text:
§ 8 Menetluskulud2 Avalduse esitamine ja menetlemine
§ 20 Avalduse menetlusse võtmise tagajärjed3 Ümberkujundamiskava kinnitamine
§ 28 Avalduse läbivaatamata jätmine4 Ümberkujundamiskava tagajärjed
§ 35 Ümberkujundamiskava muutmine5 Menetluse lõppemine
§ 39 Ümberkujundamiskava tühistamine6 Muudatused seadustes7 Seaduse jõustumine ja rakendamine
Väljaandja:RiigikoguAkti liik:seadusTeksti liik:algtekst-terviktekstRedaktsiooni jõustumise kp:05.04.2011Redaktsiooni kehtivuse lõpp:30.06.2014Avaldamismärge:RT I, 06.12.2010, 1
Välja kuulutanudVabariigi President25.11.2010 otsus nr 767Võlgade ümberkujundamise ja võlakaitse seadusVastu võetud 17.11.20101. peatükk Üldsätted § 1. Seaduse eesmärk (1) Käesoleva seaduse eesmärk on makseraskustes füüsilisele isikule (võlgnikule) tema võlgade ümberkujundamise võimaldamine, et ületada makseraskusi ja vältida pankrotimenetlust. Seejuures arvestatakse nii võlgniku kui ka tema võlausaldajate õigustatud huve. (2) Võlgnik loetakse makseraskustes olevaks, kui ta ei suuda või tõenäoliselt ei suuda täita oma kohustusi nende sissenõutavaks muutumise ajal.§ 2. Võlgade ümberkujundamise sisu (1) Võlgade ümberkujundamise menetluses võimaldatakse võlgnikule rahaliste kohustuste (isiklike võlgade) ümberkujundamist kohustuse täitmise tähtaja pikendamise, osadena täitmise või kohustuse vähendamise teel. (2) Üksnes täitmise tähtaja pikendamist ja osadena täitmist võimaldatakse võlgade ümberkujundamise menetluses järgmiste nõuete puhul: 1) elatisnõuded; 2) tahtliku õigusvastase teoga tekitatud kahju hüvitamise nõuded. (3) Võlgade ümberkujundamise menetluses saab ümber kujundada võlgade ümberkujundamise avalduse esitamise ajaks sissenõutavaks muutunud võlgniku kohustusi. Lisaks saab käesoleva seaduse §-s 3 sätestatud tingimustel ümber kujundada kestvuslepingust tulenevaid kohustusi, mis tekivad või muutuvad sissenõutavaks pärast võlgade ümberkujundamise avalduse esitamist.§ 3. Kestvuslepingust tulenevate kohustuste ümberkujundamine (1) Ümberkujundamiskavaga võib ette näha, et võlgniku poolt enne võlgade ümberkujundamise avalduse esitamist sõlmitud krediidileping või muu kestvusleping, millest tuleneb võlgnikule rahalisi kohustusi, mis muutuvad sissenõutavaks pärast võlgade ümberkujundamise avalduse esitamist, lõpeb ümberkujundamiskava kinnitamisel. Lepingu lõppemisel on samad tagajärjed, mis lepingu erakorralisel ülesütlemisel võlgnikust tuleneva asjaolu tõttu. Lepingu lõppemise tagajärjel tekkivad võlgniku kohustused saab ümberkujundamiskavaga eelnevalt ümber kujundada. (2) Ümberkujundamiskavaga võib ette näha, et käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud krediidilepingu lõpetamise asemel kujundatakse ümber sellest tulenevad võlgniku rahalised kohustused, mis muutuvad sissenõutavaks hiljemalt ühe aasta jooksul ümberkujundamiskava kinnitamisest arvates. Neid kohustusi saab ümber kujundada üksnes selliselt, et kohustuste täitmise tähtaega pikendatakse või võimaldatakse võlgnikule kohustuste täitmist osamaksetena. (3) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud viisil soovitakse ümber kujundada liisingulepingust tulenevaid kohustusi, võib võlausaldajaks olev liisinguandja ühe nädala jooksul ümberkujundamiskava kinnitamisest arvates lepingu erakorraliselt üles öelda. Selliseks puhuks võib ümberkujundamiskavas ette näha ka lepingu erakorralise ülesütlemise tagajärjel tekkivate nõuete ümberkujundamise, muu hulgas kohustuste vähendamise.§ 4. Seaduse kohaldamisala (1) Võlgade ümberkujundamise menetlust kohaldatakse võlgniku suhtes, sõltumata sellest, kas tegemist on ettevõtjaga. (2) Võlgade ümberkujundamist võib taotleda võlgnik, kelle elukoht on Eestis, ja on seda olnud vähemalt kahe aasta jooksul enne võlgade ümberkujundamise avalduse esitamist.§ 5. Tsiviilkohtumenetluse seadustiku kohaldamine Võlgade ümberkujundamise menetlusele kohaldatakse tsiviilkohtumenetluse seadustikus hagita menetluse kohta sätestatut, kui käesolevast seadusest ei tulene teisiti.§ 6. Kohtunikuabi pädevus (1) Kohtu ülesandeid võib võlgade ümberkujundamise menetluses kohtuniku asemel täita ka kohtunikuabi. (2) Kohtunik otsustab võlgade ümberkujundamise asjas enda ja kohtunikuabi täpse tööjaotuse ning võib anda kohtunikuabile suuniseid. (3) Ainult kohtunik võib otsustada ümberkujundamiskava menetlusse võtmisest keeldumise, nõustaja määramise ja ümberkujundamiskava kinnitamise, muutmise või tühistamise. (4) Kohtunikuabi pädevusele ja tema taandamisele kohaldatakse vastavalt tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 595 lõigetes 2–4 sätestatut.§ 7. Määruste jõustumine ja edasikaebamine (1) Määrus, millega võlgade ümberkujundamise avaldus võetakse kohtu menetlusse, samuti määrus, millega ümberkujundamiskava kinnitatakse, on kehtiv ja kuulub täitmisele alates selle edastamisest võlgnikule. Määrus, millega ümberkujundamiskava jäetakse kinnitamata ja avaldus rahuldamata, samuti määrus, millega avaldus jäetakse läbi vaatamata või muudetakse või tühistatakse ümberkujundamiskava, on kehtiv ja kuulub täitmisele alates jõustumisest. (2) Võlgade ümberkujundamise menetluses tehtud kohtumääruse peale saab esitada määruskaebuse üksnes juhul, kui määruskaebuse esitamine on seaduse järgi lubatud. Kui maakohtu määruse peale saab esitada määruskaebuse, saab määruskaebuse kohta tehtud ringkonnakohtu määruse peale esitada määruskaebuse ka Riigikohtule, kui seadusest ei tulene teisiti. (3) Määruse peale esitatud määruskaebuse alusel tehtud ringkonnakohtu määrus kehtib ja kuulub täitmisele alates jõustumisest vastavalt tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 466 lõikes 3 sätestatule, kui ringkonnakohus ei otsusta, et tema määrus kuulub viivitamatule täitmisele.§ 8. Menetluskulud (1) Võlgnik kannab võlgade ümberkujundamise menetluse kulud. Võlausaldajate menetluskulud jäävad nende endi kanda. (2) Kohus võib jätta võlausaldajate menetluskulud võlgniku kanda, kui võlgnik esitas teadvalt põhjendamatu avalduse võlgade ümberkujundamiseks või põhjustas võlausaldajatele menetluskulusid muul viisil teadvalt ebaõigete andmete või teadvalt põhjendamatu taotluse või vastuväite esitamisega. (3) Võlgnikule ei anta menetluskulude kandmiseks riigipoolset menetlusabi riigilõivu tasumiseks. Võlgade ümberkujundamise kava täitmise korral ei pea võlgnik riigipoolse menetlusabi kulusid hüvitama.2. peatükk Avalduse esitamine ja menetlemine § 9. Kohtualluvus Võlgnik esitab avalduse võlgade ümberkujundamiseks enda elukoha või ettevõtte asukoha järgsele maakohtule.§ 10. Võlgade ümberkujundamise avaldus (1) Enne võlgade ümberkujundamise avalduse kohtusse esitamist peab võlgnik astuma vajalikke samme, et saavutada võla ümberkujundamine kohtuväliselt. (2) Võlgade ümberkujundamise avalduses tuleb esitada vähemalt järgmised andmed: 1) võlgniku selgitus makseraskuste ja nende põhjuste kohta; 2) kas ja mida on võlgnik teinud makseraskuste vältimiseks või kõrvaldamiseks; 3) võlgade ümberkujundamise abinõud, mille rakendamist võlgnik taotleb; 4) võlgniku põhistus, et võlgade ümberkujundamise abinõude rakendamisel suudab ta kohustused täita ja tõenäoliselt on võimalik tema maksejõuetust vältida; 5) võlgniku kinnitus, et talle ei ole teada asjaolusid, mis võiksid võlgade ümberkujundamise välistada, ja et ta täidab käesoleva seaduse §-s 21 sätestatud kohustusi; 6) võlgniku seisukoht nõustaja määramise vajalikkuse suhtes; 7) riigilõivu tasumise kontrollimist võimaldavad andmed. (3) Füüsilisest isikust ettevõtja, kes taotleb ettevõtte saneerimist, peab avalduses lisaks põhistama, et ettevõte vajab saneerimist ning ettevõtte jätkusuutlik majandamine on pärast saneerimist tõenäoliselt võimalik, samuti näitama, millised on saneerimise tagajärjed ettevõtte töötajatele. (4) Abikaasad võivad esitada võlgade ümberkujundamiseks ühise avalduse. Kui avalduse esitab üks abikaasa, peab ta avalduses esitama teise abikaasa andmed ning teada andma, kas makseraskused on ka teisel abikaasal ja põhjendama, miks ei esitata avaldust ühiselt. See kehtib ka juhul, kui abielu on lahutatud, kuid ühisvara on jäänud jagamata.§ 11. Võlgade ümberkujundamiskava (1) Võlgade ümberkujundamise avaldusele tuleb lisada võlgade ümberkujundamise kava (edaspidi ümberkujundamiskava), milles on märgitud: 1) milliste kohustuste ümberkujundamist ja millisel viisil taotletakse; 2) ümberkujundamiskava täitmise tähtaeg. (2) Kui võlgnik taotleb üksnes osade võlgade ümberkujundamist või erinevate võlgade ümberkujundamist erinevas ulatuses, peab ta võlausaldajate erinevat kohtlemist avalduses põhjendama. (3) Võlgade ümberkujundamiskava ei pea võlgade ümberkujundamise avaldusele lisama, kui võlgnik taotleb selle koostamist nõustaja kaasabil.§ 12. Võlgade ümberkujundamise avalduse muud lisad (1) Võlgade ümberkujundamise avaldusele tuleb lisada: 1) võlgniku ja temaga koos elavate perekonnaliikmete vara ja kõigi sissetulekute nimekiri (edaspidi varanimekiri) avalduse esitamise seisuga, märkides muu hulgas iga varaeseme eeldatava väärtuse ning eraldi oma osaluse ühisomandis ja kaasomandis või õiguste ühisuses; 2) võlgniku rahaliste kohustuste nimekiri (edaspidi võlanimekiri) avalduse esitamise seisuga, milles märgitakse kõigi võlausaldajate nimed, kontaktandmed ning põhinõude ja kõrvalnõuete eeldatavad suurused ja tagatised, tuues eraldi välja jooksvad kulutused (eluasemekulud, ülalpidamiskohustused jms) ja solidaarkohustused; 3) võlgniku viimase kolme aasta tuludeklaratsioonide, pangakonto väljavõtete ja oluliste kohustuste aluseks olevate dokumentide (laenulepingud jms) ärakirjad. (2) Ettevõtja peab avaldusele lisama ka eelmise majandusaasta raamatupidamisaruande ning ülevaate oma finantsseisundist, majandustulemustest ja rahavoogudest. Kui ettevõtja peab raamatupidamist kassapõhiselt, lähtutakse eelnimetatud andmete esitamisel möödunud aasta kohta esitatud tuludeklaratsioonist. (3) Kui võlgnik on viie aasta jooksul enne avalduse esitamist võõrandanud kinnisasja või registrisse kantud vallasasja või õiguse või kinkinud või laenanud raha kolmandatele isikutele enam kui 3000 euro ulatuses, tuleb ka seda varanimekirjas märkida. Eraldi tuleb märkida neile tingimustele vastavad tehingud, mis on tehtud lähikondsetega pankrotiseaduse § 117 mõttes. (4) Ühe abikaasa poolt eraldi esitatud võlanimekirjas tuleb eraldi märkida kohustused, mille eest vastutab või võib vastutada ka teine abikaasa, samuti teise abikaasa kohustused, mille eest võib vastutada võlgnik. (5) Võlgnik peab võlanimekirjas märkima, kui ta mingis osas võlgasid ei tunnista, samuti kas ja milliste võlgade osas on käimas kohtumenetlusi või muid menetlusi. Võlgnik peab varanimekirjas märkima, kas ja millise vara osas on käimas kohtu- või muid menetlusi, sealhulgas täitemenetlusi. (6) Võlanimekirjas kohustuste märkimiseks võib võlgnik nõuda võlausaldajalt ülevaadet tema võla arvestusest.§ 13. Vormide rakendamine avalduse esitamisel (1) Justiitsminister kehtestab määrusega võlgade ümberkujundamise avalduse, varanimekirja, võlanimekirja ja ümberkujundamiskava vormid, mille kasutamine on võlgnikule kohustuslik. Ümberkujundamiskava vormi kasutamine ei ole kohustuslik füüsilisest isikust ettevõtjale, kes soovib ettevõtte saneerimist. (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud vormid peavad olema igaühele vabalt ja tasuta kättesaadavad Justiitsministeeriumi veebilehel ning igas kohtus.§ 14. Võlgade ümberkujundamise avalduse ja pankrotiavalduse lahendamise järjekord (1) Kui kohtule on lisaks võlgade ümberkujundamise avaldusele esitatud ka avaldus võlgniku pankroti väljakuulutamiseks, liidetakse need ühte menetlusse ja avaldused vaatab läbi kohus, kellele esimesena avaldus esitati. (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud juhul lahendatakse esimesena võlgade ümberkujundamise avaldus isegi siis, kui see esitati pärast pankrotiavaldust. Kohus lükkab pankroti väljakuulutamise otsustamise edasi kuni ümberkujundamiskava kinnitamise otsustamiseni või võlgade ümberkujundamise menetluse lõppemiseni. Sel juhul peatub pankrotiavalduse menetlemine ka siis, kui määratud on ajutine pankrotihaldur. (3) Kohus võib käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud juhul siiski kohaldada pankrotimenetlust tagavaid abinõusid, kui need ei takista võlgade ümberkujundamismenetluse läbiviimist.§ 15. Avalduse menetlusse võtmise lahendamine (1) Vajaduse korral kuulab kohus enne võlgade ümberkujundamise avalduse menetlusse võtmist ära võlgniku või tema võlausaldajate arvamuse või küsib neilt täiendavaid andmeid või dokumente. Kohus võib ka teistelt isikutelt ja asutustelt, sealhulgas krediidiasutustelt, nõuda teavet võlgniku ja temaga koos elavate perekonnaliikmete majandusliku seisundi või maksevõime kohta. (2) Samuti võib kohus kohustada võlgnikku kohtus vandega kinnitama, et kohtule esitatud andmed vara, võlgade ja majandus- või kutsetegevuse kohta on talle teadaolevalt õiged. Selleks annab võlgnik suuliselt järgmise vande:„Mina, (nimi), kinnitan oma au ja südametunnistuse kohaselt, et kohtule esitatud andmed vara, võlgade ja tegevuse kohta on mulle teadaolevalt õiged.” Võlgnik kirjutab vandetekstile alla. (3) Kohus lahendab avalduse menetlusse võtmise seitsme päeva jooksul nõuetekohase avalduse saamisest ja käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud toimingute tegemisest arvates. (4) Kohus võib juba enne avalduse lahendamist või esitamist kohaldada selle tagamiseks esialgset õiguskaitset, muu hulgas peatada täitemenetluse või sundtäitmise võlgniku vara suhtes.§ 16. Avalduse menetlusse võtmine (1) Kohus võtab võlgade ümberkujundamise avalduse menetlusse, kui avaldus vastab tsiviilkohtumenetluse seadustikus ja käesolevas seaduses esitatud nõuetele. (2) Avalduse menetlusse võtmise määrus edastatakse võlgnikule ja kõigile võlausaldajatele, kelle nõuete ümberkujundamist võlgnik taotleb. Määrus avaldatakse ka väljaandes Ametlikud Teadaanded.§ 17. Avalduse menetlusse võtmisest keeldumine (1) Kohus ei võta võlgade ümberkujundamise avaldust menetlusse, kui: 1) välja on kuulutatud võlgniku pankrot; 2) kohus on viimase kümne aasta jooksul enne avalduse esitamist rahuldanud võlgniku võlgade ümberkujundamise või pankrotimenetluses võlgadest vabastamise avalduse; 3) võlgnik ei ole makseraskustes või need on ilmselgelt ületatavad võlgade ümberkujundamiseta, muu hulgas võlgniku vara realiseerimisega võlgade katteks ulatuses, mida võib võlgnikult mõistlikult eeldada; 4) avaldus või selle lisad ei vasta seaduse nõuetele, muu hulgas on tasumata riigilõiv. (2) Kohus võib jätta võlgade ümberkujundamise avalduse menetlusse võtmata, kui: 1) võlgniku pakutud võlgade ümberkujundamiskava kinnitamine või täitmine on ebatõenäoline, arvestades muu hulgas võlgniku maksevõimelisust kolme aasta vältel enne võlgade ümberkujundamise avalduse esitamist ja võlgniku võimekust tegeleda mõistlikult tulutoova tegevusega võlgade ümberkujundamiskava kehtivuse ajal, lähtudes tema vanusest, elukutsest ja haridusest; 2) võlgnik ei ole täitnud käesoleva seaduse § 10 lõikes 1 sätestatud kohustust; 3) võlgnik on tahtlikult või raske hooletusega esitanud oluliselt ebaõigeid või ebatäielikke andmeid oma vara ja sissetulekute, võlausaldajate või oma kohustuste kohta; 4) võlgnik keeldub esitatud andmeid vandega kinnitamast või kohtu nõutud täiendavaid andmeid esitamast; 5) võlgnik on mõistetud süüdi pankroti- või täitemenetlusalase kuriteo, maksualase kuriteo või karistusseadustiku §-des 380–3811 nimetatud kuriteo toimepanemises ja karistusandmed ei ole karistusregistrist kustutatud; 6) võlgnik on viimase kolme aasta jooksul enne avalduse esitamist või pärast seda andnud tahtlikult või raske hooletusega ebaõigeid või ebatäielikke andmeid oma majandusliku olukorra kohta, et saada toetusi või muid soodustusi riigilt, kohalikult omavalitsusüksuselt või sihtasutuselt või vältida maksude maksmist; 7) võlgnik on ilmselt tahtlikult teinud võlausaldajaid kahjustavaid tehinguid. (3) Kui ettevõtja taotleb ettevõtte saneerimist, võib kohus keelduda avalduse menetlusse võtmisest ka juhul, kui ettevõtja ei ole põhistanud, et ettevõte vajab saneerimist ja ettevõtte jätkusuutlik majandamine on pärast saneerimist tõenäoliselt võimalik. (4) Määruse peale, millega kohus jättis võlgade ümberkujundamise avalduse menetlusse võtmata, võib võlgnik esitada määruskaebuse.§ 18. Nõustaja määramine (1) Kohus võib võlgniku avalduse alusel või omal algatusel nimetada võlgade ümberkujundamise avalduse menetlusse võtmisel menetluse nõuetekohase läbiviimise tagamiseks nõustaja, kui see on vajalik võlgniku varalise seisundi kindlakstegemiseks või kui sellega ilmselt lihtsustatakse või kiirendatakse menetluse läbiviimist või tagatakse võlgniku või võlausaldajate huvide parem kaitse. Kohus võib nimetada nõustaja ka pärast võlgade ümberkujundamise avalduse menetlusse võtmist. (2) Nõustajaks võib nimetada selleks piisavate teadmiste ja kogemustega isiku. Nõustajaks ei nimetata kohtu töötajat, võlgnikku või võlausaldajat või neist sõltuvat isikut ega saneerimisseaduse § 15 lõikes 7 nimetatud isikut. Üldjuhul ei nimetata nõustajaks pankrotihaldurit. (3) Kohus kuulab enne nõustaja määramist ära ka võlgniku arvamuse. Ilma võlgniku nõusolekuta nõustajat ei määrata. (4) Isiku nõustajaks määramiseks on vajalik tema nõusolek. (5) Nõustaja määramise korral määrab kohus kindlaks summa, mille võlgnik peab nõustaja tasu ja kulutuste katteks kohtu deposiitkontole tasuma, ning tähtaja selle summa tasumiseks.§ 19. Nõustaja ülesanded (1) Nõustaja ülesanne on teavitada kohut ja võlausaldajaid erapooletult ning asjatundlikult võlgniku majanduslikust olukorrast ja makseraskuste ületamise võimalustest, nõustada ja abistada võlgnikku võlgade ümberkujundamise menetluse jooksul ning kontrollida võlausaldajate nõuete õiguspärasust ning võlgniku tehingute õiguspärasust ja otstarbekust. (2) Nõustaja muu hulgas: 1) abistab võlgnikku võlgade ümberkujundamiskava koostamisel ja läbirääkimistel võlausaldajatega; 2) annab kohtule teavet oma ülesannete täitmise kohta; 3) hindab ümberkujundatavate nõuete tõendatust ja õiguspärasust ning teavitab kohut nõudest, mida tegelikult ei ole, mille suurus on ebaselge või mille õiguspärasust ega tõendatust ei saa hinnata; 4) küsib vajaduse korral võlgnikult ja võlausaldajatelt tõendeid ümberkujundatavate nõuete kohta; 5) täidab seadusest tulenevat või kohtu poolt antud muud ülesannet, mis on vajalik võlgade ümberkujundamismenetluse läbiviimiseks. (3) Nõustaja täidab oma ülesandeid korralikule ja ausale nõustajale omase hoolsusega ning arvestab kõigi menetlusosaliste huve. Kohus teostab nõustaja üle järelevalvet. (4) Nõustaja on kohustatud hoidma saladuses talle tema ülesannete tõttu teatavaks saanud ärisaladust, samuti isikuandmeid ja muud konfidentsiaalsena saadud teavet. (5) Nõustaja tasu ja hüvitamisele kuuluvate kulutuste arvestamise korra ning tasu piirmäärad protsentides kehtestab justiitsminister määrusega. (6) Nõustajale kohaldatakse saneerimisseaduse §-des 17–19 saneerimisnõustaja kohta sätestatut, kui käesolevast seadusest ei tulene teisiti. Nõustajale ei kohaldata tsiviilkohtumenetluse seadustikus nõustaja kohta sätestatut.§ 20. Avalduse menetlusse võtmise tagajärjed (1) Võlgade ümberkujundamise avalduse menetlusse võtmisel peatub viivise või ajas suureneva leppetrahvi arvestamine võlgniku vastu suunatud nõudelt kuni ümberkujundamiskava kinnitamiseni või menetluse lõppemiseni. See ei kehti nõuete suhtes, mille ümberkujundamist võlgnik ei taotle. (2) Avalduse menetlusse võtmisel ei saa võlausaldaja lõpetada võlgnikuga sõlmitud lepingut, millest tulenevate nõuete ümberkujundamist võlgnik taotleb, enne võlgade ümberkujundamise avalduse esitamist toimunud rahalise kohustuse rikkumisele tuginedes ega keelduda sel alusel oma kohustuste täitmisest. Kokkulepe, mille kohaselt võlausaldaja võib võlgade ümberkujundamise avalduse esitamisel või ümberkujundamiskava kinnitamisel lepingu lõpetada, on tühine. (3) Avalduse menetlusse võtmisel peatab kohus võlgniku vara suhtes läbiviidava täitemenetluse (või sundtäitmise) raha sissenõudmiseks kuni ümberkujundamiskava kinnitamiseni või menetluse lõppemiseni. Kohus võib sama ajani: 1) peatada kohtumenetluse, milles on võlgniku vastu rahaline nõue, mille kohta ei ole veel otsust tehtud; 2) tühistada hagi tagamise abinõud, sealhulgas pangakonto arestimise; 3) keelata võlausaldajatel võlgniku antud tagatistest tulenevaid õigusi teostada, muu hulgas pandieset müüa või selle müüki taotleda; 4) kohaldada muud esialgse õiguskaitse abinõud. (4) Võlausaldaja õigustatud huve silmas pidades võib kohus võlausaldaja avalduse alusel lubada peatatud täitemenetluse jätkamist ja võlausaldajal võlgniku poolt antud tagatistest tulenevate õiguste teostamist ka enne ümberkujundamiskava kinnitamist või menetluse lõppemist. (5) Avalduse menetlusse võtmine ei välista võlausaldajate poolt vara tagasivõitmise hagi esitamist ja lahendamist täitemenetluses. Kohtutäitur annab ümberkujundamiskavaga hõlmatud võlausaldajatele saadu välja üksnes kohtu korraldusel ja ümberkujundamiskava alusel.3. peatükk Ümberkujundamiskava kinnitamine § 21. Võlgniku kohustused (1) Võlgnik annab kohtule ja nõustajale ning kohtu korraldusel ka võlausaldajatele teavet, mida nad vajavad seoses võlgade ümberkujundamise menetlusega. (2) Võlgnik osutab nõustajale abi tema ülesannete täitmisel. Kui kohus või nõustaja peab vajalikuks võlgniku varalise olukorra kindlakstegemiseks võlgniku vara kontrolli, on võlgnik kohustatud oma vara ette näitama või võimaldama varale juurdepääsu. (3) Kui võlgnik ei täida käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatud kohustusi, võib kohus jätta võlgade ümberkujundamise avalduse läbi vaatamata.§ 22. Võlausaldajatele teatamine (1) Kohus toimetab pärast võlgade ümberkujundamise avalduse menetlusse võtmist avalduse koos ümberkujundamiskava ja muude lisadega viivitamata kätte ümberkujundamiskavas nimetatud võlausaldajatele, kelle nõuete ümberkujundamist taotletakse. Kohus võib võimaldada võlgnikul ümberkujundamiskava enne võlausaldajatele esitamist muuta või teha võlgnikule ülesandeks esitada uus ümberkujundamiskava. (2) Ümberkujundamiskava kättetoimetamisel võlausaldajale annab kohus talle tähtaja vähemalt kaks nädalat, kuid mitte rohkem kui neli nädalat ümberkujundamiskava kättesaamisest, kohtule seisukoha andmiseks. Võlausaldaja annab seisukoha, kas ta nõustub võlgniku andmetega tema nõude ja selle tagatuse kohta, võlgnikupoolse võla arvestusega ja võla ümberkujundamisega võlgniku taotletud viisil. Kui võlausaldaja ei nõustu võla ümberkujundamisega võlgniku taotletud viisil, peab ta märkima, kas ta nõustuks võla ümberkujundamisega muul viisil. Kohus viitab ka seisukoha avaldamata jätmise tagajärgedele. (3) Kui kohus on määranud nõustaja, teatab kohus võlausaldajatele nõustaja nime ja kontaktandmed, samuti ka, kas võlausaldaja peab oma seisukoha teatama kohtu asemel nõustajale. (4) Kohus võib määrata võlgnikule või nõustajale tähtaja võlausaldajatega läbirääkimiste pidamiseks võla suuruse või ümberkujundamise üle ja seetõttu pikendada ka käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud tähtaega, kuid mitte rohkem kui kolm kuud ümberkujundamiskava kättesaamisest arvates. (5) Nõustaja määramise korral võib kohus kohustada nõustajat või nõustaja järelevalve all võlgnikku käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud dokumentide kättetoimetamiseks. Kättetoimetamist tõendavad dokumendid tuleb esitada kohtule.§ 23. Nõude suuruse kindlaksmääramine (1) Kui võlausaldaja, kelle nõuet soovitakse ümber kujundada, ei nõustu võlanimekirjas võlgniku esitatud andmetega, teatab ta kohtule või kohtu määramisel nõustajale kohtu määratud tähtaja jooksul, mis osas ta nõudega ei nõustu, ja esitab neid asjaolusid tõendavad tõendid. Avalduse tähtpäevaks esitamata jätmisel loetakse, et võlausaldaja on nõude suurusega nõustunud. (2) Kohus edastab võlausaldaja seisukoha võla suuruse ja selle ümberkujundamise kohta viivitamata võlgnikule või nõustajale, välja arvatud juhul, kui kohus kohustas võlausaldajat esitama oma seisukoht nõustajale. (3) Kui võlgnik või nõustaja ei nõustu käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud võlausaldaja avalduses oleva väitega, edastab ta avalduse koos tõenditega viivitamata kohtule ja põhjendab, miks ta avalduses märgituga ei nõustu. (4) Kohus otsustab esitatud väidete ja tõendite alusel võlausaldaja põhi- ja kõrvalnõude suuruse ning tagatiste olemasolu hiljemalt ühe kuu jooksul võlausaldaja avalduse saamisest arvates. Vajaduse korral kuulab kohus eelnevalt ära võlgniku, puudutatud võlausaldaja ja nõustaja. (5) Kohus võib jätta võlausaldaja nõude suuruse kindlaks määramata või määrata selle kindlaks üksnes osaliselt, kui nõuet, mida soovitakse ümber kujundada, kohtu arvates tegelikult ei ole, selle suurus on ebaselge või nõude õiguspärasust või tõendatust ei ole võimalik mõistlikult hinnata, mistõttu tuleb nõue või selle ulatus teha selgeks väljaspool võlgade ümberkujundamise menetlust. (6) Määrus, millega määratakse kindlaks võlausaldaja põhi- ja kõrvalnõude suurus või keeldutakse sellest, edastatakse võlgnikule, võlausaldajale ja nõustajale. (7) Kohtu määruse peale, millega määratakse kindlaks võlausaldaja põhi- ja kõrvalnõude suurus või keeldutakse sellest, võib võlgnik esitada määruskaebuse. Määruskaebuse kohta tehtud ringkonnakohtu määruse peale ei saa Riigikohtule edasi kaevata.§ 24. Ümberkujundamiskava kinnitamine (1) Kohus kinnitab võlgniku esitatud ümberkujundamiskava, kui ükski võlausaldaja või võlgnik ei ole sellele tähtaegselt vastu vaielnud. (2) Kohus võib ümberkujundamiskava kinnitada ka juhul, kui võlgade ümberkujundamisega nõustus vähemalt pool pandiga tagamata nõuete võlausaldajatest, kelle nõuetega on esindatud vähemalt pool pandiga tagamata nõuetest, ning ümberkujundamiskava alusel ei kohelda ümberkujundamisele vastuväite esitanud võlausaldajat oluliselt halvemini võrreldes teiste võlausaldajatega, välja arvatud, kui mõne võlausaldaja eelistamiseks on mõjuv põhjus. (3) Kohus võib kinnitada ka ümberkujundamiskava, millega võlausaldajad ei nõustunud või nõustusid käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatust väiksemas ulatuses, kui kohtu hinnangul: 1) on võlgade ümberkujundamine poolte õigustatud huve ja õigusi kaaludes põhjendatud; 2) ümberkujundamiskava alusel ei kohelda mõnda võlausaldajat oluliselt halvemini võrreldes teiste võlausaldajatega, välja arvatud, kui mõne võlausaldaja eelistamiseks on mõjuv põhjus. (4) Käesoleva paragrahvi lõike 3 punktis 1 nimetatud huvide ja õiguste kaalumisel hindab kohus muu hulgas ka seda, kui suures ulatuses oleks võimalik rahuldada vastuväite esitanud võlausaldaja nõue pankrotimenetluses, võrreldes ümberkujundamiskava alusel sellele võlausaldajale välja makstava summaga. Pankrotimenetluse kohta võrdlusandmete koostamisel lähtutakse sellest, et pankrotimenetlus viiakse läbi võlgade ümberkujundamismenetluse algatamise seisuga. Võrdlemisel arvestatakse ka füüsilisest isikust võlgniku võlgadest vabastamise võimalust lähtuvalt võlgniku sissetulekust ümberkujundamismenetluse ajal. Käesolevas lõikes sätestatu tuuakse ära ümberkujundamiskava kinnitamise kohta tehtava määruse põhjendavas osas. (5) Kohus ei ole ümberkujundamiskava kinnitamisel käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud alusel seotud võlgniku ja võlausaldajate taotlustega, vaid võib muu hulgas kinnitada vaid osade võlgade ümberkujundamise ning muuta ümberkujundamise viisi ja ulatust. Seejuures arvestab kohus muu hulgas, millises ulatuses peaks võlgnik mõistlikult realiseerima oma vara võlgade katteks, samuti võimalusi võlgniku vara tagasivõitmise või muul viisil tagasinõudmise võimalusi. Kohus ei või muuta võlgade ümberkujundamise ulatust ja viisi võlausaldaja jaoks ebasoodsamaks võlgniku taotletust. (6) Pandiga tagatud nõude võib ümber kujundada üksnes juhul, kui võlausaldaja sellega nõustub, seda ka siis, kui pantija on kolmas isik. See ei välista ega piira pandi realiseerimise järel ülejääva nõude ümberkujundamist üldises korras. Pandipidaja nõusolekut ei ole vaja käesoleva seaduse § 3 lõike 1 järgi krediidilepingu lõpetamiseks. (7) Võlausaldaja halvemaks kohtlemiseks ei peeta tema intressi- ja viivisenõuete vähendamist seaduses sätestatud suuruseni. (8) Kohus võib enne ümberkujundamiskava kinnitamist kuulata ära võlgniku ja võlausaldajad ning määrata võlgade ümberkujundamise põhjendatuse hindamiseks ühe või mitu eksperti. Ilma võlgniku nõusolekuta eksperti ei määrata. (9) Käesoleva paragrahvi lõike 3 alusel ümberkujundamiskava kinnitamisel kuulab kohus võlgniku ja võlausaldaja ära. Kui käesoleva paragrahvi lõike 3 alusel ümberkujundamiskava kinnitamisel on võlgniku vastu olevate nõuete kogusumma üle 200 000 euro, siis nimetab kohus ümberkujundamiskava põhjenduste hindamiseks ühe või mitu eksperti, sõltumata võlgniku nõusolekust. (10) Kohus võib koos ümberkujundamiskava kinnitamisega seada selle täitmiseks võlgnikule tingimusi, muu hulgas aruandluse osas, samuti kohustada teda kohtu või nõustajaga kooskõlastama teatud tehinguid.§ 25. Ümberkujundamiskava kinnitamata jätmine, muutmine ja uue ümberkujundamiskava esitamine (1) Kohus võib jätta ümberkujundamiskava, sõltumata käesoleva seaduse § 24 lõigetes 1–3 sätestatust kinnitamata, kui: 1) võlgnik ei ole makseraskustes või need on ilmselgelt ületatavad võlgade ümberkujundamiseta, muu hulgas võlgniku vara realiseerimisega võlgade katteks ulatuses, mida võib võlgnikult mõistlikult eeldada, või võlgniku vara tagasivõitmise või muul viisil tagasinõudmisega; 2) ümberkujundamiskava täitmine ei ole võlgniku vara ja sissetulekuid arvestades tõenäoline; 3) võlgnik on tahtlikult või raske hooletusega esitanud oluliselt ebaõigeid või ebatäielikke andmeid oma vara ja sissetulekute, võlausaldajate või oma kohustuste kohta; 4) ettevõtte saneerimise taotluse puhul ei ole ettevõtte jätkusuutlik majandamine pärast saneerimist tõenäoliselt võimalik. (2) Kohus võib määrata võlgnikule kas enne ümberkujundamiskava kinnitamise otsustamist või ümberkujundamiskava kinnitamata jätmisel täiendava tähtaja ümberkujundamiskava muutmiseks või uue ümberkujundamiskava esitamiseks võlausaldajate esitatud seisukohtade alusel või muul mõjuval põhjusel, muu hulgas, kui see võib olla vajalik kokkuleppe saavutamiseks võlausaldajatega. Muudetud ümberkujundamiskava saadetakse esmalt puudutatud võlausaldajatele seisukoha võtmiseks käesoleva seaduse §-s 22 sätestatud korras.§ 26. Määrus ümberkujundamiskava kinnitamise kohta (1) Määrus, millega ümberkujundamiskava kinnitatakse või kinnitamata jäetakse, toimetatakse kätte võlgnikule ja kõigile võlausaldajatele, kelle õigusi ümberkujundamiskavaga mõjutatakse, ning edastatakse nõustajale. Ümberkujundamiskava kinnitamise määrus tehakse ka avalikult teatavaks ja avaldatakse väljaandes Ametlikud Teadaanded. (2) Määruse peale, millega ümberkujundamiskava kinnitatakse või kinnitamata jäetakse, võib võlgnik esitada määruskaebuse. Võlausaldaja võib esitada määruskaebuse ümberkujundamiskava kinnitamise määruse peale, kui ta esitas sellele eelnevalt vastuväite.§ 27. Ümberkujundamiskava kinnitamine saneerimismenetluse põhimõtete järgi Kui võlgnik taotleb ümberkujundamisega ettevõtte saneerimist ja määratud on nõustaja, võib kohus mõjuval põhjusel näha ümberkujundamiskava kinnitamiseks ette käesolevas peatükis sätestatu asemel ümberkujundamiskava kinnitamise saneerimisseaduse §-des 20–37 sätestatud korras.§ 28. Avalduse läbivaatamata jätmine (1) Kohus võib jätta võlgade ümberkujundamise avalduse pärast menetlusse võtmist, kuid enne kinnitamist läbi vaatamata. (2) Kohus jätab avalduse läbi vaatamata eelkõige juhul, kui võlgnik seda taotleb või kui selgub, et võlgnik on püsivalt maksejõuetu. (3) Kohus võib jätta avalduse läbi vaatamata ka juhul, kui ilmneb mõni alus, mille esinemisel ei pidanuks avaldust menetlusse võtma (käesoleva seaduse § 17), samuti kui selgub, et võlgnik peidab või raiskab oma vara, teeb tehingu, mis kahjustab võlausaldajate huve, või rikub oma kaasaaitamiskohustust, või kui võlgnik jätab tasumata nõustaja või eksperdi tasu ja kulutuste katteks kohtu deposiiti kohtu määratud summa. (4) Kohus kuulab enne avalduse läbivaatamata jätmist ära võlgniku ning võib ära kuulata ka puudutatud võlausaldajad ja nõustaja. (5) Avalduse läbivaatamata jätmise määruse teeb kohus avalikult teatavaks, avaldab selle kohta teate väljaandes Ametlikud Teadaanded ning teatab sellest pärast jõustumist peatatud täitemenetlust läbiviivale kohtutäiturile ja peatatud kohtumenetlust läbiviivale kohtule. Kohus võib teatamiseks kohustada nõustajat. (6) Avalduse läbivaatamata jätmise määruse peale võib võlgnik esitada määruskaebuse.4. peatükk Ümberkujundamiskava tagajärjed § 29. Ümberkujundamiskava kinnitamise üldised tagajärjed (1) Ümberkujundamiskava kinnitamisega hakkab selles ettenähtud õiguslik tagajärg kehtima võlgniku ja isiku kohta, kelle õigusi ümberkujundamiskavaga mõjutatakse. (2) Ümberkujundamiskava kinnitamine ei vabasta võlgniku kohustuse täitmise eest solidaarselt vastutavat isikut oma kohustuse täitmisest. Kui võlgniku kohustuse täitmise eest solidaarselt vastutav isik on kohustuse täitnud, on tal võlgniku suhtes tagasinõudeõigus üksnes selles ulatuses, milles võlgnik vastutab kohustuse täitmise eest ümberkujundamiskava järgi. (3) Ümberkujundamiskava kinnitamine ei piira pandi või muu esemelise tagatisega võlausaldaja, kes ei nõustunud oma nõude ümberkujundamisega, õigust rahuldada oma nõue tagatise arvel. (4) Kohtu kinnitatud ümberkujundamiskava on täitedokument sellega ümberkujundatud nõude suhtes. Kui ümberkujundamiskavas on ette nähtud kohustuse täitmise tähtaja pikendamine, ei saa ümberkujundamiskavas nimetatud tähtaja jooksul nõuet maksma panna. (5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatut kohaldatakse ka isikule, kes ümberkujundamiskavaga võtab endale kohustuse tagada võlgniku kohustust võlausaldaja ees. (6) Ümberkujundamiskava kinnitamine ei välista võlausaldajate poolt vara tagasivõitmise hagi esitamist ja lahendamist täitemenetluses. Kohtutäitur annab ümberkujundamiskavaga hõlmatud võlausaldajatele saadu välja üksnes kohtu korraldusel ja ümberkujundamiskava alusel.§ 30. Ümberkujundamiskava kehtivuse välistamine Ümberkujundamiskava ei kehti võlausaldaja suhtes, kellele ei ole ümberkujundamiskava tutvumiseks ja seisukoha võtmiseks kätte toimetatud või kes muul viisil ei ole ümberkujundamismenetluse toimumisest teadlik.§ 31. Hagimenetlus ja täitemenetlus ümberkujundamiskava kehtivuse ajal (1) Ümberkujundamiskava kehtivuse ajal ei saa esitada hagiavaldust ega avaldust hagita menetluses nõude alusel, mille kohta ümberkujundamiskava kehtib. (2) Ümberkujundamiskava kinnitamisel jätkatakse ümberkujundamisavalduse menetlusse võtmisel peatatud täitemenetlust ja kohtumenetlust nõude suhtes, mille kohta ümberkujundamiskava ei kehti. (3) Ümberkujundamiskava kinnitamine ei piira võlausaldaja õigust vaielda kohtumenetluses nõuete üle, mida ümberkujundamiskavas ei tunnustatud. Samuti võib võlausaldaja vaielda kohtumenetluses nõude suuruse üle osas, mida ei tunnustatud.§ 32. Viivis ja leppetrahv ümberkujundamiskava kehtivuse ajal Ümberkujundamiskava kinnitamise järel arvestatakse nõudelt, mida ümberkujundamiskavaga ümber ei kujundata, viivist ja leppetrahvi alates võlgade ümberkujundamise avalduse menetlusse võtmisest esialgse õigussuhte järgi.§ 33. Pankrotiavaldus ümberkujundamiskava kehtivuse ajal (1) Ümberkujundamiskava kehtivuse ajal ei saa esitada pankrotiavaldust nõude alusel, mille kohta ümberkujundamiskava kehtib. (2) Ümberkujundamiskava kehtivuse ajal vaatab pankrotiavalduse läbi ümberkujundamismenetlust läbiviiv kohtunik sama menetluse raames. (3) Kohus kaasab pankrotiavalduse läbivaatamisse ümberkujundamiskava täitmise üle järelevalvet teostava nõustaja. (4) Ajutine pankrotihaldur ei tohi oma tegevusega takistada ümberkujundamiskava täitmist ja peab tegema igakülgset koostööd järelevalvet teostava kohtu ja nõustajaga. (5) Kui kohus tuvastab, et ümberkujundamiskavas ettenähtut arvestades on siiski alust võlgniku pankrot välja kuulutada, tühistab ta ümberkujundamiskava ja lõpetab ümberkujundamismenetluse. (6) Määruse peale, millega kohus pankrotiavalduse lahendab, võivad võlgnik ja pankrotiavalduse esitanud võlausaldaja esitada määruskaebuse.§ 34. Järelevalve ümberkujundamiskava täitmise üle (1) Järelevalvet ümberkujundamiskava täitmise üle teostab kohus. (2) Võlgnik annab kohtule järelevalve teostamiseks vajalikku teavet ja osutab abi järelevalvekohustuse täitmisel. (3) Võlgnik või nõustaja esitab iga aasta möödumisel ümberkujundamiskava kinnitamisest kohtule ja võlausaldajatele aruande võlgniku varalise seisundi ja ümberkujundamiskava täitmise kohta, kui kohus ei otsusta teisiti. Kohus võib küsida võlgnikult või nõustajalt ka muul ajal aruannet ümberkujundamiskava täitmise kohta ja lasta seda võlgniku arvel kontrollida nõustajal või eksperdil.§ 35. Ümberkujundamiskava muutmine (1) Võlgnik, nõustaja või võlausaldaja võib asjaolude muutumise korral, iseäranis võlgniku varalise seisundi olulisel muutumisel või võlgniku tegeliku varalise seisundi ilmnemisel, mis erineb oluliselt kohtule esitatud andmetest, esitada kohtule taotluse ümberkujundamiskava või selle täitmise tähtaja muutmiseks. Samuti võib ümberkujundamiskava muuta lähtuvalt sellest, kui mõne nõude kehtivuse või suuruse osas on tehtud kohtulahend. (2) Ümberkujundamiskava võib laiendada nõuetele, mis muutusid sissenõutavaks pärast võlgade ümberkujundamise avalduse esitamist või ümberkujundamiskava kinnitamist, kui need põhinevad enne seda aega tehtud tehingul või on tekkinud muul õiguslikul alusel. Muu hulgas võib ümberkujundamiskava laiendada pandi realiseerimise järel ülejäävatele võlanõuetele. (3) Ümberkujundamiskava muutmisele ja kinnitamisele kohaldatakse käesoleva seaduse §-des 22–27 sätestatut. Sellesse kaasatakse võlausaldajad, kelle õigusi soovitakse ümberkujundamiskava muutmisega kitsendada.5. peatükk Menetluse lõppemine § 36. Võlgade ümberkujundamise menetluse lõppemise alused (1) Võlgade ümberkujundamise menetlus lõpeb võlgade ümberkujundamise avalduse rahuldamata või läbivaatamata jätmisel, ümberkujundamiskava tühistamisel, menetluse lõpetamisel või ümberkujundamiskavas märgitud täitmise tähtaja möödumisel. (2) Avalduse läbivaatamata või rahuldamata jätmisel või menetluse lõpetamisel langevad tagasiulatuvalt ära kõik avalduse menetlusse võtmise tagajärjed.§ 37. Ümberkujundamiskava täitmise tähtaja möödumise tagajärjed Võlausaldaja saab ümberkujundamiskavaga ümberkujundatud nõude pärast ümberkujundamiskava täitmise tähtaja möödumist maksma panna üksnes ümberkujundamiskavas kokkulepitud, kuid ümberkujundamiskava kohaselt täitmata ulatuses.§ 38. Ümberkujundamiskava ennetähtaegne täitmine Ümberkujundamiskava ennetähtaegsel täitmisel lõpeb menetlus, kui võlgnik on kõik ümberkujundamiskavaga võetud kohustused täitnud enne ümberkujundamiskava täitmise tähtaja möödumist.§ 39. Ümberkujundamiskava tühistamine (1) Kohus tühistab ümberkujundamiskava võlgniku avalduse alusel, samuti võlgniku pankroti väljakuulutamisel. (2) Kohus võib ümberkujundamiskava tühistada ka juhul, kui ilmneb, et: 1) võlgnik ei täida ümberkujundamiskavast tulenevaid kohustusi olulisel määral; 2) ümberkujundamiskava kehtivuse ajast vähemalt poole möödumisel on ilmne, et võlgnik ei suuda sellega võetud kohustusi täita; 3) võlgnik ei ole makseraskustes või on need ületanud ning võlausaldajate nõuete ümberkujundamine ei ole asjaolude olulise muutumise tõttu nende suhtes enam õiglane; 4) võlgnik on tahtlikult või raske hooletusega esitanud oluliselt ebaõigeid või ebatäielikke andmeid oma vara ja sissetulekute, võlausaldajate või oma kohustuste kohta; 5) võlgnik on teinud makseid ümberkujundamiskavas nimetamata võlausaldajatele teiste võlausaldajate huvisid oluliselt kahjustades; 6) võlgnik ei osuta kohtule või nõustajale abi järelevalvekohustuse täitmisel või ei anna teavet, mida on vaja järelevalve teostamiseks; 7) võlgnik jätab tasumata nõustaja või eksperdi tasu ja kulutuste katteks kohtu deposiiti kohtu määratud summa. (3) Ümberkujundamiskava tühistamisel langevad tagasiulatuvalt ära võlgade ümberkujundamise avalduse menetlusse võtmise tagajärjed. Võlausaldajal, kelle nõue ümberkujundamiskavaga ümber kujundati, taastub nõudeõigus võlgniku vastu esialgses suuruses. Seejuures tuleb arvestada, mida võlausaldaja ümberkujundamiskava täitmise käigus on juba saanud. (4) Ümberkujundamiskava tühistamise teeb kohus avalikult teatavaks, avaldab selle kohta teate väljaandes Ametlikud Teadaanded ja teatab sellest pärast jõustumist peatatud täitemenetlust läbiviivale kohtutäiturile ja peatatud kohtumenetlust läbiviivale kohtule. Kohus võib teatamiseks kohustada nõustajat. (5) Kui ümberkujundamiskava tühistatakse ja sellele järgneva kolme kuu jooksul esitatakse avaldus võlgniku pankroti väljakuulutamiseks, loetakse nõustaja ja eksperdi tasu ning kulutuste hüvitamise nõuded selles menetluses kaitstuks.6. peatükk Muudatused seadustes § 40. Asjaõigusseaduses (RT I 1993, 39, 590; 2010, 38, 231) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 279 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
(7) Pantija, kes ei ole võlgnik, võib esitada pandiga tagatud nõude vastu samu vastuväiteid,
mida võib esitada võlgnik või käendaja. Ta võib vastuväiteid esitada ka siis, kui võlgnik nõudele
vastu ei vaidle.;
2) paragrahvi 335 lõiget 3 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
Hüpoteegipidaja ei või nõuda täiendavat tagatist ega võla osalist tasumist, kui kinnisasja, millel
asub füüsilise isiku põhiline eluase, väärtus väheneb kinnisasjade turuolukorra muutumise
tõttu.;
3) paragrahvi 346 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(1) Hüpoteegiga on hüpoteegisumma ulatuses tagatud nõue, intressid (muu hulgas viivis) kuni
kolme aasta eest enne kinnisasja müümist täitemenetluses, samuti võla sissenõudmise kulutused,
sealhulgas täitemenetluse kulud ja täituri tasud ning hüpoteegipidaja poolt kinnisasja omaniku
eest tasutud kindlustusmaksed.;
4) paragrahvi 346 lõiget 2 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
Tagatiskokkulepe kehtib hüpoteegiga koormatud kinnisasja omaniku vahetumisel ka uue
omaniku suhtes ning hüpoteegipidaja vahetumisel uue hüpoteegipidaja suhtes.;
5) paragrahvi 351 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks.
§ 41. Maksukorralduse seaduses (RT I 2002, 26, 150; 2010, 72, 544) tehakse järgmised
1) paragrahvi 114 lõike 2 esimest lauset täiendatakse pärast sõna tegemiseks sõnadega
, samuti võlgade ümberkujundamisel nende vähendamise teel saneerimismenetluses või
võlgade ümberkujundamise menetluses.;
2) paragrahvi 114 lõike 3 esimest lauset täiendatakse pärast sõna tõttu sõnadega , samuti kui
tulumaksuvõlg tekkis maksukohustuslase vara realiseerimisest kolmanda isiku võla tagatisena
täitemenetluses või pankrotimenetluses.;
3) seadust täiendatakse §-ga 1141 järgmises sõnastuses:
§ 1141. Maksuvõla ümberkujundamine ja maksuvõlast vabastamine
(1) Käesolevas peatükis sätestatu ei piira maksunõuete ümberkujundamist ja neist vabastamist
juriidilise isiku saneerimismenetluses ega füüsilise isiku võlgade ümberkujundamise menetluses
või võlgadest vabastamisel pankrotimenetluses eriseadustes sätestatud korras.
(2) Kui maksunõuete ümberkujundamine ja neist vabastamine juriidilise isiku
saneerimismenetluses, kompromissi kinnitamine pankrotimenetluses või füüsilise isiku
(ettevõtja) võlgade ümberkujundamine on riigiabi konkurentsiseaduse tähenduses, järgib
maksuhaldur konkurentsiseaduse §-s 341 sätestatut.;
4) paragrahvi 132 lõiget 4 täiendatakse punktiga 6 järgmises sõnastuses:
6) võlgniku saneerimisavalduse või võlgade ümberkujundamise avalduse esitamisel.;
5) paragrahvi 133 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
(1) Maksuvõlgade sissenõudmisel likvideerimis-, pankroti-, saneerimis-, võlgade
ümberkujundamise ja kohtumenetluses esindab riiki Maksu- ja Tolliamet.
(2) Maksuvõlgade sissenõudmisel likvideerimis-, pankroti-, saneerimis-, võlgade
ümberkujundamise ja kohtumenetluses esindab valda või linna maksuhalduri volitustega valla
või linna ametiasutus või Maksu- ja Tolliameti piirkondlik struktuuriüksus vastavalt talle
kohalike maksude seaduse alusel sõlmitud halduslepingus üleantud pädevusele.
§ 42. Pankrotiseaduses (RT I 2003, 17, 95; RT I, 12.11.2010, 1) tehakse järgmised muudatused:
§ 41. Määruste jõustumine
Määrus, millega pankrot välja kuulutatakse, on kehtiv ja kuulub täitmisele alates avalikult
teatavaks tegemisest. Määrus, millega pankrotiavaldus jäetakse rahuldamata, samuti määrus,
millega avaldus jäetakse läbi vaatamata või lõpetatakse menetlus, on kehtiv ja kuulub täitmisele
alates jõustumisest.;
(4) Määruse peale esitatud määruskaebuse alusel tehtud ringkonnakohtu määrus kehtib ja
kuulub täitmisele alates jõustumisest vastavalt tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 466 lõikes 3
sätestatule, kui ringkonnakohus ei otsusta, et tema määrus kuulub viivitamatule täitmisele.;
3) paragrahvi 14 lõike 1 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
4) võlausaldaja pankrotiavaldus põhineb nõudel, mille suhtes kehtib saneerimiskava või
võlgade ümberkujundamise kava.;
4) paragrahvi 171 lõike 2 sissejuhatavas osas asendatakse sõnad ei algata võlgniku kohustustest
vabastamise menetlust sõnadega võib jätta võlgniku kohustustest vabastamise menetluse
algatamata;
5) paragrahvi 171 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses;
(21) Võlgniku kohustustest vabastamise menetluse algatamist ei takista see, kui võlgnik on
varasemalt taotlenud võlgade ümberkujundamist ja ümberkujundamismenetlus on lõppenud.;
6) paragrahvi 172 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
(6) Kohus võib mõjuval põhjusel, eelkõige juhul, kui usaldusisiku määramine tooks ilmselt
kaasa põhjendamatuid kulutusi ja kohus on veendunud, et võlgnik suudab usaldusisiku kohustusi
ise täita, jätta usaldusisiku määramata ja kohustada võlgnikku ennast täitma usaldusisiku
kohustusi. Sel juhul kontrollib kohus, kas võlgnik oma kohustusi täidab.;
7) paragrahvi 173 lõiked 3 ja 4 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
(3) Võlgniku töö- või teenistussuhtest või muust sarnasest suhtest saadud tulu või ettevõtlusest
saadud tulu nõuded loetakse loovutatuks usaldusisikule. Usaldusisik peab sellest tasude
maksmiseks kohustatud isikutele teatama.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud tulust peab usaldusisik võlgnikule üle andma
25 protsenti. Kohus võib asjaolusid arvestades määrata sellest erineva määra.;
8) paragrahvi 175 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
(11) Kohus võib oma kohustusi nõuetekohaselt täitnud võlgniku asjaolusid arvestades vabastada
pankrotimenetluses täitmata jäänud kohustustest ka enne viie aasta möödumist menetluse
algatamisest, kuid mitte enne kolme aasta möödumist menetluse algatamisest, eelkõige kui
võlgnik on oma kohustusi menetluse ajal nõuetekohaselt täitnud ja rahuldanud võlausaldajate
nõudeid arvestatavas ulatuses.;
9) paragrahvi 175 täiendatakse lõikega 51 järgmises sõnastuses:
(51) Kui kohus leiab, et võlgniku kohustustest vabastamine ei ole põhjendatud, võib ta
menetlust pikendada ja määrata võlgnikule täiendava tähtaja, pärast mille möödumist vaadatakse
kohustustest vabastamise avaldus uuesti läbi. See tähtaeg ei või olla kokku pikem kui seitse
aastat menetluse algatamisest.
§ 43. Riigilõivuseaduse (RT I 2010, 21, 107; 2010, 72, 542) § 57 täiendatakse lõikega 101
(101) Saneerimisavalduse esitamisel tasutakse riigilõivu 300 eurot. Füüsilise isiku võlgade
ümberkujundamise avalduse esitamisel tasutakse riigilõivu 30 eurot.
§ 44. Tsiviilkohtumenetluse seadustikus (RT I 2005, 26, 197; 2010, 38, 231) tehakse järgmised
1) paragrahvi 132 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
(5) Mittevaraliseks loetakse hagihinna tähenduses ka sundtäitmise lubamatuks tunnistamise
nõuet. Kohus ei või määrata sellise nõudega hagi hinnaks enam kui 3000 eurot.;
2) paragrahvi 478 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
(41) Kui määrus tehakse avalikult teatavaks, hakkab see kehtima ja kuulub täitmisele alates
teatavakstegemisest, kui seadusest ei tulene teisiti.
§ 45. Tsiviilseadustiku üldosa seaduses (RT I 2002, 35, 216; 2010, 38, 231) tehakse järgmised
1) paragrahvi 39 punkt 41 tunnistatakse kehtetuks;
2) paragrahvi 157 lõikes 1 asendatakse tekstiosa 30 aastat tekstiosaga 10 aastat;
3) paragrahvi 157 lõikes 4 asendatakse sõnad aegumistähtaeg algab iga üksiku nõude
sissenõutavaks muutumisest tekstiosaga aegumisele kohaldatakse käesoleva seaduse §-s 154
sätestatut;
4) paragrahvi 160 lõiget 2 täiendatakse punktiga 31 järgmises sõnastuses:
31) võlgniku saneerimisavalduse või võlgade ümberkujundamise avalduse esitamine;.
§ 46. Turvaseaduse (RT I 2003, 68, 461; 2010, 22, 108) § 23 lõike 1 punkt 4 tunnistatakse
kehtetuks.
§ 47. Täitemenetluse seadustikus (RT I 2005, 27, 198; 2010, 38, 231) tehakse järgmised
1) paragrahvi 23 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
(41) Käesoleva seaduse § 2 lõike 1 punktides 19 ja 191 nimetatud täitedokumentide puhul tuleb
täiturile esitada pandileping, tagatiskokkulepe ning põhi- ja kõrvalnõuete alus ja detailne
arvestus.;
2) paragrahvi 221 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
(11) Muu kui kohtulahendi sundtäitmise puhul, iseäranis käesoleva seadustiku § 2 lõike 1
punktides 18–191 nimetatud täitedokumentide puhul, saab võlgnik sundtäitmise lubamatuks
tunnistamise hagis esitada ka kõik vastuväited täitedokumendist tuleneva nõude olemasolule ja
kehtivusele.;
3) paragrahvi 221 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(3) Hagi võib esitada täitemenetluse lõpuni.
§ 48. Võlaõigusseaduses (RT I 2001, 81, 487; 2010, 77, 590) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 113 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(2) Kui rahalise kohustuse täitmise aeg ei ole kindlaks määratud, muu hulgas kahju hüvitamise
või alusetu rikastumise väljaandmise või taganemisest tuleneva väljaandmise nõude puhul,
arvestatakse võlgnetavalt rahalt viivist alates ajast, mil võlausaldaja teatas võlgnikule oma
nõudest või esitas raha sissenõudmiseks hagi või maksekäsu kiirmenetluse avalduse. Kui tasu
maksmise aeg ei ole kindlaks määratud vastastikuse lepingu puhul, arvestatakse tasult viivist
alates käesoleva seaduse § 821 lõikes 1 sätestatud ajast.;
2) paragrahvi 113 lõiget 5 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
Sõltumata viivise maksmisest võib võlausaldaja nõuda võlgnikult viivitusest põhjustatud
mõistlike võla sissenõudmiskulude hüvitamist.;
3) paragrahvi 143 lõikes 1 asendatakse sõna tarbija sõnadega füüsiline isik.
§ 49. Võlaõigusseaduse, tsiviilseadustiku üldosa seaduse ja rahvusvahelise eraõiguse
seaduse rakendamise seaduse (RT I 2002, 53, 336; 2010, 77, 590) § 9 täiendatakse lõikega 4
(4) Tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 157 lõikes 1 aegumise kohta sätestatut kohaldatakse ka
enne 2011. aasta 1. märtsi tekkinud aegumata nõuetele. Kui enne 2011. aasta 1. märtsi kehtinud
tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 157 lõike 1 kohane aegumistähtaeg lõpeks varem kui
käesoleva lõike esimeses lauses nimetatud tähtaeg, siis kohaldatakse aegumisele enne
2011. aasta 1. märtsi kehtinud tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 157 lõiget 1.7. peatükk Seaduse jõustumine ja rakendamine § 50. Seaduse jõustumine Käesolev seadus jõustub 2011. aasta 5. aprillil.§ 51. Seaduse rakendamine Võlgade ümberkujundamise menetlust kohaldatakse ka kohustuste puhul, mis on tekkinud enne käesoleva seaduse jõustumist.Ene ErgmaRiigikogu esimees

matches:
§ 20
§ 28
§ 35
§ 39
§ 1
§ 595
§ 466
Kohus
§ 9
§ 117
Kohus
Kohus
kohus
Kohus
kohus
Kohus
Kohus
Kohus
Kohus
kohus
Kohus
§ 10
kohus
kohus
Kohus
Kohus
§ 15
Kohus
kohus
Kohus
kohus
Kohus
kohus
§ 21
kohus
kohus
Kohus
Kohus
kohus
Kohus
kohus
kohus
Kohus
kohus
Kohus
kohus
Kohus
kohus
Kohus
Kohus
Kohus
Kohus
kohus
Kohus
kohus
Kohus
§ 3
Kohus
kohus
kohus
Kohus
Kohus
§ 24
Kohus
kohus
Kohus
Kohus
Kohus
§ 17
Kohus
kohus
Kohus
§ 29
Kohus
kohus
kohus
kohus
Kohus
§ 36
Kohus
Kohus
kohus
Kohus
§ 40
§ 41
§ 42
§ 466
Kohus
kohus
Kohus
Kohus
kohus
§ 43
§ 57
§ 44
Kohus
§ 45
§ 46
§ 23
§ 47
§ 2
§ 2
§ 48
§ 821
§ 49
§ 9
§ 157
§ 157
§ 157
§ 50


text:
Protokoll Mari Jaaksoni nõudest Hans Käriku vastu
Tuli tuli s sg.nom. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti Mari Mari s_nimi sg.nom. eesti Jaakson Jaakson s_nimi sg.nom. eesti oma oma pron sg.gen. eesti käemehe käe_mees s sg.gen. eesti Peeter Peeter s_nimi sg.nom. eesti Janussega Janussega s_nimi sg.nom. eesti ning ning konj eesti kaebas kaebama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti siin siin adv eesti kohto kohus s sg.gen. eesti ees ees adp eesti , kirjavahemärk et et konj eesti tema tema pron sg.gen. eesti teender eesti Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Kärik Kärik s_nimi sg.nom. eesti tema tema pron sg.gen. eesti juurest juurest adp eesti enne enne adp eesti teenistuse teenistus s sg.gen. eesti aia aed s sg.gen. eesti ära ära v eesti lõppemist lõppemine s sg.part. eesti ära ära v eesti põgenud eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti peale peale adp eesti selle see pron sg.gen. eesti teda tema pron sg.part. eesti veel veel adv eesti jalgega eesti peksnud peksma v nud. eesti nendasama nõnda_sama adv eesti ka ka adv eesti 10 10 number rubla rubla s sg.part. eesti raha raha s sg.nom. eesti mis mis pron sg.nom. eesti tema tema pron sg.gen. eesti ( kirjavahemärk kaebaja kaebaja s sg.gen. eesti ) kirjavahemärk Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Käriko Kärik s_nimi sg.gen. eesti raha raha s sg.gen. eesti kotti kott s sg.ill. eesti pannud panema v nud. eesti , kirjavahemärk ära ära v eesti võtnud võtma v nud.neg. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti nüüd nüüd adv eesti enam enam adv eesti kätte käsi s sg.ill. eesti ei ei modadv eesti andvad andev adj pl.nom. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti selle see pron sg.gen. eesti üle üle adp eesti kohto kohus s sg.gen. eesti seletust seletus s sg.part. eesti , kirjavahemärk abi abi s sg.part. eesti ning ning konj eesti otsust otsus s sg.part. eesti palub paluma v pers.ind.pr.sg.3. eesti , kirjavahemärk et et konj eesti ta tema pron sg.nom. eesti oma oma pron sg.gen. eesti ära ära v eesti voetud voe=tu adj pl.nom. eesti raha raha s sg.part. eesti , kirjavahemärk kätte käsi s sg.ill. eesti , kirjavahemärk kaebatu kaevama v tud. eesti teenistusest teenistus s sg.el. eesti ära ära v eesti põgenemise põgenemine s sg.gen. eesti eest eest adp eesti seadusliko eesti kahjo kahju s sg.gen. eesti tasumist tasumine s sg.part. eesti ning ning konj eesti peksmise peksmine s sg.gen. eesti eest eest adp eesti valo eesti kannatamise kannatamine s sg.gen. eesti hinda hind s sg.part. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti nendasama nõnda_sama adv eesti ka ka adv eesti need see pron pl.nom. eesti kaebatul eesti kätte käsi s sg.ill. eesti antud andma v tud. eesti 15 15 number rubla rubla s sg.part. eesti teenistuse teenistus s sg.gen. eesti palka palk s sg.part. eesti tagasi tagasi adp eesti saaks saama v pers.knd.pr. eesti . kirjavahemärk
Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Kärik Kärik s_nimi sg.nom. eesti sai saama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti kutsut kutsu s sg.part. eesti selle see pron sg.gen. eesti peale peale adp eesti ning ning konj eesti andis andma v pers.ind.ipf.sg.3. eesti siin siin adv eesti üles üles adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti tema tema pron sg.nom. eesti küll küll adv eesti kaebaja kaebaja s sg.gen. eesti juurest juurest adp eesti enne enne adp eesti aasta aasta s sg.gen. eesti lõppemist lõppemine s sg.part. eesti ära ära v eesti läinud minema v nud.neg. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti nimelt nimelt adv eesti selle see pron sg.gen. eesti pärast pärast adp eesti , kirjavahemärk et et konj eesti kaebajal kaebaja s sg.ad. eesti enam enam adv eesti omas oma adj sg.in. eesti kodus kodu s sg.in. eesti tööd töö s sg.part. eesti ei ei modadv eesti ole olema v pers.imp.pr.sg.2.neg. eesti olnud olema v nud. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti teda tema pron sg.part. eesti Tallna Tallna s_nimi sg.nom. eesti mõisa mõis s sg.gen. eesti heino Heino s_nimi sg.gen. eesti tegema tegema v sup. eesti sundinud sundima v nud. eesti minna minema v inf. eesti , kirjavahemärk tema tema pron sg.gen. eesti kaup kaup s sg.nom. eesti olnud olema v nud. eesti aga aga konj eesti ainult ainult adv eesti Ligemetsa Ligemetsa s_nimi sg.nom. eesti talus taluma v pers.ind.ipf.sg.3. eesti teenimise teenimine s sg.gen. eesti peale peale adp eesti maha maha adv eesti pantud eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti selle see pron sg.gen. eesti pärast pärast adp eesti ka ka adv eesti nüüd nüüd adv eesti enam enam adv eesti milgi mil adv eesti kombel komme s sg.ad. eesti tagasi tagasi adv eesti teenima teenima v sup. eesti ei ei modadv eesti taha tahtma v pers.imp.pr.sg.2.neg. eesti minna minema v inf. eesti , kirjavahemärk et et konj eesti kaebaja kaebaja s sg.nom. eesti aga aga konj eesti tema tema pron sg.gen. eesti peale peale adp eesti löömise löömine s sg.gen. eesti ehk ehk konj eesti peksmise peksmine s sg.gen. eesti pärast pärast adp eesti on olema v pers.ind.pr.pl.3. eesti kaebanud kaevama v nud. eesti , kirjavahemärk see see pron sg.nom. eesti ei ei modadv eesti olla olema v inf.neg. eesti aga aga konj eesti sugugi sugugi adv eesti õige õige adj sg.nom. eesti , kirjavahemärk et et konj eesti tema tema pron sg.gen. eesti mitte mitte adv eesti peksnud peksma v nud. eesti ei ei modadv eesti olevad olev adj pl.nom. eesti , kirjavahemärk selle see pron sg.gen. eesti raha raha s sg.gen. eesti pärast pärast adp eesti aga aga konj eesti , kirjavahemärk mis mis pron sg.nom. eesti M. M. lüh. eesti Jaakson Jaakson s_nimi sg.nom. eesti üles üles adv eesti annud andma v nud. eesti olla olema v inf. eesti asjad asi s pl.nom. eesti nenda nõnda adv eesti olnud olema v nud. eesti , kirjavahemärk et et konj eesti kaebaja kaebaja s sg.nom. eesti esiti esiti adv eesti , kirjavahemärk tema tema pron sg.gen. eesti ( kirjavahemärk kaebatu kaevama v tud. eesti ) kirjavahemärk püksi püks s sg.ill. eesti taskust tasku s sg.el. eesti 2 2 number rubla rubla s sg.part. eesti enesele ise pron sg.all. eesti ära ära v eesti võtnud võtma v nud.neg. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti pärast pärast adp eesti jälle jälle adv eesti 10 10 number rubla rubla s sg.gen. eesti asemel asemel adp eesti pannud panema v nud. eesti , kirjavahemärk mis mis pron sg.nom. eesti kaebaja kaebaja s sg.nom. eesti temal tema pron sg.ad. eesti viimati viimati adv eesti ka ka adv eesti palgas palk s sg.in. eesti jätta jätma v inf. eesti lubanud lubama v nud. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti sellepärast selle_pärast adv eesti ka ka adv eesti enam enam adv eesti kätte käsi s sg.ill. eesti ei ei modadv eesti andvad andev adj pl.nom. eesti . kirjavahemärk
Sel sel lüh. eesti 25. 25. num eesti juulil juuli s sg.ad. eesti s s lüh. eesti . kirjavahemärk a a lüh. eesti . kirjavahemärk Juures juur s sg.in. eesti olid olema v pers.ind.ipf.pl.3. eesti : kirjavahemärk peakohtomees pea_kohtu_mees s sg.nom. eesti H. H. lüh. eesti Lukk Lukk s_nimi sg.nom. eesti Kohtomees kohtu_mees s sg.nom. eesti H. H. lüh. eesti Laosson Laosson s_nimi sg.nom. eesti , kirjavahemärk J. J. lüh. eesti Murro Murro s_nimi sg.nom. eesti
Tellimise tellimine s sg.gen. eesti peale peale adp eesti olid olema v pers.ind.ipf.pl.3. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti tulnud tulema v nud. eesti Mari Mari s_nimi sg.nom. eesti Jaakson Jaakson s_nimi sg.nom. eesti , kirjavahemärk oma oma pron sg.gen. eesti käemehe käe_mees s sg.gen. eesti P. P. lüh. eesti Janussega Janussega s_nimi sg.nom. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Kärik Kärik s_nimi sg.nom. eesti ja ja konj eesti andis andma v pers.ind.ipf.sg.3. eesti Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Kärik Kärik s_nimi sg.nom. eesti siin siin adv eesti üles üles adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti tema tema pron sg.gen. eesti 15 15 number rubla rubla s sg.part. eesti palka palk s sg.part. eesti kätte käsi s sg.ill. eesti saanud saama v nud. eesti ja ja konj eesti 10 10 number rubla rubla s sg.part. eesti veel veel adv eesti saada saama v inf. eesti olevad olev adj pl.nom. eesti üle üle adp eesti viie viis num sg.gen. eesti kuu kuu s sg.gen. eesti teenistuse teenistus s sg.gen. eesti . kirjavahemärk
Üles üles adv eesti antud andma v tud. eesti tunnistaja tunnistaja s sg.nom. eesti Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Märtson Märtson s_nimi sg.nom. eesti oli olema v pers.ind.ipf.sg.3. eesti tulemata tulema v sup.ab. eesti jäänud jääma v nud. eesti . kirjavahemärk
Sel sel lüh. eesti 8. 8. num eesti augustil august s sg.ad. eesti s s lüh. eesti . kirjavahemärk a a lüh. eesti . kirjavahemärk Juures juur s sg.in. eesti olid olema v pers.ind.ipf.pl.3. eesti : kirjavahemärk peakohtomees pea_kohtu_mees s sg.nom. eesti H. H. lüh. eesti Lukk Lukk s_nimi sg.nom. eesti Kohtomees kohtu_mees s sg.nom. eesti H. H. lüh. eesti Laosson Laosson s_nimi sg.nom. eesti Abi abi s sg.nom. eesti Joh Joh s_nimi sg.nom. eesti . kirjavahemärk
Tellimise tellimine s sg.gen. eesti peale peale adp eesti oli olema v pers.ind.ipf.sg.3. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti tulnud tulema v nud. eesti , kirjavahemärk tunnistaja tunnistaja s sg.nom. eesti Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Märtson Märtson s_nimi sg.nom. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti andis andma v pers.ind.ipf.sg.3. eesti siin siin adv eesti üles üles adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti tema tema pron sg.gen. eesti löömist löömine s sg.part. eesti ei ei modadv eesti olevad olev adj pl.nom. eesti näinud nägema v nud. eesti , kirjavahemärk seda see pron sg.part. eesti aga aga konj eesti küll küll adv eesti kuulnud kuulma v nud. eesti , kirjavahemärk kui kui konj eesti M. M. lüh. eesti Jaakson Jaakson s_nimi sg.nom. eesti Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Kärikud Kärik s_nimi sg.gen. eesti alati alati adv eesti üles üles adv eesti aianud eesti , kirjavahemärk poiss poiss s sg.nom. eesti mitte mitte adv eesti ei ei modadv eesti ole olema v pers.imp.pr.sg.2.neg. eesti läinud minema v nud. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti väga väga adv eesti vasto vastu adp eesti panogi eesti olnud olema v nud. eesti . kirjavahemärk
Kohto kohus s sg.gen. eesti käiad käi s pl.nom. eesti Mari Mari s_nimi sg.nom. eesti Jaakson Jaakson s_nimi sg.nom. eesti oma oma pron sg.gen. eesti käemehega käe_mees s sg.kom. eesti Karl Karl s_nimi sg.nom. eesti Juder Juder s_nimi sg.nom. eesti ja ja konj eesti Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Kärik Kärik s_nimi sg.nom. eesti olid olema v pers.ind.ipf.pl.3. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti kutsut kutsu s sg.part. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti sai saama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti neile tema pron pl.all. eesti see see pron sg.nom. eesti tunnistus tunnistus s sg.nom. eesti kuulutud kuuluma v tud. eesti , kirjavahemärk kelle kes pron sg.gen. eesti vasto vastu adp eesti kaebatul eesti aga aga konj eesti midagi miski pron sg.part. eesti ütlemist ütlemine s sg.part. eesti ei ei modadv eesti olnud olema v nud.neg. eesti . kirjavahemärk
Peale peale adp eesti selle see pron sg.gen. eesti andsid andma v pers.ind.ipf.pl.3. eesti kohto kohus s sg.gen. eesti käiad käi s pl.nom. eesti küsimise küsimine s sg.gen. eesti peale peale adp eesti siin siin adv eesti üles üles adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti nende tema pron pl.gen. eesti vahel vahel adp eesti maha maha adv eesti tehtud tegema v tud. eesti aastane aastane adj sg.nom. eesti teenistuse teenistus s sg.gen. eesti palk palk s sg.nom. eesti 60 60 number rubla rubla s sg.part. eesti olnud olema v nud. eesti . kirjavahemärk
Kohto kohus s sg.gen. eesti nõudmise nõudmine s sg.gen. eesti peale peale adp eesti ei ei modadv eesti olnud olema v nud.neg. eesti kaebatul eesti midagi miski pron sg.part. eesti teenistuse teenistus s sg.gen. eesti maha maha adv eesti jätmise jätmine s sg.gen. eesti asja asi s sg.gen. eesti talor eesti . kirjavahemärk
§ § lüh. eesti 385 385 number järele järele adv eesti siia siia adv eesti üles üles adv eesti anda andma v inf. eesti , kirjavahemärk et et konj eesti küll küll adv eesti H. H. lüh. eesti Kärik Kärik s_nimi sg.nom. eesti esmalt esmalt adv eesti üles üles adv eesti andis andma v pers.ind.ipf.sg.3. eesti , kirjavahemärk et et konj eesti ta tema pron sg.nom. eesti selle see pron sg.gen. eesti pärast pärast adp eesti teenistusest teenistus s sg.el. eesti ära ära v eesti läinud minema v nud.neg. eesti , kirjavahemärk et et konj eesti leiva leib s sg.gen. eesti perenaene eesti teda tema pron sg.part. eesti muiale mujale adv eesti tööle töö s sg.all. eesti sundinud sundima v nud. eesti , kirjavahemärk see see pron sg.nom. eesti asi asi s sg.nom. eesti aga aga konj eesti eel eel adp eesti nimetud nimetu adj pl.nom. eesti seaduse seadus s sg.gen. eesti § § lüh. eesti sugugi sugugi adv eesti kokku kokku adv eesti ei ei modadv eesti lähe minema v pers.imp.pr.sg.2.neg. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti said saama v pers.ind.ipf.pl.3. eesti selle see pron sg.gen. eesti peale peale adp eesti kohto kohus s sg.gen. eesti käiad käi s pl.nom. eesti siit siit adv eesti välja välja adv eesti minna minema v inf. eesti lastud laskma v tud. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti ühendasid ühendama v pers.ind.ipf.pl.3. eesti endid ise pron pl.part. eesti keik kõik pron pl.nom. eesti selle see pron sg.gen. eesti kohto kohus s sg.gen. eesti koos koos adv eesti olevad olev adj pl.nom. eesti liikmed liige s pl.nom. eesti , kirjavahemärk selle see pron sg.gen. eesti põhja põhi s sg.gen. eesti peale peale adp eesti et et konj eesti kaebatul eesti midagi miski pron sg.part. eesti seadusliko eesti teenistuse teenistus s sg.gen. eesti maha maha adv eesti jätmise jätmine s sg.gen. eesti asja asi s sg.part. eesti siia siia adv eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti anda andma v inf. eesti ei ei modadv eesti olnud olema v nud.neg. eesti , kirjavahemärk selle see pron sg.gen. eesti otsuse otsus s sg.gen. eesti mõistmisele mõistmine s sg.all. eesti : kirjavahemärk """" kirjavahemärk et et konj eesti kaebatu kaevama v tud. eesti Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Kärik Kärik s_nimi sg.nom. eesti ilma ilma adv eesti seadusliko eesti põhjata põhjama v inf. eesti enneaego eesti teenistuse teenistus s sg.gen. eesti maha maha adv eesti jätmise jätmine s sg.gen. eesti pärast pärast adp eesti süidlaseks süüdlane s sg.tr. eesti arvata arvama v inf. eesti oleks olema v pers.knd.pr. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti selle see pron sg.gen. eesti peale peale adp eesti T. T. lüh. eesti
R. R. lüh. eesti
S. S. lüh. eesti
§ § lüh. eesti 383 383 number põhjusel põhjus s sg.ad. eesti kaebajal kaebaja s sg.ad. eesti Mari Mari s_nimi sg.nom. eesti Jaaksonil Jaak s_nimi sg.ad. eesti aasta aasta s sg.gen. eesti otsa otsa adp eesti palga palk s sg.gen. eesti summa summa s sg.nom. eesti , kirjavahemärk see see pron sg.nom. eesti on olema v pers.ind.pr.pl.3. eesti 60 60 number rubla rubla s sg.part. eesti kahjotasumist eesti , kirjavahemärk nendasama nõnda_sama adv eesti ka ka adv eesti need see pron pl.nom. eesti enne enne adp eesti teenistuse teenistus s sg.gen. eesti aasta aasta s sg.gen. eesti täissaamist täis_saamine s sg.part. eesti vasto vastu adp eesti võetud võtma v tud. eesti 15 15 number rubla rubla s sg.part. eesti palka palk s sg.part. eesti raha raha s sg.part. eesti 14 14 number p p lüh. eesti . kirjavahemärk s s lüh. eesti . kirjavahemärk s s lüh. eesti . kirjavahemärk ots ots s sg.nom. eesti . kirjavahemärk
arvata arvama v inf. eesti kaebajal kaebaja s sg.ad. eesti tagasi tagasi adv eesti maksaks maksma v pers.knd.pr. eesti , kirjavahemärk Mari Mari s_nimi sg.nom. eesti Jaaksoni Jaakson s_nimi sg.gen. eesti nõudmine nõudmine s sg.nom. eesti ja ja konj eesti kaebatu kaevama v tud. eesti aga aga konj eesti selle see pron sg.gen. eesti enese ise pron sg.gen. eesti poolt poolt adp eesti Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Käriko Kärik s_nimi sg.gen. eesti tasko eesti sisse sisse adv eesti pantud eesti 10 10 number rubla rubla s sg.gen. eesti ja ja konj eesti löömise löömine s sg.gen. eesti valokannatamise eesti hinna hind s sg.gen. eesti üle üle adp eesti puuduliko puudulik adj sg.gen. eesti nõudmise nõudmine s sg.gen. eesti pärast pärast adp eesti tühjaks tühi adj sg.tr. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Kärik Kärik s_nimi sg.nom. eesti sest sest konj eesti maksust maks s sg.el. eesti ja ja konj eesti süist süü s sg.el. eesti priiks prii adj sg.tr. eesti arvata arvama v inf. eesti oleks olema v pers.knd.pr. eesti ".""" kirjavahemärk
See see pron sg.nom. eesti otsus otsus s sg.nom. eesti sai saama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti kohto kohus s sg.gen. eesti käiatel käija s pl.ad. eesti kohe kohe adv eesti kuulutud kuuluma v tud. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti andis andma v pers.ind.ipf.sg.3. eesti Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Kärik Kärik s_nimi sg.nom. eesti siin siin adv eesti üles üles adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti tema tema pron sg.gen. eesti selle see pron sg.gen. eesti mõistosega eesti rahul rahul adv eesti ei ei modadv eesti ole olema v pers.imp.pr.sg.2.neg. eesti ja ja konj eesti suuremad suurem adj pl.nom. eesti kohut kohus s sg.part. eesti palub paluma v pers.ind.pr.sg.3. eesti käia käima v inf. eesti , kirjavahemärk mis mis pron sg.nom. eesti temal tema pron sg.ad. eesti siit siit adv eesti poolt pool s sg.part. eesti ka ka adv eesti järele järele adv eesti antud andma v tud. eesti sai saama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti selle see pron sg.gen. eesti peale peale adp eesti mõisteti mõistma v eesti : kirjavahemärk """" kirjavahemärk Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Kärikul Kärik s_nimi sg.ad. eesti appelatsiooni apellatsioon s sg.part. eesti anda andma v inf. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti eel eel adp eesti seisvad seisev adj pl.nom. eesti asja asi s sg.part. eesti , kirjavahemärk nenda nõnda adv eesti kui kui konj eesti sündinud sündima v nud. eesti , kirjavahemärk kirja kiri s sg.ill. eesti panna panema v inf. eesti ".""" kirjavahemärk

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus


Tagatise esitamise, kasutamise, suurendamise, asendamise ja vabastamise kord – Riigi Teataja
Tagatise esitamise, kasutamise, suurendamise, asendamise ja vabastamise kord
Tagatise esitamise, kasutamise, suurendamise, asendamise ja vabastamise kord - sisukord
§ 2 Tagatise esitamine
§ 3 Käenduse esitamine tagatisena
§ 4 Hüpoteegi seadmine tagatisena
§ 5 Tagatise suurendamine ja asendamine
§ 6 Tagatise kohta andmete esitamine
§ 7 Tagatise kasutamine
§ 8 Tagatise vabastamine
Vastu võetud 17.07.2008 nr 33
RTL 2008, 64, 913
Määrus kehtestatakse «Keskkonnavastutuse seaduse» § 29 lõike 4 alusel.
Käesolev määrus sätestab Keskkonnaameti (edaspidi amet) kantud keskkonnakahju vältimise või heastamisega seotud kulude (edaspidi kulud) tasumise ajatamiseks tagatise esitamise, kasutamise, asendamise ja vabastamise korra.
§ 2. Tagatise esitamine
(1) Kui amet nõuab keskkonnakahju ajatamiseks kahju tekitajalt tagatist, teatab ta sellest kahju tekitajale kirjalikult.
(2) Tagatis esitatakse ametile 30 kalendripäeva jooksul käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kirjaliku teate saamisest arvates. Kahju tekitaja põhjendatud taotluse alusel võib amet pikendada tagatise esitamist 30 kalendripäeva võrra.
(3) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 2 määratud tähtajaks ei ole käesolevas määruses sätestatud nõuetele vastavat tagatist esitatud, on ametil õigus lugeda tagatis mitteesitatuks ja jätta kulude tasumise ajatamise taotlus rahuldamata.
§ 3. Käenduse esitamine tagatisena
(1) Käendusleping peab sisaldama käendaja ja käendatava nime, aadressi, käendaja registri- või isikukoodi, käendatava registri- või isikukoodi ning tagatise suurust, mille ulatuses kohustub käendaja tasuma maksegraafiku-järgseks tähtpäevaks tasumata kulud ning nendelt arvestatud intressi, käenduse kehtivuse aega ning käenduslepingu sõlmimise kohta, päeva ja käendaja või tema esindaja allkirja.
(2) Juriidilisest isikust käendaja esitab ametile käenduslepingu allkirjastamise õigusega isikute nimed ja allkirjanäidised.
(3) Käendaja usaldusväärsuse hindamiseks võib amet nõuda käendajalt andmeid või dokumente tema majandusliku olukorra ja kolmandate isikute ees võetud varaliste kohustuste kohta, juriidilise isiku korral andmeid rentaabluse, maksevõime ja likviidsuse kohta ning juriidilise isiku osanike, nõukogu või üldkoosoleku otsust käendamise kohta.
§ 4. Hüpoteegi seadmine tagatisena
(1) Kinnisasja korral esitab kahju tekitaja ametile hüpoteegi seadmiseks panditava kinnisasja omandiõigust ning väärtust tõendavad dokumendid, juriidilise isiku korral vajadusel osanike, nõukogu või üldkoosoleku otsuse hüpoteegi seadmise nõusoleku kohta, ning nõusoleku alluda kohesele sundtäitmisele hüpoteegiga tagatud nõude rahuldamiseks.
(2) Hüpoteegi seadmise lepingule kirjutab alla ameti peadirektor või tema volitatud isik.
§ 5. Tagatise suurendamine ja asendamine
(1) Kui ametile on alust eeldada, et esitatud tagatis ei ole enam küllaldane, usaldusväärne või hõlpsasti realiseeritav, kuid tagatise nõudmise aluseks olevad asjaolud ei ole ära langenud, nõuab ta kahju tekitajalt tagatise suurendamist või algse tagatise asendamist uuega.
(2) Tagatise suurendamisele ja asendamisele kohaldatakse käesoleva määruse §-des 2–5 sätestatut.
§ 6. Tagatise kohta andmete esitamine
Kahju tekitaja ja käendaja kohustuvad informeerima ametit kirjalikult 10 tööpäeva jooksul tagatisega seotud andmete muutumisest ja mis tahes asjaoludest, mis võivad vähendada tagatise väärtust, usaldusväärsust või realiseeritavust, või põhjustada tagatava kohustuse mittekohast täitmist.
§ 7. Tagatise kasutamine
Amet võib ajagraafikus määratud tähtpäevaks kulude tasumata jätmisel:
1) nõuda kulude tasumist vastavalt ajagraafikule;
2) realiseerida tasumata kulude katteks hüpoteegiga koormatud kinnisasja «Täitemenetluse seadustikus» sätestatud korras.
§ 8. Tagatise vabastamine
Kui kahju tekitaja on tasunud vastavalt ajagraafikule kõik kulud, vabastab amet tagatise ning teatab sellest viivitamatult kirjalikult kahju tekitajale.


text:
Ka töösuhetes tuleb lähtuda võlaõiguse põhimõtetest - Raamatupidaja
Ka töösuhetes tuleb lähtuda võlaõiguse põhimõtetest
hiljutises otsuses rõhutas Riigikohus järjekordselt võlaõiguse üldiste
põhimõtete kehtivust ka tööõiguses. Veelgi olulisem on see, et kohtu
järelduste kohaselt võib mõnede töölepingu seaduses sõnaselgelt
nimetatud hüvitiste nõudmiseks olla vajalik ka kahju olemasolu
tõestamine. Väidetav tööandjapoolne kohustuse mittetäitmine ei too
hüvitise maksmise kohustust kaasa vaid seetõttu, et see on nii seaduses
kirjas. Tekkinud peab olema kahju ning see ei tohi olla vabandatav.
Tööraamatu kinnipidamine ei pruugi tähendada kahju tekkimist
Kui tööleping lõpetatakse ning tööandja käes on töötaja tööraamat tuleb see töötajale tagastada. Kui seda õigeaegselt ei tagastata, tuleb töölepingu seaduse § 119 kohaselt maksta töötajale hüvitisena keskmist palka kuni tööraamatu tagastamiseni. Nii ütleb Töölepingu seadus. Lähtudes aga hiljutisest Riigikohtu lahendist ei ole hüvitise maksmise kohustus siiski absoluutne. Et selgitada, millal töötajale keskmise palga suurust hüvitist tuleks maksta, peaks kohtu arvates arvestama muuhulgas võlaõiguse üldiste põhimõtetega. Kohtulahendis väljendatu on kahtlemata oluline, sest arvestades senist töösuhete ranget regulatsiooni, on selles kajastatud põhimõtted märgatavalt paindlikumad.
Riigikohus asus seisukohale, et kui tööraamatu kinnipidamine on aset leidnud pärast võlaõigusseaduse jõustumist, siis onTLS § 119 lg-st 1 tuleneva vastutuse rakendamisel vaja arvestada VÕS § 1 lg 1, mille kohaselt kohaldatakse võlaõigusseaduse üldosas sätestatut kõikidele lepingutele, muu hulgas töölepingule. Võlaõigusseaduse, tsiviilseadustiku üldosa seaduse ja rahvusvahelise eraõiguse seaduse rakendamise seaduse § 12 lg 1 alusel tuleb kohaldada võlaõigusseaduse sätteid ka enne 1. juulit 2002. aastal sõlmitud töölepingute suhtes, sest tööleping on kestvusleping.
Riigikohus leidis, et pärast võlaõigusseaduse jõustumist on muutunud ka eeldused, tööraamatu kinnipidamisest tingitud hüvitise maksmiseks. Kohtu hinnangul on praegune olukord võrreldes ajaga, mil töölepinguseadus jõustus, oluliselt muutunud. Tööraamatu puudumine või selle esitamata jätmine ei takista enam töölepingu sõlmimist. Seega ei ole enam mõistlikku põhjust eeldada, et töötajale tekib kahju vaid tööraamatu puudumise fakti tõttu. Samas ei saa kahju tekkimist ka välistada. Kohus rõhutas, et alates 1. juulist 2002. aastal tuleb õiguskaitsevahendite kohaldamisel lähtuda ka võlaõigusseaduse sätetest. VÕS § 6 lg 1 kohaselt peavad võlausaldaja ja võlgnik teineteise suhtes käituma hea usu põhimõttest lähtuvalt. Kohus leidis, et hea usu põhimõttega oleks vastuolus, kui tööandja peaks maksma hüvitist tööraamatu kätteandmisega viivitamise eest, kuigi töötaja pole seeläbi kahju saanud.
VÕS § 101 lg 1 p 3 sätestab ühe õiguskaitsevahendina kohustuse rikkumisel kahju hüvitamise nõude. Kui tööandja rikub tööraamatu kätteandmise kohustust, võib töötaja nõuda kahju hüvitamist VÕS § 115 lg 1 alusel, kuid nõude eelduseks on töötajal kahju tekkimine, s.o töötaja peab tõendama, et tööraamatu kinnipidamisega on talle kahju tekkinud. Samuti märgiti lahendis, et juhul, kui töötaja tõendab, et tal on tekkinud kahju tööraamatu kätteandmise viivitamise tõttu, võib tööandja tugineda VÕS §-le 103 ja tõendada, et tema võimalik kohustuse rikkumine on vabandatav.
Kui töötaja lahkub enne etteteatamistähtaja möödumist töölt
Samas lahendis käsitles Riigikohus ka olukorda, kus töötaja lahkub töölt enne seadusega nõutud etteteatamistähtaja möödumist. Tööandja käitumisjuhiste kohta sellises olukorras on varasemalt nõu küsinud ka meie liikmed. Seaduse kohaselt on tööandjal vastavalt töölepingu seaduse § 84 lõikele 2 õigus nõuda enne etteteatamistähtaja möödumist omavoliliselt lahkunud töötajalt hüvitisena keskmist päevapalka etteteatamistähtajast puudujääva iga tööpäeva eest. Täiendavalt ütleb ka TLS § 118 lg 1, et kui töötaja lahkub töölt omavoliliselt, töölepingu lõpetamise kohta avaldust esitamata, on tööandjal õigus nõuda töötajalt hüvitust kuni tema ühe kuu keskmise palga ulatuses.
Antud lahendi puhul oli töötaja esitanud tööandjale kirjaliku avalduse, milles teatas, et soovib töölepingu lõpetada samast päevast. Tööandja sellega ei nõustunud. Järgmisest päevast alates töötaja tööle ei ilmunud ning tööandja lõpetas töölepingu. Peamine vaidlus käis kohtus selle üle, kas tööandja poolt töölepingu lõpetamine sellise olukorras on vaadeldav kui distsiplinaarkaristusena lepingu lõpetamine või kui lepingu lõpetamine töötaja algatusel aga etteteatamistähtaega järgimata.
Kuna töölepingu lõpetamise aluseks oli sõnaselgelt märgitud TLS § 79 lõige 1 (määramata ajaks sõlmitud töölepingu lõpetamine töötaja algatusel), siis ei pidanud kohtud ka võimalikuks töölepingu lõpetamist distsiplinaarkaristusena vaadelda. Ka töötaja avaldusest nähtus tema tahe lõpetada tööleping omal algatusel ning tähtsust ei omanud see, millisest kuupäevast alates soovis töötaja töölepingu lõpetada, sest seadusest tuleneb vähemalt ühekuuline etteteatamise tähtaeg, mida töötaja oleks pidanud järgima. Samuti puudus tööandja kirjalik nõusolek töölepingu lõpetamiseks kokkuleppel.
Seega, kuna töötaja lahkus omavoliliselt töölt enne etteteatamistähtaja möödumist ning tööleping lõpetati TLS § 79 lg 1 alusel, on põhjendatud ka tööandja nõue hüvitise väljamõistmiseks, keskmise päevapalga suuruses, iga etteteatamistähtajast puudu jääva tööpäeva eest.
Kirjeldatud kohtulahendiga on kõigil huvitatutel võimalik ka ise tutvuda Riigikohtu kodulehel www.nc.ee. Kohtuasja numbriks on 3-2-1-76-06 ning otsus on tehtud 1. novembril käesoleval aastal.
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2006/11/22/ka-toosuhetes-tuleb-lahtuda-volaoiguse-pohimotetest

matches:
Riigikohus
§ 119
Riigikohus
§ 119
§ 1
§ 12
Riigikohus
Kohus
§ 6
Kohus
§ 101
§ 115
Riigikohus
§ 84
§ 118
§ 79
§ 79


Tallinna linnale kuuluva rajatise või selle osa kaubandustegevuseks üürile andmiseks korraldatava eelläbirääkimistega pakkumise alghinnad ja üüri määr otsustuskorras üürile andmisel – Riigi Teataja
Tallinna linnale kuuluva rajatise või selle osa kaubandustegevuseks üürile andmiseks korraldatava eelläbirääkimistega pakkumise alghinnad ja üüri määr otsustuskorras üürile andmisel
Tallinna linnale kuuluva rajatise või selle osa kaubandustegevuseks üürile andmiseks korraldatava eelläbirääkimistega pakkumise alghinnad ja üüri määr otsustuskorras üürile andmisel - sisukord
§ 1 Tallinna linnale kuuluva rajatise või selle osa kaubandustegevuseks üürile andmiseks korraldatava eelläbirääkimistega pakkumise alghinnad ilma käibemaksuta
§ 2 Tallinna linnale kuuluva rajatise või selle osa kaubandustegevuseks üürile andmisel otsustuskorras kohaldatava üüri määr ilma käibemaksuta
§ 3 Üüri suuruse arvutamine linnarajatise kasutusse andmisel tähtajaga alla ühe kuu
RT IV, 09.02.2018, 76
RT IV, 01.02.2013, 38
jõustumine 04.02.2013
17.03.2014 RT IV, 28.03.2014, 1 31.03.2014
05.02.2018 RT IV, 09.02.2018, 20 12.02.2018
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lg 1 p 2 ning Tallinna Linnavolikogu 8. aprilli 2010 määruse nr 21 „Tallinna linnale kuuluva rajatise või selle osa kaubandustegevuseks kasutusse andmise kord“ § 6 lg 5 ja § 11 lg 3 alusel.
§ 1. Tallinna linnale kuuluva rajatise või selle osa kaubandustegevuseks üürile andmiseks korraldatava eelläbirääkimistega pakkumise alghinnad ilma käibemaksuta
(1) Linnarajatise üürile andmisel:
1) püsiva müügikoha paigaldamiseks 8,00 €/m² kuus;
[RT IV, 28.03.2014, 1 - jõust. 31.03.2014]
2) konteinertankla paigaldamiseks (kiosk koos mahuti ja kütuse väljastamiseks vajaliku teisaldatava inventariga) 30,70 €/m² kuus;
3) Tallinna Linnavolikogu 8. aprilli 2010 määruse nr 21 „Tallinna linnale kuuluva rajatise või selle osa kaubandustegevuseks kasutusse andmise kord" (edaspidi määrus nr 21) § 5 lõike 3 punktis 1 nimetatud juhul 12,80 €/m² kuus.
(2) Paikkondlikud koefitsiendid käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1-3 nimetatud üüri minimaalsuuruse suhtes:
1) Tallinna vanalinna muinsuskaitsealal punktis 1 nimetatud juhul 2,0;
2) Põhja-Tallinna territooriumil punktis 1 nimetatud juhul, kui üürile antava linnarajatise suurus on üle 50 m² 0,7;
3) Raekoja platsil määruse nr 21 § 5 lõike 2 punktides 3 ja 4 nimetatud juhul 30,0;
4) Raekoja platsil jõuluturu korraldamisel määruse nr 21 § 5 lõike 2 punktis 3 nimetatud juhul 3,0;
5) Tallinna vanalinna muinsuskaitsealal määruse nr 21 § 5 lõike 2 punktides 3 ja 4 nimetatud juhul 3,0.
§ 2. Tallinna linnale kuuluva rajatise või selle osa kaubandustegevuseks üürile andmisel otsustuskorras kohaldatava üüri määr ilma käibemaksuta
1) toitlustusettevõtte tegevuse hooajaliseks laiendamiseks väljapoole ettevõtte siseruume 9,00 €/m² kuus;
2) kaupluse või teenindusettevõtte tegevuse hooajaliseks laiendamiseks väljapoole ettevõtte siseruume 3,80 €/m² kuus;
3) laudade, toolide jm inventari hooajaliseks paigaldamiseks püsiva müügikoha juurde selles müügikohas turustatava kauba tarbimiseks kohapeal 5,00 €/m² kuus;
4) lillemüügilaua paigaldamiseks 6,40 €/m² kuus;
5) lillemüügilaua paigaldamiseks tähtajaga alla ühe kuu 192,00 €/m² kuus (üür arvestatakse käesoleva määruse §-s 3 sätestatud korras);
6) olmeteeninduskoha paigaldamiseks 6,40 €/m² kuus;
7) meelelahutusinventari paigaldamiseks 3,20 €/m² kuus;
8) parkimisteenusega kauplemiseks, kui üürile antava linnarajatise suurus on kuni 3000 m2 0,20 €/m2 kuus;
81) parkimisteenusega kauplemiseks, kui üürile antava linnarajatise suurus on üle 3000 m2 0,15 €/m2 kuus;
9) jõulukuuskedega kauplemiseks 10,00 €/m² kuus;
10) müügilaua, -leti või -stendi, kauplemiseks kohandatud haagise vm kauplemisinventari paigaldamiseks käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1-9 nimetamata juhtudel 12,80 €/m² kuus.
(2) Paikkondlikud koefitsiendid Kesklinna linnaosa territooriumil käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1-10 nimetatud üüri määra suhtes:
1) Raekoja platsil toitlustusettevõtte tegevuse hooajaliseks laiendamiseks väljapoole ettevõtte siseruume 8,0;
[RT IV, 09.02.2018, 20 - jõust. 12.02.2018]
2) Vanal turul, Vanaturu kaelas, Viru tänaval ja Kullassepa tänaval toitlustusettevõtte tegevuse hooajaliseks laiendamiseks väljapoole ettevõtte siseruume 6,1;
3) Vabaduse väljakul toitlustusettevõtte tegevuse hooajaliseks laiendamiseks väljapoole ettevõtte siseruume 3,0;
4) Kesklinna linnaosa territooriumil toitlustusettevõtte tegevuse hooajaliseks laiendamiseks väljapoole ettevõtte siseruume käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 1-3 nimetamata juhtudel 2,4;
5) Raekoja platsil müügilaua, -leti või -stendi, kauplemiseks kohandatud haagise vm kauplemisinventari paigaldamiseks käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1-9 nimetamata juhtudel 30,0;
6) Tallinna vanalinna muinsuskaitsealal müügilaua, -leti või -stendi, kauplemiseks kohandatud haagise vm kauplemisinventari paigaldamiseks käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1-9 nimetamata juhtudel 3,0;
7) väljaspool Tallinna vanalinna muinsuskaitseala kaupluse või teenindusettevõtte tegevuse hooajalisel laiendamisel väljapoole ettevõtte siseruume 6,0;
8) Tallinna vanalinna muinsuskaitsealal kaupluse või teenindusettevõtte tegevuse hooajalisel laiendamisel väljapoole ettevõtte siseruume 12,0;
9) Kesklinna linnaosa territooriumil meelelahutusinventari paigaldamiseks 3,0.
§ 3. Üüri suuruse arvutamine linnarajatise kasutusse andmisel tähtajaga alla ühe kuu
Linnarajatise üürimisel tähtajaga alla ühe kuu lähtutakse üüri minimaalsuuruse ja üüri suuruse arvutamisel vastavalt §-des 1 ja 2 sätestatud määradest. Määr jagatakse kuu päevade arvuga ning tulemus korrutatakse ühest kuust lühema perioodi moodustavate päevade arvuga.


Volikogu liikmetele volikogu ülesannete täitmisel tehtud kulutuste eest hüvituse suuruse ja maksmise kord – Riigi Teataja
Volikogu liikmetele volikogu ülesannete täitmisel tehtud kulutuste eest hüvituse suuruse ja maksmise kord
Volikogu liikmetele volikogu ülesannete täitmisel tehtud kulutuste eest hüvituse suuruse ja maksmise kord - sisukord
§ 2 Isikliku sõiduauto töösõitudeks kasutamise kulude hüvitamine
§ 3 Hüvitise väljamaksmine
RT IV, 07.12.2012, 69
Vastu võetud 16.03.2012 nr 7
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 17 lõike 3 ja § 22 lõike 1 punkti 22 ning Vabariigi Valitsuse 14. juuli 2006 määruse nr 164 „Teenistus-, töö- või ametiülesannete täitmisel isikliku sõiduauto kasutamise kohta arvestuse pidamise ja hüvitise maksmise kord“ alusel.
Määrus reguleerib Are Vallavolikogu (edaspidi volikogu) volikogu liikmetele volikogu ülesannete täitmisel tehtud kulutuste eest hüvituse suuruse ja maksmise korda.
§ 2. Isikliku sõiduauto töösõitudeks kasutamise kulude hüvitamine
(1) Volikogu liikme kasutuses oleva sõiduauto või mootorsõiduki volikogu ülesannete täitmisega (v.a istungil osalemisega) seotud kulud hüvitatakse Vabariigi Valitsuse poolt sätestatud tingimustel ja määrades.
(2) Ametisõitudega võrdsustatakse ka isikliku sõiduauto kasutamine töölähetusel.
(3) Isikliku sõiduauto ametisõitudeks kasutamise kulude hüvituse saamiseks peetakse isikliku sõiduauto ametisõitudeks kasutamise kohta arvestust ning koostatakse hüvitise saamiseks vormikohane aruanne (lisa), mis esitatakse volikogu esimehele või tema asendajale.
§ 3. Hüvitise väljamaksmine
(1) Volikogu liikmele kompenseeritakse volikogu ülesannete täitmisel tehtud kulutused kuludokumentide alusel.
(2) Volikogu liikmetele makstakse volikogu ülesannete täitmisel tehtud kulutuste eest hüvitust pärast volikogu esimehe või tema asendaja poolt viseeritud kuludokumentide esitamist raamatupidamisele. Hüvitus makstakse välja 5 tööpäeva jooksul.
Määrus jõustub 26. märtsil 2012.
Lisa Aruanne


Murtud Rukkilille märgi andmise ning kandmise kord ja Murtud Rukkilille märgi kirjeldus – Riigi Teataja
Murtud Rukkilille märgi andmise ning kandmise kord ja Murtud Rukkilille märgi kirjeldus
RT I 2004, 78, 531
Vastu võetud 01.11.2004 nr 317
Määrus kehtestatakse « Okupatsioonirežiimide poolt represseeritud isiku seaduse» (RT I 2003, 88, 589) § 10 lõike 2 alusel.
(1) Käesolev määrus sätestab Murtud Rukkilille märgi andmise ja kandmise korra ning Murtud Rukkilille märgi kirjelduse ja märgiga kaasneva tunnistuse vormi, samuti arvestuse pidamise Murtud Rukkilille märgi saanud isikute üle.
(2) President Lennart Meri poolt 2001. aastal asutatud Murtud Rukkilille märgi patroon on Vabariigi President.
§2. Murtud Rukkilille märgi andmine
(1) Murtud Rukkilille märgi annab represseeritule või represseerituga võrdsustatud isikule tema kirjalikul taotlusel justiitsminister või tema volitatud isik.
(2) Taotlusesse märgitakse:
1) esitaja ees- ja perekonnanimi, sünniaeg ning elukoht;
(3) Taotlusele lisatakse represseeritu tunnistuse koopia.
(4) Esitatud dokumendid vaadatakse läbi ja Murtud Rukkilille märk väljastatakse posti teel 15 tööpäeva jooksul taotluse saamisest arvates.
§3. Murtud Rukkilille märgi kandmise kord
(1) Murtud Rukkilille märki võib kanda isik, kellele Murtud Rukkilille märk on antud.
(2) Murtud Rukkilille märki kantakse rinnal vasakul küljel.
§4. Murtud Rukkilille märgi kirjeldus
(1) Murtud Rukkilille märk on hõbetatud vasest, ringikujuline, läbimõõduga 14 mm. Märgil on kolme rukkilillesinise kroonlehega rukkilille õis. Kroonlehed on ümbritsetud 0,5 mm laiuse glasuuritud raamiga. Äärmised kroonlehed on kolmeharulised, keskmine kroonleht viieharuline. Kroonlehe sisselõike kaateti pikkus on keskmisel kroonlehel 2 mm, äärmistel kroonlehtedel on sisselõike kaateti pikkus 1,5 mm. Rukkilille õie laius on 8 mm ja kõrgus 5 mm. Rukkilille vars on murtud vasakule. Rukkilille vars on metallivärvi, varre pikkus murdekohani on 11 mm, murdekohast õieni 5 mm. Varrele kinnitub murdekohast 4 mm allpool leht. Leht on kergelt paremale kaardus, lehe pikkus kinnitumiskohast arvates on 4 mm. Märgi kinnitamiseks on märgi tagaküljel 33 mm pikkune nõel. Märgi kujutis on esitatud käesoleva määruse lisas 1.
(2) Murtud Rukkilille märk on kinnitatud sinimustvalge polüesterkiust lindi külge, mille pikkus on 11 cm ja laius 1 cm.
§5. Murtud Rukkilille märgi tunnistus
(1) Murtud Rukkilille märgiga koos antakse Murtud Rukkilille märgi tunnistus, mille kalkapaberist vahelehele märgitakse:
1) märgi saaja ees- ja perekonnanimi;
2) märgi andja ees- ja perekonnanimi, ametinimetus ja allkiri;
3) märgi andmise kuupäev.
(2) Murtud Rukkilille märgi tunnistus on kartongist, mõõtmetega 11 × 16 cm. Tunnistuse välisküljed on tumesinised (värvikood: 100c 60m 0y 40k), siseküljed helesinised (värvikood: 23c 5m 0y 15k). Tunnistuse esikaanel on väike riigivapp. Tunnistuse vorm on esitatud käesoleva määruse lisas 2.
§6. Murtud Rukkilille märgi staatus
Murtud Rukkilille märgil ei ole represseeritule või represseerituga võrdsustatud isikule ettenähtud toetuste ja soodustuste taotlemisel tõendavat tähendust, välja arvatud juhul, kui õigusaktiga on sätestatud teisiti.
§7. Arvestuse pidamine
(1) Arvestust Murtud Rukkilille märgi saanud isikute üle peab Justiitsministeerium.
(2) Murtud Rukkilille märgi arvestusraamatusse märgitakse märgi saaja ees- ja perekonnanimi, sünniaeg, elukoht, represseeritu tunnistuse number, märgi andmise aeg ja viis.
Enne käesoleva määruse jõustumist antud Murtud Rukkilille märgid loetakse samaväärseks Murtud Rukkilille märkidega, mis antakse käesoleva määruse alusel.
Vabariigi Valitsuse 1. novembri 2004. a määruse nr 317 «Murtud Rukkilille märgi andmise ning kandmise kord ja Murtud Rukkilille märgi kirjeldus»
MURTUD RUKKILILLE MÄRGI KUJUTIS
MURTUD RUKKILILLE MÄRGI TUNNISTUSE VORM


31.05.2006 RT I 2006, 28, 208 01.07.2006, osaliselt 1. 01. 2007
[Lõike 7 sõnastus kuni 31. 12. 2006]
[Lõike 7 sõnastus alates 1. 01. 2007]
(7) Kui füüsilisest isikust ettevõtja eest maksab sotsiaalmaksu ka tööandja või käesoleva seaduse § 6 alusel riik, linn või vald ja tema ettevõtlusest saadud tulu on käesoleva seaduse §-s 21 sätestatud kuum��ära 12-kordsest summast väiksem, v��ib tema ettevõtlusest saadud tulu alusel makstava sotsiaalmaksu summa olla nimetatud summalt arvutatud maksusummast väiksem tingimusel, et tööandja või käesoleva seaduse § 6 alusel riigi, linna või valla poolt tema eest ja ettevõtlusest saadud tulu alusel makstav sotsiaalmaksu summa kokku on vähemalt võrdne sellelt summalt arvutatud maksusummaga.
[Paragrahvi 3 sissejuhatava lauseosa sõnastus kuni 31. 12. 2006]
[Paragrahvi 3 sissejuhatava lauseosa sõnastus alates 1. 01. 2007]
3) töötervishoiu ja tö��ohutuse seaduse (RT I 1999, 60, 616; 2000, 55, 362) § 13 lõikest 1 tulenevaid tööandja kulutusi töötaja töötervishoiu ja tööohutuse tagamiseks;[Punkti 4 sõnastus kuni 31. 12. 2006]
4) seaduse «Riigikogu liikmete ametipalga, pensioni ja muude sotsiaalsete garantiide kohta» (RT 1992, 28, 381; RT I 1996, 51, 966; 1998, 107, 1765; 1999, 10, 153) § 9, Vabariigi Presidendi ametihüve seaduse (RT I 1996, 51, 966; 2000, 55, 359) § 3, Riigikogu ja Vabariigi Presidendi poolt nimetatavate riigiametnike ametipalkade seaduse (RT I 1996, 81, 1448; 1999, 29, 406; 2000, 55, 359) § 121 ning välisteenistuse seaduse (RT I 1995, 15, 172; 50, 764; 1996, 49, 953) § 25 alusel tehtavaid väljamakseid;[Punkti 4 sõnastus alates 1. 01. 2007]
4) Vabariigi Presidendi ametihüve seaduse § 3, Riigikogu ja Vabariigi Presidendi poolt nimetatavate riigiametnike ametipalkade seaduse § 121 ning välisteenistuse seaduse § 25 alusel tehtavaid väljamakseid;
[RT I 2006, 28, 208 - jõust. 01.07.2006, osaliselt 1. 01. 2007]
11) üks Eestis elav mittetöötav vanem, kes kasvatab kolme või enamat alla 19-aastast Eestis elavat last, kellest vähemalt üks on alla 8-aastane;[Punkti 2 sõnastus kuni 31. 12. 2006]
2) Eesti välisesinduses töötava diplomaadi ja teenistuja kaasasolev mittetöötav abikaasa, kes ei saa riiklikku pensioni;[Punkti 2 sõnastus alates 1. 01. 2007]
(2) Sotsiaalmaksu maksmise erijuhtudel makstakse sotsiaalmaksu eelarveaastaks riigieelarvega kehtestatud kuumääralt, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõigetes 21 ja 22 nimetatud juhul.
(21) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 10 nimetatud isiku eest makstav sotsiaalmaks arvutatakse riiklike peretoetuste seaduse § 91 lõikes 2 nimetatud toetuse summalt.
[Lõige 22jõustub 1. 01. 2007]
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 5 nimetatud isikule makstud käesoleva seaduse § 2 lõike 1 punktis 1 nimetatud tasu osalt, mis ületab käesoleva seaduse §-s 21 sätestatud kuumäära, maksab sotsiaalmaksu käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 5 nimetatud äriühing, mittetulundusühing, sihtasutus või füüsilisest isikust ettevõtja. Kui käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 5 nimetatud isik on töösuhtes mitme samas punktis nimetatud äriühingu, mittetulundusühingu, sihtasutuse või füüsilisest isikust ettevõtjaga, maksab riik sotsiaalmaksu tööandja eest, kes tulumaksu kinnipidamisel arvestab maksuvaba tulu tulumaksuseaduse § 42 lõigete 1 ja 2 kohaselt.
(3) Sotsiaalmaksu määr käesoleva seaduse § 6 lõike 1 punktides 6, 8, 9, 11 ja 12 sätestatud juhtudel ja töötuskindlustuse seaduses sätestatud töötuskindlustushüvitiselt on 13 protsenti maksustatavalt summalt
2) tasuma käesoleva paragrahvi lõike 6 punktis 1 nimetatud juurdemaksmisele kuuluva maksusumma 1. oktoobriks Maksu- ja Tolliameti pangakontole.[Lõike 4 sõnastus kuni 31. 12. 2006]
(4) Kui füüsilisest isikust ettevõtja eest maksab käesoleva paragrahvi lõike 3 punktis 1 nimetatud kvartali jooksul sotsiaalmaksu ka tööandja või käesoleva seaduse § 6 lõike 1 punktide 1, 11 või 5 alusel riik, võib tema poolt makstavate avansiliste maksete summa olla kolmekordselt käesoleva seaduse §-s 21 sätestatud kuumääralt arvutatud maksusummast väiksem, kui tööandja või § 6 lõike 1 punktide 1, 11 või 5 alusel riigi poolt eelnimetatud kvartali jooksul tema eest ja tema poolt avansiliste maksetena makstav sotsiaalmaksu summa kokku on vähemalt võrdne kolmekordselt käesoleva seaduse §-s 21 sätestatud kuumääralt arvutatud maksusummaga.