale, annavad sulle täpselt märku millal on vaja kõiku vahetada, et saaksid keskenduda maksimaalselt sõidule, võtmata silmi rajalt. 24-asendiga häälestusnupp ja +/- nupud aitavad sul kohandada rooli vastavalt eelistustele.
Tunneta iga käiguvahetust ja rehvi libisemist
Tunneta oma sõidukit igal pinnasel, pöördel ja külglibisemisel. Võimas, kahe mootoriga tagasisidet pakkuv rool simuleerib reaalset kurvides ja libisemisel mõjuvat jõudu, et saaksid kogeda tõeliselt täpset sõitu.
Sujuv ja täpne juhtimine
Erakordselt vaikne ja sujuv pööramine. Kaldhammasrattad on modelleeritud autotööstuses kasutatute järgi, et vähendada müra ja vibratsiooni pööramisel. Lisaks sisaldab rool Hall-Effect pöördesensorit, mis kasutab magnetvälju rooli positsiooni tuvastamiseks.
Püsib seal kuhu kinnitad
Sõida julgelt teadmisega, et rool ei liigu paigast ka agressiivsete manöövrite korral. G29 kinnitub turvaliselt sinu laua või rallitooli konstruktsiooni külge klambrite või kruvidega. Erilise kogemuse saamiseks tasub rooli kasutada Playseat rallitoolidega.
Reaalsed pöörded rajal
900-kraadine pöördeulatus tähendab kahte ja poolt roolipööret, mis on võrdne reaalse autorooli pöördeulatusega.
Gamintojo puslapis gaming.logitech.com/en-ch/product/g29-driving-force
Pakuotės dydis 0.04063
Neto svoris (kg) 5.35
Bruto svoris (kg) 7.2
Aprašymas RACING WHEEL FOR PLAYSTATION 3 AND PLAYSTATION 4
DUAL-MOTOR FORCE FEEDBACK Feel every weight shift, and tire slip
Race-ready m
OS compatibility Windows 7 Yes
Interface USB Yes
OS compatibility Windows 8 Yes
Shipping/Package Box Dimensions Shipping Box Depth (cm) 43
Shipping/Package Box Dimensions Shipping Box Weight (kg) 7.2
Compatible with: Playstation 4 or Playstation 3
Full Description Line USB|Windows 8|Windows 7|Compatible with: Playstation 4 or Playstation 3
Nėra papildomų prekių, skirtų [IN www.ox.lt STOCK!] LOGITECH G29 Driving Force PS3 / PS4 / PC roolikomplekt G29