"Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks - ühtne programmdokument aastateks 2004-2006" meetme nr 2.1 "Ettevõtete arengu toetamine" osa "Nõustamistoetus" tingimused – Riigi Teataja
"Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks - ühtne programmdokument aastateks 2004-2006" meetme nr 2.1 "Ettevõtete arengu toetamine" osa "Nõustamistoetus" tingimused
"Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks - ühtne programmdokument aastateks 2004-2006" meetme nr 2.1 "Ettevõtete arengu toetamine" osa "Nõustamistoetus" tingimused - sisukord
§ 17 Taotlejapoolne omafinantseerimine
Vastu võetud 13.04.2004 nr 74
RTL 2004, 43, 727
17.03.2005 RTL 2005, 36, 511 03.04.2005
16.01.2006 RTL 2006, 8, 155 24.01.2006
11.02.2008 RTL 2008, 15, 215 23.02.2008
[RTL 2008, 15, 215 - jõust. 23.02.2008]
(1) Meetme osa «Nõustamistoetus» (edaspidi alameede) on «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse» § 2 lõike 2 punkti 1 alusel kehtestatud õigusaktis sätestatud «Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtne programmdokument aastateks 2004–2006» 2. prioriteedi meetme number 2.1 «Ettevõtete arengu toetamine» elluviimiseks.
(3) Alameetme eesmärgiks on toetada ettevõtjate kasvu ja uute töökohtade loomist, pakkudes ettevõtluseks vajalikku oskusteavet ja aidates ettevõtjaid uute turgude leidmisel.
(4) Alameetme rakendusüksuseks Vabariigi Valitsuse 22. märtsi 2004. a määruse nr 81 «Struktuuritoetuse rakendusasutuste ja rakendusüksuste nimetamine ning riigi ja kohaliku omavalitsuse investeeringute meetmete kinnitamine» tähenduses on Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus (edaspidi sihtasutus). Sihtasutus menetleb toetuse saamiseks esitatud taotlusi, sealhulgas teeb otsuse taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise kohta ning ettepaneku makseasutusele toetuse väljamaksmiseks. Sihtasutusel on õigus teha otsus toetuse maksmisest osalise või täieliku keeldumise kohta.
[RTL 2006, 8, 155 - jõust. 24.01.2006]
(5) Määruse alusel antakse toetust alameetme eesmärkide saavutamiseks. Alameetme raames antav toetus on vähese tähtsusega abi, mille andmisel järgitakse Euroopa Komisjoni määruses (EÜ) nr 1998/2006, milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 379, 28.12.2006, lk 5–10), sätestatut.
(6) Määrust ei kohaldata Euroopa Ühenduse asutamislepingu lisas I loetletud või Eesti majanduse tegevusalade klassifikaatoris (EMTAK 2008) avaldatud järgmiste tegevusvaldkondade projektidele:
3) kalapüük ja vesiviljelus (EMTAK 2008, jagu A, alajagu 03) ning neid teenindavad tegevusalad);
4) joogitootmine, v.a alkoholivaba joogi, mineraalvee ja muu villitud vee tootmine (EMTAK 2008, jagu C alajagu 11, v.a alajagu 11.07);
5) tubakatoodete tootmine (EMTAK 2008 jagu C, alajagu 12);
6) maismaaveondus, torutransport, õhutransport, veetransport (EMTAK 2008 jagu H, alajaod 49, 50 ja 51);
7) hulgi- ja jaekaubandus, v.a mootorsõidukite hooldus ja remont (EMTAK 2008 jagu G, v.a alajagu 45.2);
10) juriidilised toimingud ja arvepidamine; peakontorite tegevus; juhtimisalane nõustamine; turu-uuringud ja avaliku arvamuse küsitlused (EMTAK 2008 jagu M, alajaod 69, 70 ja 73.2);
1) väike- ja keskmise suurusega ettevõtja on väike- ja keskmise suurusega ettevõtja Euroopa Komisjoni määruse 70/2001/EÜ, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (EÜT L 10, 13.01.2001, lk 33–42), mida on muudetud Euroopa Komisjoni määrusega 364/2004/EÜ mõistes;
[RTL 2005, 36, 511 - jõust. 03.04.2005]
2) abikõlblik kulutus ja tegevus on määruses sätestatud korra kohaselt alameetme raames toetuse ja omafinantseerimise raames kaetav kulutus ja läbiviidav tegevus;
3) taotlus on vormikohane kirjalik avaldus ja sellele lisatud dokumendid toetuse taotlemiseks;
4) projekt on toetuse taotluses kirjeldatud tegevus, mille kaasrahastamist taotletakse;
5) taotleja on isik, kes on esitanud taotluse toetuse saamiseks;
6) toetuse saaja on isik, kelle esitatud taotlus toetuse saamiseks on rahuldatud;
7) konsultant on taotlejale nõustamisteenust osutav füüsilisest isikust ettevõtja või juriidiline isik;
8) [Kehtetu – RTL 2005, 36, 511 - jõust. 03.04.2005]
(1) Alameetme raames toetatakse nõustamisteenuse kasutamist järgmistel taotleja äritegevusega seotud teemadel:
1) [Kehtetu – RTL 2008, 15, 215 - jõust. 23.02.2008]
2) [Kehtetu – RTL 2008, 15, 215 - jõust. 23.02.2008]
3) [Kehtetu – RTL 2008, 15, 215 - jõust. 23.02.2008]
4) strateegiline nõustamine ja strateegiate juurutamine;
41) restruktureerimise ja saneerimise läbiviimine;
6) personaliarendus;
7) tööohutus ja töötervishoid;
8) kvaliteedijuhtimine;
9) keskkonnajuhtimine;
10) turu- ja turundusuuringud;
11) tasuvusuuringud;
12) patendiuuringud;
13) tootmis- ja tehnoloogiaalane nõustamine;
14) ettevõtja või valdkonna diagnostiline audit (tegevusanalüüs);
15) Euroopa Komisjoni poolt rahastatud ning väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate teadus- ja arendus- ning uuendustegevuse toetamiseks ellukutsutud programmides osalemise ettevalmistamisega seotud nõustamine, välja arvatud nende programmide osas, mille abikõlblike kulude hulka kuulub selliste tegevuste toetamine.
(2) Alameetme raames ei toetata nõustamisteenuse kasutamist järgmistel teemadel:
1) kommertslaenutaotluste koostamine;
2) juriidiline konsultatsioon;
6) personaliotsingud;
71) edasimüügi eesmärgil tellitud nõustamisteenus;
8) muud pidevad või perioodilised tegevused ning ettevõtja põhitegevusega seotud tegevused.
(3) Abikõlbulike tegevuste hulka ei arvata neid tegevusi, mida finantseeritakse mõnest teisest riiklikust toetusprogrammist või Euroopa Liidu institutsiooni või fondi poolt.
(1) Alameetme raames on võimalik taotleda toetust järgmiste kulutuste katmiseks vastavalt §-s 16 sätestatud piirmääradele ja §-s 17 sätestatud tingimustele:
1) konsultandi teenustasu päeva- või tunnitasu alusel;
2) Eesti riiklikule arengukavale ja Euroopa Liidu kaasfinantseerimisele viitamisega seonduvad kulud.
1) kulutused, mis on tehingud taotleja ja taotlejas osalust omavate isikute ja tarnijate või tarnijas osalust omavate isikute vahel, kes on «Tulumaksuseaduse» §-s 8 sätestatud tähenduses seotud isikud.
4) pangagarantiid (välja arvatud juhul, kui pangagarantii on nõutud seadusega);
5) finants- ja pangakulud (välja arvatud teenustasud eraldi kontode avamise eest ning nende kontode pidamiskulud juhul, kui toetuse andja nõuab toetuse või laenu kasutamiseks eraldi kontosid);
7) käibemaks;
(3) Kõik toetatavad kulutused peavad olema põhjendatud, läbipaistvad ja taotluses detailselt kirjeldatud. Toetatavad on abikõlblikud kulutused, mis on tehtud projekti alguskuupäeva ja lõppkuupäeva vahel. Projekti alguskuupäev ei tohi olla varasem, kui taotluse sihtasutusele esitamise kuupäev. Juhul kui sihtasutuse juhatus teeb taotluse rahuldamata jätmise otsuse, ei kata sihtasutus taotleja poolt tehtud kulutusi.
(1) Taotlus toetuse saamiseks esitatakse sihtasutusele paberkandjal või elektrooniliselt digitaalallkirjaga allkirjastatult või kasutades elektroonilist andmesidet, mille puhul toimub isikusamasuse tuvastamine (autentimine) läbi sihtasutuse poolt aktsepteeritud autentimisteenuse pakkujate ning mille kohustuslikud lisatingimused on taotlejale kättesaadavaks tehtud sihtasutuse «eTaotlus» keskkonnas. Taotlus tuleb sihtasutusele esitada määruse lisas toodud taotlusvormil.
(2) Taotlejaks võib olla füüsilisest isikust ettevõtja või Eestis äriregistrisse kantud väike- ja keskmise suurusega ettevõtja, milles riik või kohalik omavalitsus ei oma üle 25%-list osalust.
1) taotlejal ei tohi riiklike maksude osas olla maksuvõlga, välja arvatud juhul, kui see on ajatatud. Maksuvõla ajatamise korral peavad maksud olema tasutud ajakava kohaselt;
2) äriühingust taotleja omanikud, kelle summaarne osalus ületab 5% aktsia- või osakapitalist, välja arvatud avalikult noteeritud ettevõtjad, peavad olema registreeritud kas Eestis või territooriumil, mida ei loeta madala maksumääraga territooriumiks «Tulumaksuseaduse» tähenduses või Euroopa Liidu liikmesriigis või riigis, millel on kehtiv assotsieerumisleping Euroopa Liiduga;
4) taotlejal peavad olema nõutavad vahendid toetuse omafinantseerimiseks vastavalt §-le 17;
5) taotlejale viimase kolme aasta jooksul eraldatud vähese tähtsusega abi ei tohi ületada koos alameetme raames taotletava toetusega 100 000 eurot.
(4) Juhul kui taotleja on sihtasutuselt varem saanud toetust riigieelarvelistest vahenditest või «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduses» sätestatud korras, mis on kuulunud tagasimaksmisele, peavad tagasimaksed olema tehtud tähtaegselt ja nõutud summas.
3) esitama ettenähtud vormil, viisil ja tähtaja jooksul nõutud informatsiooni;
31) viivitamatult teavitama sihtasutust kirjalikult projektis nimetatud konsultandi või konsultandi nimel nõustamisteenust osutama hakkava füüsilise isiku muutumisest;
32) viivitamatult teavitama sihtasutust kirjalikult konsultandi tööplaani muutusest;
51) esitama sihtasutuse esimesel nõudmisel Maksu- ja Tolliameti tõendi maksuvõlgnevuste puudumise või nende ajatatuse kohta, mis ei tohi olla väljastatud varem kui 10 tööpäeva alates taotluse sihtasutuses registreerimise kuupäevast;
52) äriregistris registreerimata füüsilisest isikust ettevõtja korral esitama sihtasutuse esimesel nõudmisel Maksu- ja Tolliameti tõendi selle kohta, et ettevõtja on Maksu- ja Tolliametis registreeritud;
(1) Taotluses sisalduv projekt peab vastama alameetme eesmärkidele. Projekti tulemused peavad olema rakendatavad taotleja juures.
(11) Taotluses sisalduv projekt ei tohi olla suunatud paragrahvi 1 lõikes 6 nimetatud tegevusvaldkondadele.
1) [Kehtetu – RTL 2006, 8, 155 - jõust. 24.01.2006]
11) [Kehtetu – RTL 2006, 8, 155 - jõust. 24.01.2006]
2) taotlejaga kooskõlastatud konsultandi tööplaan, milles on ära näidatud tööde teostamise ajavahemik päevade ja tundide lõikes;
3) konsultandi nimel vahetult nõustamisteenust osutama hakkava füüsilise isiku personaalne elulookirjeldus ning tema kompetentsi tõendavad dokumendid, sealhulgas eelnevate tööde loetelu;
31) konsultandi töö lähteülesande kirjeldus;
4) 90 000 Eesti krooni ja suurema taotluse puhul kolme omavahel sõltumatu pakkuja poolt väljastatud sisu poolest võrreldavat nõustamisteenuse hinnapakkumist. Hinnapakkumised peavad sisaldama punktides 2–31 nimetatud dokumente. Nõustamisteenust teostama hakkava konsultandi kohta punktides 2–31 nimetatud dokumente täiendavalt ei esitata;
41) äriühing ja tekkepõhise raamatupidamisega füüsilisest isikust ettevõtja esitab 15 000 Eesti krooni ja suurema taotluse puhul viimase majandusaasta aruande ning jooksva majandusaasta bilansi ja kasumiaruande, mis ei ole taotluse esitamise hetkel vanemad kui kolm kuud;
42) kassapõhise raamatupidamisega füüsilisest isikust ettevõtja esitab 15 000 Eesti krooni ja suurema taotluse puhul viimase majandusaasta tulude ja kulude koondi ning jooksva majandusaasta tulude ja kulude koondi, mis ei ole taotluse esitamise hetkel vanemad kui kolm kuud;
6) [Kehtetu – RTL 2006, 8, 155 - jõust. 24.01.2006]
(1) Sihtasutus teostab taotleja ja tema poolt esitatud taotluse suhtes järgmisi toiminguid: taotluse registreerimine, läbivaatamine või läbivaatamata tagastamine, selgituste ja lisainformatsiooni või taotluse täienduste või muudatuste küsimine, taotluse ja taotleja vastavaks või mittevastavaks tunnistamine, vastavaks tunnistatud taotluse ja taotleja hindamine ning taotluse rahuldamine või rahuldamata jätmine.
(2) Sihtasutus võib taotluse menetlemise käigus nõuda taotlejalt selgitusi ja lisainformatsiooni taotluses esitatud andmete kohta või taotluse täiendamist, kui ta leiab, et isiku taotlus ei ole piisavalt selge, näidates ühtlasi, millised asjaolud vajavad täiendavat selgitamist, täiendamist või lisainformatsiooni. Sihtasutusel on õigus teha taotlejale ettepanek muuta taotletud toetuse summat ja projekti tegevusi tingimusel, et saavutatakse taotluses sisalduva projekti eesmärgid ning toetuse summa ei suurene. Sihtasutuse poolt määratud selgituste ja lisainformatsiooni, taotluse täiendamise või muudatuste esitamise tähtajaks menetlus peatub.
(3) Taotluse menetlemise tähtaeg on kuni 21 tööpäeva alates taotluse registreerimisest. Juhul kui registreeritud taotluste, mille kohta ei ole tehtud taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsust, rahaline summa saab võrdseks või ületab alameetme rahastamise eelarve vaba jääki, menetletakse taotlusi nende esitamise järjekorras.
(4) Taotluste vastuvõtmine peatatakse sihtasutuse juhatuse otsusega, kui esitatud taotluste maht saab võrdseks alameetme taotluste rahastamise eelarvega. Otsusest teavitatakse vähemalt ühes üleriigilise levikuga päevalehes.
(1) Taotlus registreeritakse ja vaadatakse läbi sihtasutuses. Taotluse läbivaatamise tähtaeg on kolm tööpäeva. Taotluse läbivaatamise käigus kontrollitakse, kas taotlus on laekunud koos kõigi lisadega. Juhul kui taotlus ei vaja täpsustamist või kui ilmneb § 8 lõike 3 teises lauses nimetatud asjaolu, teatakse taotlejale taotluse registreerimisest ja § 8 lõike 3 teises lauses nimetatud asjaolust kolme tööpäeva jooksul pärast taotluse läbivaatamist.
(3) Sihtasutuse juhatus teeb taotluse rahuldamata jätmise otsuse taotlust sisuliselt hindamata, kui taotleja ei ole esitanud toetuse taotlemiseks käesoleva paragrahvi lõikes 2 esitatud tähtaja jooksul kõiki «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse» ja määruse alusel nõutavaid dokumente.
(2) Taotleja vastavuse kontrollimiseks hinnatakse tema nõuetele vastavust. Taotleja tunnistatakse vastavaks juhul, kui on täidetud kõik «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse» ja määruse §-s 5 taotlejale esitatud nõuded.
(3) Taotleja vastavaks tunnistamise korral teeb sihtasutuse juhatus või juhatuse poolt volitatud isik taotleja vastavaks tunnistamise otsuse. Taotleja mittevastavaks tunnistamise korral teeb sihtasutuse juhatus taotluse rahuldamata jätmise otsuse taotlust sisuliselt hindamata.
(2) Taotluse vastavaks tunnistamise korral teeb sihtasutuse juhatus või juhatuse poolt volitatud isik taotluse vastavaks tunnistamise otsuse. Taotluse mittevastavaks tunnistamise korral teeb sihtasutuse juhatus taotluse rahuldamata jätmise otsuse taotlust sisuliselt hindamata.
(1) Vastavaks tunnistatud taotlust hinnatakse. Sihtasutuse juhatusel on õigus moodustada taotluse hindamiseks nõuandvaid valiku- või hindamiskomisjone ning kaasata taotluse hindamiseks eksperte. Valiku- või hindamiskomisjonide moodustamine ja vastavad koosseisunimestikud peab eelnevalt kooskõlastama Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumiga. Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi nõusolekuta valiku- või hindamiskomisjone ei moodustata.
(2) Rahuldamisele kuuluvad parimad vastavaks tunnistatud taotlused, milleks loetakse käesoleva paragrahvi lõikes 4 loetletud hindamiskriteeriumite alusel vähemalt koondhindega 2 hinnatud taotlused, mille rahastamise summa ei ületa alameetme rahastamise eelarvet.
(3) Taotlust hinnatakse skaalal 0–4. Taotluse hindamisel antud maksimaalne koondhinne moodustub lõikes 4 loetletud hindamiskriteeriumide hinnete kaalutud keskmisest. Taotlus ei kuulu rahuldamisele juhul, kui selle hindamisel antud koondhinne jääb alla 2 või kui vähemalt üks käesoleva paragrahvi lõike 4 punktides 1–5 toodud hindamiskriteeriumidest hinnatakse hindega 0.
(4) Taotluste hindamiskriteeriumid on:
1) projekti mõju ettevõtja arengule 20% maksimaalsest koondhindest;
2) projekti ettevalmistamise kvaliteet 20% maksimaalsest koondhindest;
3) konsultandi nimel vahetult nõustamisteenust osutama hakkava füüsilise isiku kvalifikatsioon 20% maksimaalsest koondhindest;
4) taotleja võimekus tulemuste ellurakendamisel 15% maksimaalsest koondhindest;
5) taotleja juhtkonna toetus projekti elluviimisele 15% koondhindest;
6) projekti kuuluvus alameetme eelistuste hulka 10% maksimaalsest koondhindest.
2) suurema lisandväärtuse loomisega;
3) uuendusliku ja nüüdisaegse tehnoloogia väljatöötamise või juurutamisega;
4) kvaliteedijuhtimise alaste tegevuste juurutamisega.
(11) Taotlus kuulub rahuldamisele osaliselt või täielikult. Taotluse osaline rahuldamine on lubatud üksnes põhjendatud juhtudel ning tingimusel, et projekti eesmärk on taotluse osalise rahuldamise korral saavutatav. Taotluse osalisel rahuldamisel võib sihtasutus taotleja nõusolekul vähendada taotletud toetuse mahtu ning muuta toetatavaid tegevusi. Kui taotleja ei ole osalise rahuldamise otsusega nõus ja taotluse täieliku rahuldamise otsust ei ole võimalik teha, siis jäetakse taotlus rahuldamata.
(12) Taotluse osaline rahuldamine on põhjendatud juhul kui:
1) taotluse rahaline maht ületab alameetme rahastamise eelarve vaba jäägi;
2) alameetme eelarvesse laekub täiendavaid vabasid vahendeid;
3) toetust on taotletud osaliselt ka tegevustele või kulutustele, mis ei ole abikõlblikud või projekti elluviimise sisukohast olulised, asjakohased või põhjendatud.
1) projekti konkreetse tegevuse eelarvet juhul, kui samale tegevusele ettenähtud eelarve muutub rohkem kui 10%;
2) projekti tegevuste elluviimise lõppkuupäeva, kuid mitte hilisemaks kui 31. august 2008. a;
31) projektis nimetatud konsultanti või konsultandi nimel nõustamisteenust osutama hakkavat füüsilist isikut.
2) toetuse saaja ei ole esitanud allkirjastatud kinnituskirja käesoleva määruse § 14 lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul;
3) toetuse saaja ei ole taotluse rahuldamise otsuses määratud tähtajaks alustanud toetuse kasutamist;
5) projekti ei ole võimalik lõpetada 31. augustiks 2008. a;
Taotletava toetuse finantseerimise piirmäärad on:
1) maksimaalselt 200 000 Eesti krooni taotleja kohta aastas;
2) kuni 50% abikõlblikest kulutustest.
21) minimaalselt 5000 Eesti krooni projekti kohta;
§ 17. Taotlejapoolne omafinantseerimine
(1) Alameetme raames toetatavate projektide minimaalne omafinantseerimise määr taotlejale on vähemalt 50% abikõlblikest kulutustest.
(2) Omafinantseeringuna ei käsitleta teisi riigi või kohalike omavalitsuste poolt antud tagastamatuid toetusi ja muudelt Euroopa Liidu institutsioonidelt või fondidelt saadud tagastamatut abi.
(1) Toetuse väljamaksed tehakse toetuse saajale vastavalt «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse» § 11 lõike 2 punkti 2 alusel kehtestatud õigusaktile ja taotluse rahuldamise otsuses toodud tingimustele. Toetuse saaja esitab toetuse väljamaksmiseks vastavasisulise taotluse ja toetuse saaja esindusõigusliku isiku poolt kinnitatud raamatupidamise algdokumentide koopiad ning maksete toimumist tõendavad dokumendid (edaspidi väljamakse taotlus).
(2) Toetuse väljamakse tegemise eelduseks on toetuse saaja poolt:
1) eelnevalt teostatud maksed konsultandile (sealhulgas käibemaks ja mitteabikõlblikud kulud, kui need sisalduvad esitatud algdokumentides);
2) teostatud omafinantseering.
(4) Sihtasutus teeb ettepaneku makseasutusele toetuse väljamaksmiseks hiljemalt 20 tööpäeva jooksul pärast lõpparuande heakskiitmist sihtasutuse poolt ja toetuse saajalt väljamakse taotluse saamist.
(41) Sihtasutus võib teha toetuse maksmisest osalise või täieliku keeldumise otsuse juhul, kui:
2) esitatud kuludokumendid ei vasta projekti taotluses esitatud projekti perioodile, tegevustele või eesmärkidele.
(1) Alameetme raames toetatava projekti tegevused viiakse ellu 12 kuu jooksul, kuid mitte hiljem kui 31. augustiks 2008. Projekti kestust on võimalik pikendada vastavalt §-s 15 sätestatud tingimustele.
(3) Projekti lõpp- ja elluviimise järgsed aruanded esitatakse sihtasutuse poolt välja töötatud aruandlusvormidel, mis on kättesaadavad sihtasutuse veebilehel, vastavalt taotluse rahuldamise otsuses sätestatule.
(4) Toetuse saaja esitab projekti lõpparuande vastavalt taotluse rahuldamise otsuses sätestatule, kuid mitte hiljem kui üks kuu pärast projekti tegevuste lõppu. Lõpparuandele lisatakse järgmised dokumendid:
2) [Kehtetu – RTL 2006, 8, 155 - jõust. 24.01.2006]
3) tööde üleandmise-vastuvõtmise akti koopia;
4) omafinantseeringu tõendamiseks maksekorralduste kinnitatud koopiad;
5) teostatud kirjalike tööde koopiad.
51) viivitamatult teavitama sihtasutust kirjalikult projektis nimetatud konsultandi või konsultandi nimel nõustamisteenust osutama hakkava füüsilise isiku muutmisest;
52) viivitamatult teavitama sihtasutust kirjalikult konsultandi tööplaani muutumisest;
9) säilitama samas ettevõttes ja projekti teostamise kohas toetuse eest soetatud vara vähemalt viie aasta jooksul taotluse rahuldamise otsuse tegemisest arvates;
10) võimaldama teostada kuludokumentide auditit ja järelevalve toiminguid (edaspidi järelevalve) vastavalt «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse» sätetele;
13) osutama auditi ja järelevalve läbiviimiseks igakülgset abi;
14) jälgima projektiga seotud hangete läbiviimisel «Riigihangete seaduses» kehtestatud nõudeid, kui toetuse saaja on ostja «Riigihangete seaduse» § 5 mõistes;
17) viivitamatult kirjalikult informeerima kõigist esitatud andmetes toimunud muudatustest või asjaoludest, mis mõjutavad või võivad mõjutada toetuse saaja poolt oma kohustuste täitmist, sealhulgas nime, aadressi ja seaduslike või volitatud esindajate muutumisest, ümberkujundamisest, pankroti väljakuulutamisest või likvideerija määramisest, tegevuse lõpetamisest jms ka siis, kui eelnimetatud muudatused on registreeritud avalikus registris või avalikustatud massiteabevahendite kaudu.
31) õigus tellida vajadusel ekspertiisi osutatud nõustamisteenusele ja ekspertiisi tulemuste alusel otsustada, kas toetus välja maksta, keelduda väljamaksmisest, väljamakstud toetus tagasi nõuda või maksta välja osalises mahus tuginedes taotluses toodud projekti finantseerimise kavale;


Toetuse andmise tingimused avatud taotlemise korral meetmes „Kaitsealuste liikide ja elupaikade säilitamine ning taastamine” tegevuste „Kaitstavate elupaikade taastamine” ja „Poollooduslike koosluste hooldamiseks vajaminevad investeeringud” raames – Riigi Teataja
Toetuse andmise tingimused avatud taotlemise korral meetmes „Kaitsealuste liikide ja elupaikade säilitamine ning taastamine” tegevuste „Kaitstavate elupaikade taastamine” ja „Poollooduslike koosluste hooldamiseks vajaminevad investeeringud” raames
Toetuse andmise tingimused avatud taotlemise korral meetmes „Kaitsealuste liikide ja elupaikade säilitamine ning taastamine” tegevuste „Kaitstavate elupaikade taastamine” ja „Poollooduslike koosluste hooldamiseks vajaminevad investeeringud” raames - sisukord
§ 3 Toetuse andmise eesmärk ja meetme tegevuste väljundinäitajad
§ 4 Rakendusasutus ja rakendusüksus2 Toetatavad tegevused, kulude abikõlblikkus ja toetuse määr
§ 9 Toetuse osakaal ja taotlusvooru eelarve3 Taotlejale ja taotlusele esitatavad nõuded
§ 11 Nõuded toetuse taotlusele
§ 12 Taotleja kohustused4 Taotluse esitamine ja menetlemine
§ 13 Taotlusvooru avamine ja lõppemine
§ 15 Taotleja ja taotluse nõuetele vastavaks või mittevastavaks tunnistamine
§ 18 Taotluse osaline või kõrvaltingimusega rahuldamine
§ 19 Taotluse rahuldamise otsuse muutmine ja kehtetuks tunnistamine5 Toetuse saaja õigused ja kohustused
§ 21 Toetuse saaja õigused6 Aruannete esitamine ja toetuse maksmise tingimused
§ 24 Finantskorrektsioonid
§ 25 Vaiete menetlemine
Väljaandja:KeskkonnaministerAkti liik:määrusTeksti liik:algtekst-terviktekstRedaktsiooni jõustumise kp:18.10.2016Redaktsiooni kehtivuse lõpp:
Avaldamismärge:RT I, 15.10.2016, 1
Toetuse andmise tingimused avatud taotlemise korral meetmes „Kaitsealuste liikide ja elupaikade säilitamine ning taastamine” tegevuste „Kaitstavate elupaikade taastamine” ja „Poollooduslike koosluste hooldamiseks vajaminevad investeeringud” raamesVastu võetud 13.10.2016 nr 35Määrus kehtestatakse perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse § 14 alusel.1. peatükk Üldsätted § 1. Määruse reguleerimisala Määrusega kehtestatakse vastavalt perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse (edaspidi struktuuritoetuse seadus) § 5 lõikele 2 kinnitatud rakenduskava prioriteetse suuna „Roheline infrastruktuur ja hädaolukordadeks valmisoleku suurendamine” meetme „Kaitsealuste liikide ja elupaikade säilitamine ning taastamine” tegevuste „Kaitstavate elupaikade taastamine” ja „Poollooduslike koosluste hooldamiseks vajaminevad investeeringud” tulemuste saavutamiseks toetuse andmise ning selle kasutamise tingimused ja kord.§ 2. Terminid Käesolevas määruses kasutatakse termineid järgmises tähenduses: 1) taotlus on rakendusüksuse kehtestatud vormi kohane dokument, mis vastab käesoleva määruse §-s 11 sätestatud nõuetele; 2) kinnituskiri on rakendusüksuse nõutavas sõnastuses kinnitus, et toetuse saaja on nõus taotluse rahuldamise otsuses sätestatud nõuetega ning valmis projekti eesmärgipäraselt ellu viima; 3) poollooduslik kooslus on direktiivis 92/43/EMÜ lisas 1 loetletud järgmised elupaigatüübid: 1) nõmmeniit (4030); 2) lubjarikas aruniit (6210); 3) lubjavaene aruniit (6270*); 4) loopealne (6280*); 5) puisniit (6530*); 6) lamminiit (6450); 7) soostunud niit (7230); 8) keskkonnaministri 13.09.2013 käskkirjaga nr 897 (muudetud 01.03.2016 käskkirjaga nr 199) kinnitatud „Poollooduslike koosluste tegevuskavas 2014–2020” (edaspidi poollooduslike koosluste tegevuskava) toodud liigikaitseliselt oluline rannaala; 4) poollooduslike koosluste hooldamiseks vajalik taristu on hooldatavatele aladele tehnikaga juurdepääsuks vajalikud teed, sillad ja truubid ning loomade karjatamiseks vajalikud varjualused, veemahutid, kogumis- ja karjaaiad; 5) varjualune on siseruumita ehitis, mis kaitseb loomi neile mittesobivate ilmastikutingimuste eest; 6) veemahuti on vahetatav pukseeritav seadeldis, mille abil karjatamise perioodil on võimalik transportida kariloomadele vett ja mille küljes võivad olla jooturid; 7) töövahendid on tehnika, mida kasutatakse poollooduslikel kooslustel rohumassi niitmisel, kuivatamisel, kogumisel ja transportimisel: niiduk, vaaluti, kaaruti, presskogur, esilaadur, pallihaarats ning palliveohaagis; 8) kari on hobused, kitsed, veised või lambad, kes tagavad poolloodusliku koosluse säilimise selle taastamise või hooldamise teel; 9) väiketraktor on puisniidu hooldamiseks vajalik ratastega põllu- või metsatööks ettenähtud mootorsõiduk, millel on vähemalt kaks telge ja mille valmistajakiirus on vähemalt kuus kilomeetrit tunnis (T 1–3 kategooria, võimsusklassiga 18–50 hj). Väiketraktoriks ei loeta auto alusel valmistatud eritöömasinat.§ 3. Toetuse andmise eesmärk ja meetme tegevuste väljundinäitajad (1) Toetuse andmise eesmärk on parandada või säilitada kaitstavate poollooduslike koosluste ja neist sõltuvate liikide seisundit. (2) Toetuse abil ellu viidud projekt peab panustama meetme tegevuste väljundnäitajatesse. Meetme tegevuste väljundnäitajad on seisundi parandamiseks või säilitamiseks toetust saanud elupaikade pindala ning soetatud, rajatud ja rekonstrueeritud objektide arv seoses kaitstavate liikide või elupaikadega.§ 4. Rakendusasutus ja rakendusüksus (1) Rakendusasutus on vastavalt Vabariigi Valitsuse 4. juuli 2014. a korraldusele nr 297 „Perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse meetmete nimekirja kinnitamine” Keskkonnaministeerium (edaspidi rakendusasutus). (2) Rakendusüksus on vastavalt Vabariigi Valitsuse 4. juuli 2014. a korraldusele nr 297 „Perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse andmist korraldavate asutuste määramine” Sihtasutus Keskkonnainvesteeringute Keskus (edaspidi rakendusüksus).2. peatükk Toetatavad tegevused, kulude abikõlblikkus ja toetuse määr § 5. Toetatavad tegevused (1) Meetme raames on toetatavad järgmised tegevused: 1) poollooduslike koosluste taastamine kaitsekorralduskavade ja tegevuskavade alusel; 2) poollooduslike koosluste hooldamiseks vajamineva taristu rekonstrueerimine ja rajamine; 3) loopealse (6280*); lubjarikka aruniidu (6210); lubjavaese aruniidu (6270*), nõmmeniidu (4030), lamminiidu (6450) ja soostunud niidu (7230) ning poollooduslike koosluste tegevuskavas toodud liigikaitseliselt olulise rannaala taastamiseks ja hooldamiseks vajaliku karja soetamine; 4) lubjarikka aruniidu (6210); lubjavaese aruniidu (6270*), puisniidu (6530*), lamminiidu (6450) ja soostunud niidu (7230) hooldamiseks vajalike töövahendite soetamine; 5) puisniidu (6530*) hooldamiseks vajaliku väiketraktori soetamine. (2) Lõikes 1 nimetatud tegevusi toetatakse looduskaitseseaduse § 4 lõike 1 punktides 1, 2, 4 ja 5 nimetatud kaitstavatel loodusobjektidel; (3) Lõike 1 punktis 1 nimetatud tegevusi toetatakse, kui taastamisele järgneb ala hooldamine 5 aasta jooksul lõppmakse tegemisest. (4) Lõike 1 punktis 2 nimetatud tegevusi toetatakse ka väljaspool kaitstavat loodusobjekti, kui see panustab otseselt §-s 3 toodud toetuse andmise eesmärgi ja meetme tegevuste väljundinäitajate saavutamisse. (5) Lõike 1 punkti 3 alusel soetatavad hobused peavad olema vanuses 2–4 aastat, veised vanuses 1–3 aastat ja lambad või kitsed vanuses 6 kuud kuni 2 aastat looma vastuvõtmise ajal. (6) Lõike 1 punktis 3 nimetatud tegevust toetatakse, kui projektialale karja soetamist ei ole struktuurivahenditest ega KIKi keskkonnaprogrammist viimase viie aasta jooksul toetatud. (7) Lõike 1 punkti 3 alusel soetatavate loomade ostu tehing ei tohi olla tehtud toetuse saaja ja temaga seotud isiku vahel. (8) Lõike 1 punktis 4 nimetatud töövahendite soetamist toetatakse, kui puisniidul, väikesaartel või laidudel on hooldatava ala pindala vähemalt 10 hektarit, välja arvatud juhul, kui Keskkonnaameti hinnangul on väiksema ala hooldamine olulise looduskaitselise mõjuga. Lamminiitudel toetatakse lõike 1 punktis 4 nimetatud töövahendite soetamist poollooduslikel kooslustel, kui hooldatava ala pindala on vähemalt 50 hektarit, teistel toetatavatel aladel vähemalt 30 hektarit. Tegevust toetatakse, kui taotleja ei ole samal otstarbel kasutatava töövahendi soetamiseks toetust struktuurivahenditest ega KIKi keskkonnaprogrammist eelneva viie aasta jooksul saanud. (9) Lõike 1 punktis 5 nimetatud väiketraktori soetamist toetatakse juhul, kui puisniidul hooldatava ala pindala on vähemalt 50 hektarit ja taotleja ei ole eelnevalt samal otstarbel kasutatava väiketraktori soetamiseks toetust struktuurivahenditest ega KIKi keskkonnaprogrammist eelneva viie aasta jooksul saanud. (10) Lõige 1 punktis 1 nimetatud tegevuse elluviimisel tuleb lähtuda keskkonnaministri 1. juuni 2004. a määruse nr 62 „Loodushoiutoetuse taotlemise, taotluse läbivaatamise ja toetuse maksmise kord, nõuded toetuse maksmiseks ja toetuse määrad” § 5 lõigetes 1 (välja arvatud punktis 3) ja 2 toodud nõuetest. Lõikes 10 nimetatud saavutatava seisundi nõuetele vastavust hindab Keskkonnaamet. (11) Lõike 1 punktide 2–4 kohaste soetuste kasutamisel tuleb järgida maaeluministri 22. aprilli 2015. a määruse nr 38 „Poolloodusliku koosluse hooldamise toetus” §-des 8–10 toodud nõudeid (välja arvatud § 8 lg 9 ja lg 10) kui käesolevast määrusest ei tulene teisiti.§ 6. Riigiabi andmise reeglite kohaldamine Meetme raames antav toetus ei ole riigiabi konkurentsiseaduse § 30 lõike 1 tähenduses.§ 7. Projekti abikõlblikkuse periood (1) Projekti abikõlblikkuse periood algab ja lõpeb taotluse rahuldamise otsuses märgitud kuupäeval. (2) Projekti abikõlblikkuse perioodi algus ei või olla varasem kui käesoleva määruse jõustumise aeg ja lõpp hilisem kui 31. detsember 2023.§ 8. Kulude abikõlblikkus (1) Kulu on abikõlblik, kui see vastab Vabariigi Valitsuse 1. septembri 2014. a määruse nr 143 „Perioodi 2014–2020 struktuuritoetusest hüvitatavate kulude abikõlblikuks lugemise, toetuse maksmise ning finantskorrektsioonide tegemise tingimused ja kord” (edaspidi ühendmäärus) §-dele 2 ja 5 ning käesolevas määruses sätestatud tingimustele. (2) Abikõlblikud on: 1) projekti kulud, mis on seotud projekti väljundite loomisega § 5 lõikes 1 nimetatud tegevuste elluviimisel ning projekti eesmärkide ja tulemuste saavutamiseks; 2) töölepingu alusel tekkinud personalikulud, mis on nimetatud ühendmääruse § 3 lõikes 1. (3) Abikõlblike kulude osas on lisaks ühendmääruse §-s 4 toodule järgmised piirangud: 1) maa ostusumma ei ole abikõlblik; 2) kasutatud seadme ostusumma ei ole abikõlblik.§ 9. Toetuse osakaal ja taotlusvooru eelarve (1) .Toetuse maksimaalne osakaal on 85% abikõlblikest kuludest ning projekti omafinantseeringu minimaalne osakaal on 15% abikõlblikest kuludest. (2) Toetuse minimaalne summa projekti kohta on 10 000 eurot. (3) Karja soetamise korral on toetusmäär maksimaalselt 85% abikõlblikest kuludest, kuid toetuse summa ei ole suurem kui 1500 eurot ühe hobuse kohta, 835 eurot ühe veise kohta ja 165 eurot ühe lamba või kitse kohta. (4) Väiketraktori soetamise korral on toetusmäär maksimaalselt 50% abikõlblikest kuludest, kuid toetuse summa seejuures ei ole suurem 15 000 eurot väiketraktori kohta. (5) Paragrahv 5 lõike 1 punktide 1 ja 2 kohase tegevuse korral arvestatakse projekti omafinantseeringuna ka keskkonnaministri 17. veebruari 2006. a määruse nr 13 „Keskkonnakaitse valdkonna projekti rahastamise taotluse kohta esitatavad nõuded, taotluste hindamise tingimused, kord ja kriteeriumid, otsuse tegemise, lepingu täitmise üle kontrolli teostamise ning aruandluse kord” alusel antavat toetust. (6) Projekti omafinantseeringuna ei käsitleta teisi Euroopa Liidu ja muude välisabifondide poolt antud tagastamatut ja tagastatavat abi. (7) Taotlusvooru eelarve kinnitab rakendusasutuse juht. Kui taotluse täielik rahuldamine ei ole taotlusvooru eelarve tõttu võimalik, võib rakendusasutus taotlusvooru eelarvet rakendusüksuse ettepanekul suurendada.3. peatükk Taotlejale ja taotlusele esitatavad nõuded § 10. Taotlejale esitatavad nõuded (1) Toetust võivad taotleda järgmised juriidilised isikud: 1) põhikirja kohaselt looduskaitsega tegelevad mittetulundusühingud ja sihtasutused; 2) kohalikud omavalitsused ja omavalitsusliidud. (2) Taotleja peab vastama järgmistele nõuetele: 1) taotleja vastab Vabariigi Valitsuse 21. augusti 2014. a määruse nr 133 „Perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse taotlemise ja taotluste menetlemise nõuded ja tingimused toetuse andmise tingimuste määruse kehtestamiseks” (edaspidi taotluste menetlemise määrus) §-des 2 ja 3 nimetatud nõuetele; 2) taotleja on majanduslikult jätkusuutlik ning võimeline tagama projekti kestvuse ja püsikulude katmise STS § 24 punktis 14 toodud perioodil; 3) taotlejal on projekti omafinantseeringu ja mitteabikõlblike kulude tasumise suutlikkus. (3) Lõike 2 punktis 3 nimetatud nõue on täidetud, kui on täidetud taotluste menetlemise määruse § 3 lõikes 2 sätestatud tingimused ning taotleja tõendab, et suudab vastavad kulud tasuda. Kui projekti omafinantseeringu või mitteabikõlblike kulude tasumisse panustab partnerina kohaliku omavalitsuse üksus peab olema täidetud ka taotluste menetlemise määruse § 3 lõikes 4 sätestatud nõue.§ 11. Nõuded toetuse taotlusele (1) Taotlus peab lisaks taotluste menetlemise määruse § 4 lõikes 1 sätestatule vastama järgmistele nõuetele: 1) taotlusvormi kõik taotlejale kohalduvad lahtrid peavad olema E-toetuses täidetud; 2) taotlusest peab selguma projekti eesmärk ja tulemus; 3) toetuse kasutamise tegevus- ja ajakava peab olema reaalselt teostatav käesoleva määruse § 7 alusel sätestatud abikõlblikkuse perioodil; 4) taotluses nimetatud projekti kulude eelarve peab olema põhjendatud ja seotud projekti väljundite loomisega; 5) taotluses planeeritud tegevus peab olema kooskõlas Euroopa Liidu ja riigisiseste õigusaktidega; 6) projekti tulemusnäitajad peavad panustama käesoleva määruse § 3 lõikes 2 nimetatud meetme tegevuste väljundnäitajatesse. Taotlusest peavad selguma projekti tulemusnäitajad ning väljundnäitajad ning nende sihttasemed; 7) taotlus peab sisaldama teavet nimetatud projektile teisest meetmest või riigisisesest või muudest välisabi vahenditest toetuse taotlemise või saamise kohta; 8) taotlus peab sisaldama teavitusnõuete täitmiseks kavandatavate tegevuste kirjeldust; 9) projekt peab olema teostatav; 10) projekti tegevustega hõlmatud maatüki omandiõigus peab kuuluma taotlejale või peab taotlejal olema maatüki kasutusõigus, mis kehtib vähemalt taotluse esitamise hetkest kuni 5 aastat pärast projekti elluviimist. (2) Taotlus peab sisaldama lisaks taotluste menetlemise määruse § 4 lõikes 2 sätestatud kinnitustele järgmisi andmeid ja dokumente: 1) taotleja kinnitus, et ta nõustub elektroonilisel teel E-toetuse vahendusel teabe saamisega; 2) hanke lähteülesanne koos eelarve aluseks olevate võrreldavate hinnapakkumistega või põhjendatud juhtudel projekti maksumuse kalkulatsioon; 3) kinnitus, et taotleja ei ole saanud ega saa sama kulu hüvitamiseks toetust riigieelarvest, Euroopa Liidu või muudest välisabi finantsvahenditest; 4) projekti omafinantseeringu olemasolu tõendavad dokumendid; 5) projekti elluviimiseks vajalikud load ja kooskõlastused; 6) Keskkonnaameti kooskõlastus vastavalt määruse lisas toodud vormile; 7) dokumendid, mis kinnitavad taotleja omandiõigust projekti tegevusega seotud kinnisasja suhtes või kasutusõigust projekti tegevusega seotud kinnisasja suhtes projekti tegevuse elluviimiseks projekti abikõlblikkuse perioodil ning vähemalt viie aasta jooksul selle lõppemisest või maa riigi omandisse jätmise või munitsipaliseerimise algatamist; 8) taotleja kinnitus, et ta ei ole võtnud tööle Eestis ilma seadusliku aluseta viibivat isikut, kellel puudub õiguslik alus Eestis töötamiseks; 9) projekti elluviimise järgsete püsikulude kirjeldus koos nende suuruse arvutusega ning katmise allikad. (3) Lõike 2 punktis 6 nõutud kooskõlastuse saamiseks esitab taotleja Keskkonnaametile eeltäidetud vormi vastavalt määruse lisale. Keskkonnaamet menetleb kooskõlastust 30 päeva kontrollides kavandatud tegevuse vastavust ala kaitsekorrale ning kaitsekorralduskavale või tegevuskavale ja seal antud suunistele ning annab hinnangu, kas planeeritud tegevus tagab eesmärkide saavutamise.§ 12. Taotleja kohustused Taotleja on kohustatud: 1) tõendama, et taotluses esitatud teave vastab käesolevas määruses sätestatud nõuetele ja tingimustele; 2) esitama rakendusüksuse nõudmisel täiendavat teavet rakendusüksuse määratud tähtaja jooksul; 3) võimaldama ja osutama igakülgset abi taotluses esitatud teabe kontrollimiseks kavandatava tegevuse asukohas; 4) teavitama viivitamata rakendusüksust taotluses esitatud andmetes toimunud muudatusest või ilmnenud asjaolust, mis võib mõjutada taotluse kohta otsuse tegemist; 5) tõendama projekti omafinantseeringu ja mitteabikõlblike kulude tasumise suutlikkust; 6) täitma teisi õigusaktides sätestatud kohustusi.4. peatükk Taotluse esitamine ja menetlemine § 13. Taotlusvooru avamine ja lõppemine (1) Toetust antakse voorupõhiselt. Informatsioon taotluste vastuvõtmise alguse kohta avaldatakse vähemalt ühes üleriigilises ajalehes ja rakendusüksuse veebilehel vähemalt 14 kalendripäeva enne taotlusvooru avamise päeva. (2) Informatsioon taotluste vastuvõtmise lõppemise kohta avaldatakse rakendusüksuse veebilehel hiljemalt 7 kalendripäeva enne taotlusvooru sulgemist. (3) Taotlusvoorude väljakuulutamise ja lõppenuks kuulutamise korraldab rakendusüksus. (4) Taotlusi menetletakse nende laekumise järjekorras taotlusvooru eelarve mahu ulatuses.§ 14. Taotluse esitamine (1) Taotlus esitatakse rakendusüksusele E-toetuse vahendusel taotleja esindusõigusliku isiku poolt digitaalselt allkirjastatuna. Taotluse esitamisel lähtutakse registri andmeväljadest. (2) Toetuse taotlemine ja toetuse kasutamisega seotud teabe ja dokumentide esitamine toimub E-toetuse kaudu. (3) Taotlus tuleb esitada käesolevas määruses sätestatud nõuete ja tingimuste kohaselt. Taotlejal on õigus saada käesolevas määruses sätestatud tingimuste ja nõuete kohta rakendusüksuselt selgitusi. (4) Taotlus esitatakse rakendusüksusele taotlusvooru ajal ning lisatakse sellele käesoleva määruse § 11 lõikes 2 nimetatud dokumendid. Täpsem info on kättesaadav rakendusüksuse veebilehel www.kik.ee hiljemalt taotlusvooru väljakuulutamise päeval. (5) Taotlusvooru jooksul taotluse esitamata jätmisel jäetakse taotlus otsusega vastu võtmata.§ 15. Taotleja ja taotluse nõuetele vastavaks või mittevastavaks tunnistamine (1) Rakendusüksus kontrollib taotluse vastavust käesoleva määruse §-s 11 ning taotleja vastavust käesoleva määruse §-s 10 sätestatud nõuetele. Kui rakendusüksus avastab taotluse nõuetele vastavuse kontrollimisel taotluses puudusi, teatab ta sellest taotlejale ja määrab puuduste kõrvaldamiseks tähtaja. Kui puudust ei kõrvaldata tähtaegselt loetakse puudusega seotud nõue mittetäidetuks ning taotlus jäetakse rahuldamata. (2) Taotlust ei tunnistata nõuetele vastavaks, kui: 1) taotleja, taotlus või selles kirjeldatud projekt ei vasta vähemalt ühele käesolevas määruses sätestatud nõudele; 2) taotleja mõjutab pettuse või ähvardusega või muul õigusvastasel viisil taotluse menetlemist; 3) taotleja ei võimalda teha taotleja juures või kavandatavate tegevuste elluviimise asukohas struktuuritoetuse seaduse § 21 lõike 7 tähenduses taotluse nõuetele vastavuse kontrolli.§ 16. Taotluse hindamine (1) Nõuetele vastavat taotlust hinnatakse järgmiste kriteeriumide järgi: 1) projekti vajalikkuse põhjendatus; 2) projekti kuluefektiivsus. (2) Lõike 1 punktis 1 nimetatud kriteerium loetakse täidetuks, kui taotluse hindamise tulemusena selgub, et: 1) projekti eesmärgipüstitus ja tulemus on põhjendatud – on olemas probleem või kitsaskoht, mille lahendamiseks on projekt koostatud; 2) projektis kavandatud tegevused on vajalikud ning mõistlikud § 3 kohase eesmärgi saavutamiseks; 3) projektis kavandatud tegevused võimaldavad saavutada taotluses kirjeldatud projekti väljundid, mis võimaldavad saavutada projekti tulemuse; 4) projekti tegevuste ajakava on realistlik. (3) Lõike 1 punktis 2 nimetatud kriteerium loetakse täidetuks, kui taotluse hindamise tulemusena selgub, et: 1) projekti eesmärgi saavutamiseks kavandatud tegevuste elluviimiseks planeeritud kulud on kuluefektiivsed ehk võimalikult madalad arvestades seatud eesmärki. Kulu peab olema soodsaim vastava tulemuse saavutamiseks; 2) planeeritud eelarve on realistlik, sealhulgas on selge, milliste arvutuste ja hinnangute alusel on eelarve kokku pandud, planeeritud tulud ja kulud on vajalikud ja mõistlikud ning taotleja on võimeline projekti abikõlblikkuse perioodi järgseid püsikulusid rahastama; 3) planeeritud kulud on abikõlblikud ühendmääruse § 2 mõistes.§ 17. Taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsus (1) Kui taotleja ja taotlus vastab nõuetele ja §-s 16 toodud kriteeriumidele, teeb rakendusüksus taotluse rahuldamise otsuse. (2) Taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse teeb rakendusüksus hiljemalt 90 kalendripäeva jooksul taotluse esitamisest arvates. (3) Taotluse rahuldamise otsuses märgitakse taotluse menetlemise määruse § 8 lõikes 4 sätestatud andmed. (4) Rakendusüksus teeb taotluse rahuldamata jätmise otsuse, kui: 1) esineb üks või mitu taotluse menetlemise määruse § 8 lõikes 2 nimetatud asjaoludest; 2) taotluse hindamisel selgub, et taotluses on esitatud valeandmeid; 3) taotlus jääb väljapoole taotlusvooru eelarvet; 4) taotleja või taotlus ei vasta nõuetele või §-s 16 toodud kriteeriumidele. (5) Taotluse rahuldamata jätmise otsuses märgitakse taotluse menetlemise määruse § 8 lõikes 5 sätestatud andmed. (6) Rakendusüksus teeb taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse toetuse saajale E-toetuse vahendusel teatavaks viivitamata. (7) Koos taotluse rahuldamise otsusega edastab rakendusüksus toetuse saajale allkirjastamiseks kinnituskirja vormi. Kui toetuse saaja, kelle taotlus on rahuldatud, on nõus taotluse rahuldamise otsuses märgitud tingimustega, tagastab ta kinnituskirja E-toetuse vahendusel allkirjastatult rakendusüksusele hiljemalt 10 kalendripäeva jooksul taotluse rahuldamise otsuse kättesaamisest arvates. (8) Kui taotleja ei tagasta kinnituskirja lõikes 7 nimetatud tähtaja jooksul, võib rakendusüksus taotluse rahuldamise otsuse kehtetuks tunnistada.§ 18. Taotluse osaline või kõrvaltingimusega rahuldamine (1) Kui taotluse täielik rahuldamine ei ole taotlusvooru eelarve tõttu võimalik, võib taotleja nõusolekul taotletud toetuse summat vähendada või projekti tegevust muuta tingimusel, et saavutatakse taotluses sisalduva projekti tulemused. (2) Rakendusüksus võib taotluse rahuldamise otsuses seada toetuse andmisele kõrvaltingimusi, mille täitmine on toetuse saamise eelduseks. (3) Taotluse osalisel või kõrvaltingimusega rahuldamisel tuleb arvestada taotluste menetlemise määruse §-s 9 sätestatud tingimustega.§ 19. Taotluse rahuldamise otsuse muutmine ja kehtetuks tunnistamine (1) Taotluse rahuldamise otsust muudetakse rakendusüksuse algatusel või toetuse saaja kirjaliku taotluse alusel taotluste menetlemise määruse § 10 lõigetes 2–4 ning § 11 lõikes 1 sätestatud tingimustel ja korras. (2) Rakendusüksusel on õigus keelduda taotluse rahuldamise otsuse muutmisest, kui soovitava muudatuse tõttu ei ole projekti oodatavaid tulemusi võimalik saavutada või tulemused ei vasta toetuse andmise eesmärkidele. (3) Taotluse rahuldamise otsus tunnistatakse täielikult või osaliselt kehtetuks, kui esineb vähemalt üks struktuuritoetuse seaduse § 22 lõikes 3 toodud asjaolu. (4) Taotluse rahuldamise otsuse muutmise otsustab rakendusüksus 60 kalendripäeva jooksul pärast vastavasisulise taotluse saamist.5. peatükk Toetuse saaja õigused ja kohustused § 20. Toetuse saaja kohustused (1) Toetuse saaja tagab struktuuritoetuse seaduse §-des 24 ja 26 sätestatud kohustuste täitmise, projekti juhtimise ja selle eduka elluviimise taotluse rahuldamise otsuses sätestatud tingimuste kohaselt. (2) Hankedokumentide eelnõud esitatakse rakendusüksusele, kui nii on sätestatud taotluse rahuldamise otsuses. (3) Juhul kui hange ei ole läbi viidud riigihangete registris, esitatakse rakendusüksusele: 1) hanke korraldamist tõendavad dokumendid, kui tehingu eeldatav maksumus käibemaksuta on võrdne 5000 euroga või sellest suurem; 2) hankeleping pärast hankelepingu sõlmimist, aga mitte hiljem kui koos esimese maksetaotlusega. (4) Hange, mille eeldatav maksumus käibemaksuta on suurem või võrdne lihthanke piirmääraga, viiakse läbi elektrooniliselt riigihangete registris. (5) Toetuse saaja, kes ei pea järgima riigihangete seadust ei tohi funktsionaalselt koos toimiva või sama eesmärgi saavutamiseks vajalike asjade, teenuste või ehitustööde ostmisel jaotada lepingut osadeks eesmärgiga eirata struktuuritoetuse seaduse § 26 lõikes 6 toodud kohustust. (6) Toetuse saaja täidab Keskkonnaameti kooskõlastuses seatud nõudeid § 5 lõike 1 punkti 1 kohase töö tegemiseks. (7) Toetuse saaja tagab § 5 lõike 1 punkti 1 kohase tegevuse lõppemisel elupaiga säilimise hooldamise teel viie aasta jooksul lõppmakse tegemisest. (8) Toetuse saaja tagab toetusest soetatud või rekonstrueeritud vara säilimise ja sihipärase kasutamise vähemalt viie aasta jooksul lõppmakse tegemisest.§ 21. Toetuse saaja õigused (1) Toetuse saajal on õigus saada rakendusüksuselt informatsiooni ja nõuandeid, mis on seotud õigusaktides sätestatud nõuete ja toetuse saaja kohustustega. (2) Toetuse saajal on õigus ärakuulamisele ning võimalus esitada oma seisukohad haldusmenetluse seaduse §-s 40 ja struktuuritoetuse seaduse § 23 lõikes 2 sätestatud juhtudel ja korras.6. peatükk Aruannete esitamine ja toetuse maksmise tingimused § 22. Toetuse kasutamisega seotud aruannete esitamine (1) Toetuse saaja esitab rakendusüksusele vahe- ja lõpparuande taotluse rahuldamise otsuses sätestatud tähtpäevadel elektrooniliselt E-toetuse kaudu. (2) Projekti vahearuanne sisaldab vähemalt projekti aruandlusperioodi tegevuste ülevaadet, teavet edusammude kohta projekti väljundite ja tulemuste saavutamisel ning hinnangut projekti väljundnäitajate ning tulemusnäitajate saavutamise kohta projekti lõpuks. (3) Toetuse saaja esitab projekti vahearuande projekti iga aruandlusperioodi kohta kui projekti abikõlblik periood on pikem kui 15 kalendrikuud. Aruandlusperioodi kestus ei ole üldjuhul pikem kui üks aasta. (4) Projekti lõpparuanne sisaldab vähemalt kogu projekti peamiste tegevuste ülevaadet, teavet projekti eesmärgi, väljundnäitajate ning tulemusnäitajate saavutamise kohta. Lisaks käsitleb projekti lõpparuanne projekti tegevuste ja tulemuste mõju läbivatele teemadele, sealhulgas võrdsetele võimalustele. (5) Toetuse saaja esitab projekti lõpparuande 30 kalendripäeva jooksul pärast projekti abikõlblikkuse perioodi lõppu. Rakendusüksus võib põhjendatud juhul tähtaega pikendada. (6) Rakendusüksusel on õigus toetuse sihipärase kasutamise hindamiseks nõuda toetuse saajalt aruannete esitamist projekti abikõlblikkuse perioodile järgneva viie aasta jooksul.§ 23. Toetuse maksmise tingimused (1) Toetust makstakse välja ainult abikõlbliku kulu hüvitamiseks. (2) Toetust makstakse tegelike kulude alusel ühendmääruse §-s 14 toodud korras. Ühendmääruse § 14 lõike 1 punkti 2 alusel toetust makstes võib ühendmääruse § 14 lõigetes 2–3 nimetatud tingimustel teha makse ka otse tarnijale või töövõtjale. (3) Toetuse saaja esitab vähemalt kord kvartalis maksetaotluse E-toetuse kaudu ja lisab sellele järgmised dokumendid: 1) hanke korraldamist tõendavad dokumendid, kui hange ei ole läbi viidud riigihangete registris ja tehingu eeldatav hind käibemaksuta on 5000 eurot või suurem ja dokumente ei ole eelnevalt rakendusüksusele esitatud; 2) leping, mille alusel on kohustus võetud. Lepingut ei lisata juhul, kui leping on eelnevalt rakendusüksusele esitatud ja lepingut ei ole muudetud ning juhul, kui hankeleping on leitav riigihangete registrist; 3) lepingu muudatused, lepingukohase reservi kasutamist õigustav dokument; õiguskaitsevahendite kasutamise teavitused olemasolu korral; 4) arve või muu raamatupidamisdokument; 5) asjade, teenuste või ehitustööde üleandmist ja vastuvõtmist tõendav dokument; 6) kulu omafinantseeringu osas tasumist tõendav dokument; 7) raamatupidamises projekti kulude kajastamist tõendav dokument; 8) garantii dokument, laenuleping ja liisinguleping; 9) ühendmääruse § 14 lõike 1 punkti 1 alusel makse tegemisel lisatakse kulu tasumist tõendav dokument. (4) Rakendusüksus võib taotluse rahuldamise otsusega täiendada eelmises lõikes nõutud dokumentide loetelu. (5) Rakendusüksus kontrollib 30 kalendripäeva jooksul maksetaotluse ja sellele lisatud dokumentide nõuetele vastavust, kulude abikõlblikkust ning vastavust taotluse rahuldamise otsusele. Puuduste korral määrab rakendusüksus toetuse saajale tähtaja nende kõrvaldamiseks. Menetlusaeg pikeneb aja võrra, mis kulub toetuse saajal puuduste kõrvaldamiseks. (6) Rakendusüksus võib peatada maksetaotluse menetlemise osaliselt või täielikult struktuuritoetuse seaduse § 30 lõikes 1 toodud juhul. (7) Viimane maksetaotlus esitatakse koos projekti lõpparuandega või pärast projekti lõpparuande esitamist. Lõppmakse tehakse pärast seda, kui rakendusüksus on lugenud projekti tegevused elluviiduks.§ 24. Finantskorrektsioonid (1) Finantskorrektsiooni otsus tehakse vastavalt struktuuritoetuse seaduse §-des 45–47 ning ühendmääruse §-des 21–23 sätestatule. (2) Toetust nõutakse tagasi vastavalt struktuuritoetuse seaduse §-le 48. Toetuse tagasimaksmist võib ajatada vastavalt ühendmääruse §-le 24. (3) Kui tagasimaksmise tähtpäevaks toetust tagasi ei maksta, peab toetuse saaja maksma viivist vastavalt struktuuritoetuse seaduse §-s 49 sätestatule.§ 25. Vaiete menetlemine (1) Rakendusüksuse toimingu või otsuse peale tuleb enne halduskohtusse kaebuse esitamist esitada vaie rakendusüksusele. Vaide lahendab rakendusüksus haldusemenetluse seaduses sätestatud korras. (2) Vaie lahendatakse 30 kalendripäeva jooksul rakendusüksusele vaide esitamisest arvates. Vaide lahendamise tähtaega võib pikendada haldusmenetluse seaduse § 84 lõike 2 kohaselt.Marko PomerantsMinisterAndres TalijärvKantslerLisa Keskkonnaameti kooskõlastuse vorm


Majandustegevuse registris ehituse valdkonnas tegutseva ettevõtja tegevusala täpse liigituse loetelu – Riigi Teataja
Majandustegevuse registris ehituse valdkonnas tegutseva ettevõtja tegevusala täpse liigituse loetelu
Majandustegevuse registris ehituse valdkonnas tegutseva ettevõtja tegevusala täpse liigituse loetelu - sisukord
§ 2 Ehituse valdkonna tegevusalade liigitus
§ 3 Ehitamise tegevusalade täpne liigitus
§ 4 Projekteerimise tegevusalade täpne liigitus
§ 5 Ehitusuuringute tegevusalade täpne liigitus
§ 6 Energiaauditite tegevusalade täpne liigitus
§ 7 Energiamärgiste väljastamise tegevusalade täpne liigitus
§ 8 Omanikujärelevalve tegevusalade täpne liigitus
§ 9 Ehitusprojektide ekspertiiside tegevusalade täpne liigitus
§ 10 Ehitiste ekspertiiside tegevusalade täpne liigitus
§ 11 Ehitusjuhtimise tegevusalade täpne liigitus
RT I 2010, 73, 556
Vastu võetud 04.10.2010 nr 73
Määrus kehtestatakse «Ehitusseaduse» § 42 lõike 8 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse «Ehitusseaduse» § 42 lõikes 1 nimetatud ehitusalal tegutseva ettevõtja tegevusalade täpse liigituse loetelu. Nimekiri on aluseks ettevõtja registreerimisel majandustegevuse registris (edaspidi register) ehk talle tegutsemisõiguste andmisel.
(2) Määruse järgi antakse ettevõtjale registreering tegelemiseks ehituse valdkonna tegevusaladega ja ehituse valdkonna tegevusaladega seotud seadmete ja süsteemidega, kui see ei ole reguleeritud muu seadusega, eelkõige teeseadusega, veeseadusega, tuleohutuse seadusega, turvaseadusega, maaparandusseadusega, elektriohutusseadusega, küttegaasi ohutuse seadusega, surveseadme ohutuse seadusega ning lifti ja köistee ohutuse seadusega. Gaasipaigaldise projekteerimisele kohaldatakse küttegaasi ohutuse seadusest gaasipaigaldise ehitamisele esitatavaid nõudeid.
(3) Ettevõtja taotleb registreeringut ehituse valdkonna tegevusalal ja määrab tegevusala täpse liigituse vastavalt vastutava spetsialisti pädevuse ulatusele. Ettevõtja võib taotleda registreeringut kitsama täpse liigitusega määruses toodud täpse liigituse raames.
§ 2. Ehituse valdkonna tegevusalade liigitus
Vastavalt «Ehitusseaduse» § 42 lõikele 1 on ehituse valdkonna tegevusalad:
3) ehitusuuringute (ehitusgeoloogilised ja ehitusgeodeetilised uuringud) tegemine;
4) energiaauditite tegemine;
5) omanikujärelevalve tegemine;
6) ehitusprojektide ekspertiiside tegemine;
7) ehitiste ekspertiiside tegemine;
8) energiamärgiste väljastamine;
9) ehitusjuhtimine.
§ 3. Ehitamise tegevusalade täpne liigitus
(1) Ehitamise tegevusala täpne liigitus on:
2) hüdrotehniline ehitamine;
3) hoonesiseste ja kinnistusiseste küttesüsteemide ja soojussõlmede ehitamine;
4) katlasüsteemide ehitamine (v.a elektri- ja gaasivarustuse osa);
5) kaugküttesüsteemide ehitamine;
6) ventilatsioonisüsteemide ehitamine;
7) jahutussüsteemide ehitamine;
8) hoonesiseste ja kinnistusiseste veevarustuse- ja kanalisatsioonisüsteemide ehitamine;
9) välisveevarustuse- ja kanalisatsioonivõrkude, sealhulgas pumplate, puhastite ja muude seotud rajatiste, ehitamine;
10) ehitiste kontrollimis-ja juhtimissüsteemide automatiseerimine;
11) elektroonilise side võrkude ja -rajatiste ehitamine;
12) nõrkvoolusüsteemide ehitamine;
13) tahkekütusega köetavate küttesüsteemide ja neid teenindavate süsteemide ehitamine.
(2) Üldehitusliku ehitamise täpne liigitus sisaldab järgnevaid osategevusi:
1) geotehniliste ehitustööde (sh tunnelid (v.a teeseaduse mõistes), vaiad, tugiseinad (sh sulundseinad), pinnaseankrud jms) tegemine;
2) müüritööde tegemine;
3) avatäidete paigaldamine;
4) fassaaditööde tegemine;
5) klaasfassaadide paigaldamine;
6) katusetööde tegemine;
7) hüdroisolatsioonitööde tegemine;
8) monoliitbetoonitööde tegemine;
9) monteeritavate ehituskonstruktsioonide paigaldamine;
10) piirete, aedade ja väravate paigaldamine;
11) ehituspuusepatööde tegemine;
12) lammutustööde tegemine;
13) avade rajamine (sh teemantpuurimine ja -saagimine);
14) konstruktsioonide tulekaitsetööde tegemine;
15) palkmajade ehitamine;
16) tehnorajatiste termoisolatsioonitööde tegemine.
§ 4. Projekteerimise tegevusalade täpne liigitus
(1) Projekteerimise tegevusala täpne liigitus on:
2) konstruktsioonide projekteerimine;
3) hüdrotehniliste ehitiste projekteerimine (sadamad, kaid, lainemurdjad, tammid vms);
4) hoonesiseste ja kinnistusiseste küttesüsteemide ja soojussõlmede (v.a elektri- ja gaasivarustuse osa), ventilatsioonisüsteemide ja jahutussüsteemide projekteerimine;
5) katlasüsteemide projekteerimine (v.a elektri- ja gaasivarustuse osa);
6) kaugküttesüsteemide projekteerimine;
7) hoonesiseste ja kinnistusiseste veevarustuse- ja kanalisatsioonisüsteemide projekteerimine;
8) välisveevarustuse- ja kanalisatsioonivõrkude, sealhulgas pumplate, puhastite ja muude seotud rajatiste, projekteerimine;
9) ehitiste kontrollimis-ja juhtimissüsteemide automatiseerimise projekteerimine;
10) elektroonilise side võrkude ja -rajatiste projekteerimine;
11) nõrkvoolusüsteemide projekteerimine.
(2) Konstruktsioonide projekteerimise täpne liigitus sisaldab järgnevaid osategevusi:
1) lammutusprojektide projekteerimine;
2) raudbetoon- ja komposiitkonstruktsioonide projekteerimine;
3) metallkonstruktsioonide projekteerimine;
4) kivikonstruktsioonide projekteerimine;
5) puit- ja plastkonstruktsioonide projekteerimine.
§ 5. Ehitusuuringute tegevusalade täpne liigitus
Ehitusuuringute tegevusalade täpne liigitus on:
1) ehitusgeodeetiliste tööde (märkimistööd, teostus- ja kontrollmõõdistused) tegemine;
2) ehitusgeodeetiliste uuringute (ehitus- ja/või planeeringuala geodeetilised uurimistööd projekteerimiseks ja/või planeerimiseks) tegemine;
3) insenertehniliste geodeesiatööde (ehitiste vajumisvaatlused, ülesmõõdistamised, mahumäärangud jms insenergeodeetilised tööd) tegemine;
4) ehitusgeoloogiliste (geotehniliste) uuringute tegemine.
§ 6. Energiaauditite tegevusalade täpne liigitus
Energiaauditite tegemise tegevusalade täpne liigitus on:
1) elamute energiaauditite tegemine ja olemasolevatele hoonetele energiamärgiste väljastamine;
2) elamute ja ühiskondlike hoonete energiaauditite tegemine ning olemasolevatele hoonetele energiamärgiste väljastamine;
3) elamute, ühiskondlike hoonete ja eriti keerukate hoonete (nt tööstushooned) energiaauditite tegemine ning olemasolevatele hoonetele energiamärgiste väljastamine.
§ 7. Energiamärgiste väljastamise tegevusalade täpne liigitus
Energiamärgiste väljastamise tegevusalade täpne liigitus on olemasolevatele hoonetele energiamärgiste väljastamine.
§ 8. Omanikujärelevalve tegevusalade täpne liigitus
Omanikujärelevalve tegevusalade täpne liigitus on:
1) üldehitusliku ehitamise omanikujärelevalve tegemine;
2) kütte-, ventilatsiooni-, jahutuse-, vee- ja kanalisatsioonitööde omanikujärelevalve tegemine;
3) nõrkvoolu-, side-, ja ehitiste kontrollimis-ja juhtimissüsteemide automatiseerimise omanikujärelevalve tegemine.
§ 9. Ehitusprojektide ekspertiiside tegevusalade täpne liigitus
(1) Ehitusprojektide ekspertiiside tegevusalade täpne liigitus on:
1) arhitektuursete projektide ekspertiiside tegemine;
2) konstruktsioonide projektide ekspertiiside tegemine;
3) hüdrotehniliste projektide ekspertiiside tegemine;
4) hoonesiseste ja kinnistusiseste küttesüsteemide (v.a elektri- ja gaasivarustuse osa) ja soojussõlmede, ventilatsioonisüsteemide ja jahutussüsteemide projektide ekspertiiside tegemine;
5) katlasüsteemide (v.a elektri- ja gaasivarustuse osa) projektide ekspertiiside tegemine;
6) kaugküttesüsteemide projektide ekspertiiside tegemine;
7) hoonesiseste ja kinnistusiseste veevarustuse- ja kanalisatsioonisüsteemide projektide ekspertiiside tegemine;
8) välisveevarustuse- ja kanalisatsioonivõrkude, sealhulgas pumplate, puhastite ja muude seotud rajatiste, projektide ekspertiiside tegemine;
9) ehitiste kontrollimis-ja juhtimissüsteemide automatiseerimise projektide ekspertiiside tegemine;
10) elektroonilise side võrkude ja -rajatiste projektide ekspertiiside tegemine;
11) nõrkvoolusüsteemi projektide ekspertiiside tegemine;
12) elektripaigaldise projektide ekspertiiside tegemine;
13) ehitusprojektide tuleohutuse alaste ekspertiiside tegemine.
(2) Konstruktsioonide projektide ekspertiiside tegemise täpne liigitus sisaldab endas ehitusprojektide üldehituslike osade ja sõlmede tehniliste lahenduste ekspertiisi tegemise õigust.
§ 10. Ehitiste ekspertiiside tegevusalade täpne liigitus
Ehitiste ekspertiiside tegevusalade täpne liigitus on:
1) konstruktsioonide ja üldehituslike ekspertiiside tegemine;
2) hüdrotehniliste ehitiste ekspertiiside tegemine;
3) hoonesiseste ja kinnistusiseste küttesüsteemide (v.a elektri- ja gaasivarustuse osa) ja soojussõlmede, ventilatsioonisüsteemide ja jahutussüsteemide ekspertiiside tegemine;
4) katlasüsteemide (v.a elektri- ja gaasivarustuse osa) ekspertiiside tegemine;
5) kaugküttesüsteemide ekspertiiside tegemine;
6) hoonesiseste ja kinnistusiseste veevarustuse- ja kanalisatsioonisüsteemide ekspertiiside tegemine;
7) välisveevarustuse- ja kanalisatsioonivõrkude, sealhulgas pumplate, puhastite ja muude seotud rajatiste, ekspertiiside tegemine;
8) ehitiste kontrollimis-ja juhtimissüsteemide automatiseerimise ekspertiiside tegemine;
9) elektroonilise side võrkude ja -rajatiste ekspertiiside tegemine;
10) nõrkvoolusüsteemide ekspertiiside tegemine;
11) ehitiste tuleohutuse alaste ekspertiiside tegemine.
§ 11. Ehitusjuhtimise tegevusalade täpne liigitus
Ehitusjuhtimise tegevusalade täpne liigitus on ehitise omaniku ehitustehniline konsulteerimine ja esindamine.
(2) Määruses toodud liigituspõhimõtteid järgitakse ka majandustegevuse registris registreeringu õigsuse kinnitamisel viies olemasolevad registreeringud kooskõlla määruses toodud liigitusega.
(3) Olemasolevad registreeringud kehtivad kuni nende õigsuse kinnitamiseni majandustegevuse registri seaduses kehtestatud korras.
(4) Ehitusprojektide tuleohutuse alaste ekspertiiside tegemise liigitust on võimalik registris tegevusala liigitusena kasutada aasta pärast vastava kutsestandardi jõustumist.
(5) Ehitiste tuleohutuse alaste ekspertiiside tegemise liigitust on võimalik registris tegevusala liigitusena kasutada aasta pärast vastava kutsestandardi jõustumist.
(6) Ehitamise tegevusala, tahkekütusel köetavate küttesüsteemide ja neid teenindavate süsteemide ehitamine, on võimalik registris tegevusala liigitusena kasutada alates 01.01.2012.


Eluruumi tagamise kord – Riigi Teataja
Eluruumi tagamise kord
Eluruumi tagamise kord - sisukord
§ 3 Eluruumi üürile andja
2 Eluruumi eraldamine
§ 4 Eluruumi üürile andmise tingimused
§ 5 Eluruumi taotlemine
3 Eluruumi üürile andmine, üürilepingu pikendamine ja lõpetamine
§ 6 Eluruumi üürile andmise otsustamine
§ 9 Üürilepingu lõpetamine
4 Eluruumi kasutamine
§ 10 Õigus eluruumi kasutamiseks
§ 11 Üüri ja kasutamise kulude tasumine
§ 12 Eluruumi kasutamise nõuded
RT IV, 07.07.2016, 9
Vastu võetud 28.06.2016 nr 5
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 2, Vaivara Vallavolikogu 15.06.2016 määruse nr 41 „Sotsiaaltoetuste maksmise ja sotsiaalteenuste osutamise kord“ § 14 ja sotsiaalhoolekande seaduse § 41 alusel.
Määrusega sätestatakse eluruumi mõiste, üürile andmise tingimused, üürilepingu sõlmimise, pikendamise ja lepingu lõpetamise kord ning üürniku õigused, kohustused ning piirangud eluruumi kasutamisel.
Eluruum on käesoleva määruse tähenduses Vaivara valla munitsipaalomandis olev eluruum, mis antakse üürile sotsiaalteenusena eluaset vajavale isikule või perekonnale, kes ise ei ole suuteline ega võimeline seda endale tagama.
§ 3. Eluruumi üürile andja
Eluruumi üürile andmise otsustab Vaivara Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) kuulates ära sotsiaalosakonna ettepaneku.
2. peatükk Eluruumi eraldamine
§ 4. Eluruumi üürile andmise tingimused
(1) Eluruumi võib taotleda sotsiaalteenusena eluaset hädasti vajav füüsiline isik, kelle elukoht Eesti rahvastikuregistri andmetel on Vaivara vald.
(2) Eluruum antakse üürile eluasemeteenusena eluaset vajavale isikule või perekonnale, kellel puudub elukoht ja perekonnaseaduse mõttes ülalpidamiskohustusega isikud ei ole suutelised neile eluaset pakkuma kuna ülalpidajate kasutuses olevat eluaset on kas ruumipuudusel või omandiõiguse puudumisel kliendil võimatu kasutada.
(3) Isikule või perekonnale, kelle eluruum on hävinud tulekahju, loodusõnnetuse tagajärjel või muutunud elamiskõlbmatuks.
(4) Regulaarseid sotsiaalteenuseid, sh laste hoolekannet vajav vähekindlustatud ja riskirühma kuuluvad perekonnad.
§ 5. Eluruumi taotlemine
(1) Taotleja esitab vallavalitsusele sellekohase kirjaliku avalduse, milles märgitakse:
3) eluruumi taotlemise põhjus;
4) tõendid taotleja ja tema pereliikmete sissetuleku kohta;
5) dokumendid taotleja ja tema perekonna vara kohta (kinnisvara, hoiused, väärtpaberid, sõidukid jmt);
6) andmed seni kasutatava eluruumi ning sellest ilmajäämise põhjuste kohta;
7) muud eluruumi taotlemise põhjendatust tõendavad dokumendid (nt kohtuotsuse koopia eluruumist väljatõstmise kohta, eluruumi elamiskõlbmatuks tunnistava dokumendi koopia, tõend taotleja tervisliku seisukorra kohta jmt).
(2) Vajadusel on vallavalitsusel ja sotsiaalosakonnal õigus nõuda eluruumi taotlejalt täiendavaid andmeid ja dokumente.
3. peatükk Eluruumi üürile andmine, üürilepingu pikendamine ja lõpetamine
§ 6. Eluruumi üürile andmise otsustamine
(1) Vallavalitsus teeb sotsiaalosakonna ettepanekul otsuse eluruumi üürile andmise kohta ühe kuu jooksul avalduse registreerimisest.
(2) Vallavalitsus võib üürile anda eluruume tubade kaupa. Eluruumi tubade kaupa üürile andmisel on kõigil üürnikel võrdne õigus kasutada eluruumi kööki, koridori ja abiruume.
(1) Isikuga, kellele vallavalitsus korralduse alusel eluruumi eraldas, sõlmitakse eluruumi kasutamiseks kirjalik üürileping. Üürileping tuleb sõlmida 15 tööpäeva jooksul vallavalitsuse korralduse teatavakstegemisest. Nimetatud tähtaja jooksul üürilepingu sõlmimata jätmisel on vallavalitsusel õigus tunnistada vastav korraldus kehtetuks.
(3) Eluruumi üürilepingu sõlmimisel lähtutakse võlaõigusseaduse § 272 lõike 4 punktis 4 sätestatust ning üürnikku tuleb eelnevalt teavitada, et eluruumi üürilepingule ei laiene võlaõigusseaduses eluruumi üürile andmise kohta sätestatu.
(1) Eluruumi üürilepingut pikendamisel lähtutakse käesoleva paragrahvi lõike 4 sätetest.
(3) Eluruumi üürilepingu pikendamiseks peab üürnik esitama vallavalitsusele avalduse vähemalt üks kuu enne üürilepingu lõppemist. Avalduse mitteesitamisel puudub isikul üürilepingu tähtaja möödumisel õiguslik alus eluruumi kasutamiseks ja isik on kohustatud üürilepingu lõppemisel eluruumi koheselt vabastama.
(4) Lepingu pikendamisel lähtutakse:
2) senise eluruumi sobivusest isikule;
(1) Üürileping lõpeb tähtaja saabumisega.
(2) Eluruumi üürnik võib üürilepingu ennetähtaegselt lõpetada, esitades vastava avalduse vallavalitsusele vähemalt üks kuu enne üürilepingu lõppemist.
(3) Vallavalitsus võib eluruumi üürilepingu lõpetada ennetähtaegselt juhul, kui üürnik rikub üürilepingu tingimusi või teiste üürnike rahu, teatades sellest üürnikule ette vähemalt kaks nädalat enne üürilepingu lõpetamist.
4. peatükk Eluruumi kasutamine
§ 10. Õigus eluruumi kasutamiseks
(1) Õigus kasutada eluruumi tekib isikul pärast üürilepingu sõlmimist.
(2) Eluruumi üürnik võib vallavalitsuse nõusolekul majutada talle üürile antud eluruumi oma pereliikmeid.
§ 11. Üüri ja kasutamise kulude tasumine
(1) Eluruumi kasutamisega seotud üüri ja kommunaalkulud tasub üürnik.
(2) Vähekindlustatud isikul on õigus saada toimetulekutoetust sotsiaalhoolekande seaduses sätestatud tingimustel ja korras.
(3) Eluruumi üüri suuruse kehtestab vallavalitsus.
§ 12. Eluruumi kasutamise nõuded
(1) Eluruumi üürnik on kohustatud:
1) pidama eluruumis, üldkasutatavates ruumides ja korteriühistus kinni sanitaar-, tuleohutuse ja elamu ekspluateerimise eeskirjadest;
2) hoidma puhtust ja regulaarselt koristama eluruumi ning üldkasutatavaid ruume;
3) hüvitama üürniku süü läbi eluruumi seadmete ja kinnistu rikkumisega tekitatud kahjud;
4) teavitama koheselt eluruumis toimunud rikete või avarii tekkest vallavalitsust;
5) lubama avariide ja rikete kõrvaldamiseks eluruumi siseneda üürileandja esindajal;
6) andma üürilepingu lõppemisel eluruumi üle vallavalitsusele mitte halvemas seisukorras kui see oli üürilepingu sõlmimisel (arvestades normaalset kulumist);
7) vabastama eluruumi pärast üürilepingu tähtaja lõppemist või taotlema üürilepingu pikendamist vastavalt käesoleva määruse korrale § 8 lg 3;
8) tasuma üüri-ja kommunaalkulu arved õigeaegselt.
(2) Eluruumi üürnikul on keelatud:
2) teha eluruumis või selle seadmete ümberehitust või paigutust ilma vallavalitsuse kirjaliku loata;
3) tarbida eluruumis alkohoolseid jooke, narkootilisi aineid;
4) korraldada koosviibimisi, mis häiriksid teiste elanike rahu.
5) eluruumis suitsetada.
(3) Alkoholi või narkootiliste ainete tarbimine või joobes viibimine eluruumis on üürilepingu erakorralise ülesütlemise alus.
(4) Üürilepingu erakorralisel ülesütlemisel üürniku süül ei ole vallavalitsus kohustatud isikule sotsiaalteenusena eluaset andma.
Kontrolli eluruumi sihipärase kasutamise ja üürilepingu tähtaegadest kinnipidamise üle teostab vallavalitsuse sotsiaalosakond või vallavalitsuse poolt volitatud esindaja.


Riikliku alkoholiregistri põhimäärus – Riigi Teataja
Riikliku alkoholiregistri põhimäärus
Riikliku alkoholiregistri põhimäärus - sisukord
§ 8 Registritoimikud
§ 9 Registriandmete arhiveerimine ja säilitamine
§ 10 Registri tegevuse lõpetamine
§ 11 Registrisse kantud alkohoolse joogi tarbijapakendi märgistamine pakendi tagatisraha märgiga
§ 12 Riiklik alkoholiregister
RT I, 12.03.2019, 68
Vastu võetud 11.03.2019 nr 30
Määrus kehtestatakse alkoholiseaduse § 8 lõike 2 alusel.
(1) Andmekogu ametlik nimetus on riiklik alkoholiregister (edaspidi register).
(2) Registri ingliskeelne nimetus on State Register of Alcohol.
(3) Registri eesmärk on avaldada teavet Eestis toodetud ja Eestisse toimetatud alkoholi kohta ning võimaldada pidada arvestust ja teostada järelevalvet nimetatud alkoholi käitlemise üle.
(1) Andmete registrisse vastuvõtmise ja registriandmete väljastamise aja, registriandmete saaja ning riigilõivu tasumise kohta peetakse arvestust digitaalses kanderaamatus.
(2) Digitaalsesse kanderaamatusse registreeritakse järgmised andmed:
5) toote nõukogu määruses 2658/87/EMÜ tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.09.1987, lk 1–675) kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri alamrubriik;
10) teave tarbijapakendi materjali kohta;
12) märge tootenäidise säilitamise, hävitamise või tagastamise kohta;
13) märge registrikande kehtetuks tunnistamise või muutmise kohta;
15) andmed kirjalike päringute, nende esitamise kuupäeva, esitaja, väljastatava dokumendi väljastamiskuupäeva ja päringule vastaja kohta.
§ 8. Registritoimikud
(1) Registritoimikud on paberkandjal või digitaalsed.
(2) Registritoimikud jagunevad järgmiselt:
2) registritoimikud registrile esitatud kirjalike päringute ja nendele antud vastuste kohta;
4) registritoimikud alkoholiseaduse § 17 lõikes 2 nimetatud aruannete kohta.
§ 9. Registriandmete arhiveerimine ja säilitamine
(1) Registriandmed arhiveeritakse digitaalselt.
(2) Arhiveeritud registriandmeid ja registritoimikuid säilitatakse kümme aastat arvates dokumendi saabumisest. Säilitustähtaja möödumisel registriandmed kustutatakse.
§ 10. Registri tegevuse lõpetamine
§ 11. Registrisse kantud alkohoolse joogi tarbijapakendi märgistamine pakendi tagatisraha märgiga
Registrisse kantud alkohoolset jooki, mille tarbijapakendile kantakse pakendiseaduse alusel nõutav pakendi tagatisraha märk, ei pea uuesti registrisse kandma.
§ 12. Riiklik alkoholiregister
(1) Registrina käsitatakse riiklikku alkoholiregistrit, mis on asutatud käesoleva seaduse § 8 lõike 2 alusel 2002. aasta 1. septembril kehtinud redaktsioonis.
(2) Vabariigi Valitsuse 6. augusti 2002. a määruses nr 249 „Riikliku alkoholiregistri pidamise põhimäärus” sätestatud andmete töötlemist jätkatakse käesolevas määruses sätestatud andmete puhul.


Osoonikihti kahandavaid aineid sisaldavate või nendel ainetel põhinevate toodete, seadmete või mahutite käitlemisega tegeleva isiku pädevusnõuded – Riigi Teataja
Osoonikihti kahandavaid aineid sisaldavate või nendel ainetel põhinevate toodete, seadmete või mahutite käitlemisega tegeleva isiku pädevusnõuded
Osoonikihti kahandavaid aineid sisaldavate või nendel ainetel põhinevate toodete, seadmete või mahutite käitlemisega tegeleva isiku pädevusnõuded - sisukord
§ 2 Käitlemise mõiste
§ 3 Pädevusnõuded
§ 4 Pädevusnõuetele vastavust tõendavad dokumendid
RT I, 05.10.2016, 3
Vastu võetud 03.10.2016 nr 31
Määrus kehtestatakse atmosfääriõhu kaitse seaduse § 186 lõike 2 alusel.
Käesolevat määrust kohaldatakse osoonikihti kahandavaid aineid sisaldavate paiksete jahutus- ja kliimaseadmete, soojuspumpade või osoonikihti kahandavaid aineid sisaldavate mahutite (edaspidi mahutid) käitlemisega tegelevale isikule, ühtlasi sätestatakse pädevusnõuetele vastavust tõendavad dokumendid.
§ 2. Käitlemise mõiste
(1) Käitlemine käesoleva määruse tähenduses on osoonikihti kahandavate ainete kogumine paiksetest jahutus- ja kliimaseadmetest, soojuspumpadest või mahutitest hooldus- ja remonditööde käigus või enne seadme kõrvaldamist ning külmaaine säilitamine mahutis.
(2) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatule loetakse käitlemiseks osoonikihti kahandavaid aineid sisaldavate paiksete jahutus- ja kliimaseadmete või soojuspumpade:
1) jahutuskontuuri avamist, eelkõige süsteemi täitmist puhastatud või taastatud osoonikihti kahandava ainega seadme hooldus- või remonditööde käigus;
2) ühe või enama kontuuri või seadme osa eemaldamist;
3) kontrollimist, hooldamist ja remonti;
4) lekkekontrolli ja lekke kõrvaldamist.
(1) Alla kolme kilogrammi osoonikihti kahandavaid aineid sisaldavaid paikseid jahutus- ja kliimaseadmeid või soojuspumpasid tohib käidelda isik, kes on vähemalt:
1) põhiharidusega ja saanud jahutus- ning kliimaseadmete või soojuspumpade käitlemise ja lekete vältimise koolituse või
2) põhiharidusega ja omandanud alla kolme kilogrammi osoonikihti kahandavaid aineid sisaldavate seadmete käitlemise vähemalt aastase töökogemuse.
(2) Kolm või enam kilogrammi osoonikihti kahandavaid aineid sisaldavaid paikseid jahutus- ja kliimaseadmeid, soojuspumpasid või mahuteid tohib käidelda isik, kes on:
1) lõpetanud kõrgkooli, rakenduskõrgkooli või kutsekooli külmaerialal või
2) lõpetanud kõrgkooli soojusenergeetika või elektroenergeetika erialal või
3) vähemalt põhiharidusega, kuid saanud jahutus- ja kliimaseadmete või soojuspumpade käitlemise ja lekete vältimise koolituse ning omandanud kolm või enam kilogrammi osoonikihti kahandavaid aineid sisaldavate jahutus- ja kliimaseadmete, soojuspumpade või mahutite käitlemise vähemalt aastase töökogemuse.
§ 4. Pädevusnõuetele vastavust tõendavad dokumendid
(1) Alla kolme kilogrammi osoonikihti kahandavaid aineid sisaldavaid paikseid jahutus- ja kliimaseadmeid või soojuspumpasid käitlev isik tõendab oma vastavust pädevusnõuetele seadme valdaja või omaniku nõudmisel, esitades käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 nimetatud dokumendid.
(2) Kolm või enam kilogrammi osoonikihti kahandavaid aineid sisaldavaid paikseid jahutus- ja kliimaseadmeid, soojuspumpasid või mahuteid käitlev isik tõendab oma vastavust pädevusnõuetele käesoleva paragrahvi lõigetes 5 ja 6 nimetatud dokumentide alusel.
(3) Käesoleva määruse § 3 lõike 1 punktis 1 nimetatud juhul on pädevust tõendavateks dokumentideks põhiharidust ning asjaomast koolitust kinnitavad dokumendid.
(4) Käesoleva määruse § 3 lõike 1 punktis 2 nimetatud juhul on pädevust tõendavateks dokumentideks põhiharidust ning erialast töökogemust kinnitavad dokumendid.
(5) Käesoleva määruse § 3 lõike 2 punktides 1 ja 2 nimetatud juhul on pädevust tõendavaks dokumendiks kõrgkooli, rakenduskõrgkooli või kutsekooli diplom.
(6) Käesoleva määruse § 3 lõike 2 punktis 3 nimetatud juhul on pädevust tõendavateks dokumentideks põhiharidust, asjaomast koolitust ning erialast töökogemust kinnitavad dokumendid.