text:
Ambla, Järva-Jaani, Koeru ja Lehtse jahipiirkonna moodustamine ning jahipiirkonna kasutusõiguse loa andja määramine – Riigi Teataja
Ambla, Järva-Jaani, Koeru ja Lehtse jahipiirkonna moodustamine ning jahipiirkonna kasutusõiguse loa andja määramine
RTL 2007, 47, 833
Vastu võetud 29.05.2007 nr 39
§ 1. Ambla jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Ambla jahipiirkonna pindala on 14 160 hektarit.
(2) Ambla jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Ambla jahipiirkonna piir läheb Aegviidu–Paide maantee ja põlluvahetee ristumiskohast Uuemardi talu juures mööda põlluvaheteed Lambalauda teeni, jätkudes mööda Lambalauda teed Sipelga surnuaia teeni ning mööda Sipelga surnuaia teed Ambla–Käravete maanteeni; sealt mööda Ambla–Käravete maanteed Rakvere–Pärnu maanteeni; teeristist mööda Rakvere–Pärnu maanteed Ambla valla piirini ning mööda Ambla valla piiri Kuru põlluvaheteeni, jätkudes mööda Kuru põlluvaheteed Kuru maanteeni; siis mööda Kuru maanteed Ambla valla piirini ning mööda Ambla valla piiri Kungla põlluvaheteeni; seejärel mööda Kungla põlluvaheteed Ambla–Tamsalu maanteeni, jätkudes mööda Ambla–Tamsalu maanteed Koigi–Tapa maanteeni; teeristist mööda Koigi–Tapa maanteed Pihlaka teeni ning mööda Pihlaka teed Rava metskonna kvartali RA187 loodesihini; sealt mööda Rava metskonna kvartali RA187 loode- ja kvartali RA188 loode- ja põhjasihti ning kvartali RA189 kirdesihti Ambla–Tamsalu maanteeni; siis mööda Ambla–Tamsalu maanteed Rava metskonna kvartali RA193 idasihini ning mööda Rava metskonna kvartalite RA193 ja RA195 idasihti Einmani sihini, jätkudes mööda Einmani sihti Metsavahi sihini ning mööda Metsavahi sihti Kosletski teeni; edasi mööda Kosletski teed Liivaku–Vajangu teeni; siitpeale mööda Liivaku–Vajangu teed Võhmuta Ambla maanteeni; teeristist mööda Võhmuta–Ambla maanteed Roosna–Aravete maanteeni ning mööda Roosna–Aravete maanteed Rava teeni; teeristist mööda Rava teed Järva-Jaani–
Aravete maanteeni; siit mööda Järva-Jaani–Aravete maanteed Albu–Aravete maanteeni, jätkudes mööda Albu–Aravete maanteed Käravete–Sääsküla teeni ning mööda Käravete–Sääsküla teed Sääsküla ojani; edasi mööda Sääsküla oja Annistemõisa kraavini, jätkudes mööda Annistemõisa kraavi Annistemõisa sihini ning mööda Annistemõisa sihti kõrgepingeliini trassini; seejärel mööda kõrgepingeliini trassi Ristkase teeni ning mööda Ristkase teed Ambla valla piirini; jätkudes mööda Ambla valla piiri Aegviidu–Paide maanteeni ning mööda Aegviidu–Paide maanteed põlluvaheteeni Uuemardi talu juures.
§ 2. Järva-Jaani jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Järva-Jaani jahipiirkonna pindala on 13 290 hektarit.
(2) Järva-Jaani jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Järva-Jaani jahipiirkonna piir läheb Järva-Jaani–Seidla maantee ja Orgmetsa tee ristumiskohast mööda Orgmetsa teed Aravete–Järva-Jaani maanteeni, jätkudes mööda Aravete–Järva-Jaani maanteed Rava teeni; teeristist mööda Rava teed Aravete–Roosna maanteeni ning siis mööda Aravete–Roosna maanteed Ambla–Võhmuta maanteeni; seejärel mööda Ambla–Võhmuta maanteed Järva-Jaani–Tamsalu maanteeni ning mööda Järva-Jaani–Tamsalu maanteed Võhmuta–
Karinu maanteeni; edasi mööda Võhmuta–Karinu maanteed Karinu–Ebavere maanteeni, jätkudes mööda Karinu–Ebavere maanteed Altrahva teeni ning mööda Altrahva teed Rava metskonna kvartali HU001 põhjasihini; siitpeale mööda kvartalite HU001 ja HU002 põhjasihti kvartali HU002 idasihini; siis mööda kvartali HU002 idasihti Vaoäärse kinnistu läänepiirini ning mööda Vaoäärse kinnistu läänepiiri Metsaääre kinnistu läänepiirini; sealt mööda Metsaääre kinnistu läänepiiri Karjalaski kinnistu läänepiirini, jätkudes mööda Karjalaski kinnistu läänepiiri Järva-Jaani valla piirini; edasi mööda Järva-Jaani valla piiri Järva-Jaani–Peetri maanteeni; sealt mööda Järva-Jaani–Peetri maanteed Pikamäe talu teeni; teeristist mööda Pikamäe talu teed Rava metskonna kvartali PD151 idasihini, jätkudes mööda kvartalite PD151 ida-, PD150 ja PD143 põhjasihti Järva-Jaani–Kodasema maanteeni ning mööda Järva-Jaani–Kodasema maanteed Reinu Nurga talu teeni; teeristist mööda Reinu Nurga talu teed Järva-Jaani valla piirini ning mööda Järva-Jaani valla piiri kruusakarjääri teeni; seejärel mööda kruusakarjääri teed Järva-Jaani–Seidla maanteeni, jätkudes mööda Järva-Jaani–Seidla maanteed Orgmetsa teeni.
§ 3. Koeru jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Koeru jahipiirkonna pindala on 21 865 hektarit.
(2) Koeru jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Koeru jahijahipiirkonna piir läheb Koeru valla piiri ja Järva-Jaani–Peetri maantee ristumiskohast mööda Koeru valla piiri Puhmu sihini ning mööda Puhmu sihti Tammevälja kinnistu lõunapiirini, jätkudes mööda Tammevälja kinnistu lõunapiiri Pikevere–Puhmu maanteeni; sealt mööda Pikevere–Puhmu maanteed Kapu–Rakke maanteeni ning mööda Kapu–Rakke maanteed Varangu jõeni; siis mööda Varangu jõge Ao–Vahuküla maanteeni; edasi mööda Ao–Vahuküla maanteed Lahu teeni, jätkudes mööda Lahu teed Aravete–Jõgeva maanteeni ning mööda Aravete–Jõgeva maanteed Piibe–Lahu maanteeni; teeristist mööda Piibe–Lahu maanteed Piibe–Preedi maanteeni ning mööda Piibe–Preedi maanteed Vilba teeni; edasi mööda Vilba teed Põltsamaa jõeni ning mööda Põltsamaa jõge Rava metskonna kvartali HU309 idasihini, jätkudes mööda Rava metskonna kvartali HU309 ida-, põhja- ja läänesihti Värdi kinnistu lõunasihini; sealt mööda Värdi, Abrami, Meistri, Hansu ja Järviku kinnistute lõunasihti Preedi jõeni, jätkudes mööda Preedi jõge Vardja endise veskini; seejärel mööda Vardja teed Nipi kinnistu kagunurgani; siis mööda Nipi, Abrami ja Rästiku kinnistu lõunasihti Laanepõllu kinnistu kirdenurgani ning mööda Laanepõllu kinnistu põhjapiiri Rava metskonna kvartali HU329 kirdenurgani, jätkudes mööda Rava metskonna kvartali HU329 põhja- ja läänesihti Seljmäe kinnistu idanurgani; sealt mööda Seljamäe kinnistu kagusihti Rõhu peakraavini ning mööda Rõhu peakraavi Ale sihini; edasi mööda Ale sihti Nuka sihini ning mööda Nuka sihti Rõuemäe kinnistu kagunurgani; siitpeale mööda Rõuemäe ja Söeaugu kinnistu lõunasihti Oostriku jõeni; sealt mööda Oostriku jõge Rõhu–Norra maanteeni, jätkudes mööda Rõhu–Norra maanteed Rava metskonna kvartali HU095 kirdenurgani; siis mööda Rava metskonna kvartali HU095 põhjasihti Norra ojani ning mööda Norra oja Allika kinnistu põhjasihini, jätkudes mööda Allika kinnistu põhjasihti Vao peakraavini ning mööda Vao peakraavi Naela kinnistu kagunurgani; seejärel mööda Naela kinnistu lõunasihti Prääma kraavini ning mööda Prääma kraavi Prääma kinnistu lõunasihini; edasi mööda Prääma kinnistu lõunasihti Metsanurga kinnistu kagunurgani, jätkudes mööda Metsanurga kinnistu lõuna- ja läänesihti Tamme teeni ning mööda Tamme teed Rava metskonna kvartali HU302 põhjasihini; edasi mööda Rava metskonna kvartalite HU302 ja HU301 põhjasihti kvartalit HU301 poolitava läänepoolse kraavini ning mööda seda kraavi Koidu-Reinu kinnistu idapiirini; sealt mööda Koidu-Reinu kinnistu idasihti Koidu kinnistu kirdenurgani, jätkudes mööda Koidu kinnistu idapiiri Puna kinnistu loodenurgani ning mööda Puna, Varju, Punametsa, Sääse, Lepikusauna, Kükita ja Tooma kinnistu põhjasihti Rava metskonna kvartali HU306 läänesihini; siis mööda Rava metskonna kvartali HU306 läänesihti Rava metskonna kvartali HU314 loodenurgani; edasi mööda Rava metskonna kvartali HU314 läänesihti kvartali HU316 läänenurgani, jätkudes mööda Rava metskonna kvartali HU316 läänesihti kvartali HU319 loodenurgani; sealt mööda Rava metskonna kvartali HU319 lääne- ja lõunasihti Rava metskonna kvartali HU320 edelanurgani; siitpeale mööda kvartalite HU320 ja HU321 lõunasihti Preedi jõeni ning mööda Preedi jõge Käpa kinnistu kirdenurgani; siis mööda Käpa kinnistu idapiiri Räägumetsa kinnistu kirdenurgani, jätkudes mööda Räägumetsa kinnistu idapiiri Kitse sihini ning mööda Kitse sihti Põltsamaa metskonna kvartali PM001 loodenurgani; seejärel mööda Põltsamaa metskonna kvartalite PM001 ja PM002 läänesihti Räägumetsa kinnistu idapiirini ning mööda Räägumetsa kinnistu ida- ja lõunapiiri Piiri kraavini; edasi mööda Piiri kraavi Põltsamaa jõeni ning mööda Põltsamaa jõge Võllinge oja suudmeni Põltsamaa jões; Võllinge oja suudmest mööda Võllinge oja Rava metskonna kvartali HU137 lõunanurgani; sealt mööda kvartalite HU137, HU136, HU135, HU134, HU133, HU132, HU131 ja HU130 edela- ning kvartalite HU129, HU116 ja HU115 idasihti Koeru valla piirini, jätkudes mööda Koeru valla piiri Müüsleri–Valila teeni ning mööda Müüsleri–Valila teed Mäeküla–Koeru maanteeni; sealt mööda Mäeküla–Koeru maanteed Tammiku teeristini; Tammiku teeristist mööda Tammiku teed Kalitsa–Peetri teeni ning mööda Kalitsa–Peetri teed Järva-Jaani–Peetri maanteeni, jätkudes mööda Järva-Jaani–Peetri maanteed Koeru valla piirini.
(1) Lehtse jahipiirkonna pindala on 11 140 hektarit.
Lehtse jahipiirkonna piir läheb Patika–Rägavere tee ja Mustjõe ristumiskohast mööda Mustjõge Soodla jõeni, jätkudes mööda Soodla jõge Polügooni sihini ning mööda Polügooni sihti Olevi peakraavini; sealt mööda Olevi peakraavi Muraka kinnistu põhjapiirini, jätkudes mööda Muraka kinnistu põhjapiiri Kaasiko kinnistu põhjapiirini ning mööda Kaasiko kinnistu põhjapiiri Tõõrakõrve kraavini; seejärel mööda Tõõrakõrve kraavi Tapa–Jäneda maanteeni, jätkudes mööda Tapa–Jäneda maanteed Tallinna–Narva raudteeni ning mööda Tallinna–Narva raudteed Tapa–Tartu raudteeni; siis mööda Tapa–Tartu raudteed Pärnu–Rakvere maanteeni; edasi mööda Pärnu–Rakvere maanteed Tapa–Koigi maanteeni; teeristist mööda Tapa–Koigi maanteed Kalevi teeni ning mööda Kalevi teed Tapa linnaku kinnistu idapiirini; siitpeale mööda Tapa linnaku kinnistu ida- ja lõunapiiri Loobu metskonna kvartali SM213 läänesihini, jätkudes mööda Loobu metskonna kvartali SM213 läänesihti Rava metskonna kvartali RA162 kirdesihini ning mööda kvartalite RA162 ja RA163 kirdesihti kvartali RA163 idasihini; seejärel mööda kvartalite RA163, RA166 ja RA168 idasihti kvartali RA168 lõunasihini; sealt mööda Rava metskonna kvartalite RA168 ja RA167 lõunasihti karjääri teeni ning mööda karjääri teed Tapa–Koigi maanteeni; teeristist mööda Tapa–Koigi maanteed Tamsalu–Ambla maanteeni ning mööda Tamsalu–Ambla maanteed põlluvaheteeni Kungla talu juures, jätkudes mööda põlluvaheteed Tapa ja Ambla valla vahelise piirini; siitpeale mööda Tapa ja Ambla valla vahelist piiri Kuru maanteeni ning mööda Kuru maanteed põlluvaheteeni, jätkudes mööda põlluvaheteed Tapa ja Ambla valla vahelise piirini; edasi mööda Tapa ja Ambla valla vahelist piiri Pärnu–Rakvere maanteeni; sealt mööda Pärnu–Rakvere maanteed Ambla–Käravete maanteeni; teeristist mööda Ambla–Käravete maanteed Sipelga teeristini ning mööda Sipelga surnuaia teed Käravete–Lehtse maanteeni, ületades maantee ning jätkudes mööda Lambalauda teed kõrgepingeliini trassini; siitpeale mööda kõrgepingeliini trassi Rava metskonna kvartali RA152 idasihini, jätkudes mööda Rava metskonna kvartalite RA152 ja RA151 idasihti kvartali RA151 kirdenurka Laudika teeni; sealt mööda Laudika teed Rägavereni ning Rägaverest mööda Rägavere–
Patika teed Mustjõe jõeni.
§ 5. Jahipiirkonna kasutusõiguse loa andja
Ambla, Järva-Jaani ja Koeru jahipiirkonna kasutusõiguse loa annab Järvamaa Keskkonnateenistus ning Lehtse jahipiirkonna kasutusõiguse loa annab Lääne-Virumaa Keskkonnateenistus.
(1) Keskkonnaministri 30. juuli 2002. a määrus nr 48 «Järva maakonna rendijahipiirkondade moodustamine» (RTL 2002, 90, 1403; 2006, 47, 843) § 1 punktid 2, 8 ja 12 ning § 2 punktid 2, 8 ja 12 tunnistatakse kehtetuks.
(2) Keskkonnaministri 31. mai 2006. a määruse nr 36 «Anna, Jäneda, Kõrvemaa, Lehtse ja Väätsa jahipiirkonna moodustamine ning jahipiirkonna kasutusõiguse loa andja määramine» (RTL 2006, 47, 843) § 4 ja § 6 Lehtse jahipiirkonna osas tunnistatakse kehtetuks.
1 Ambla, Järva-Jaani ja Koeru jahipiirkond on moodustatud keskkonnaministri 30. juuli 2002. a määrusega nr 48 «Järva maakonna rendijahipiirkondade moodustamine» moodustatud Ambla, Järva-Jaani ja Koeru rendijahipiirkonna baasil ning Lehtse jahipiirkond on moodustatud keskkonnaministri 31. mai 2006. a määrusega nr 36 «Anna, Jäneda, Kõrvemaa, Lehtse ja Väätsa jahipiirkonna moodustamine ning jahipiirkonna kasutusõiguse loa andja määramine» moodustatud Lehtse jahipiirkonna baasil.

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 5
§ 1
§ 2
§ 4
§ 6


§ 10 Täisealisele isikule hoolduse seadmine ja hooldaja määramise taotlemine
§ 11 Täisealisele isikule hooldaja määramine
§ 12 Täisealise isiku hooldajale toetuse maksmine
§ 13 Täisealise isiku hooldajale toetuse määramise tähtaja lühendamine ja pikendamine
3 Hooldajatoetuse suurus ja hooldaja kohustused
§ 15 Hooldajatoetuse määr ja suurus
§ 16 Hooldaja kohustused
RT IV, 04.06.2020, 13
Vastu võetud 03.03.2020 nr 6
jõustumine 15.06.2020
Määrus kehtestatakse sotsiaalhoolekande seaduse § 14 lõike 2, § 15 ja § 26, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lõike 1 punkti 2 ning Saarde Vallavolikogu 18. aprilli 2018. a määruse nr 12 „Sotsiaalhoolekandelise abi andmise tingimused ja kord” § 7 lõike 1, § 14, § 28 lõike 1 punkti 9 ja lõike 2, § 29 ja § 37 alusel.
Käesolev määrus sätestab isikutele, kellele on määratud raske või sügav puue puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse alusel ja kelle elukohana on rahvastikuregistris registreeritud Saarde vald, hooldaja määramise ning vallaeelarvest makstava hooldajatoetuse määramise tingimused ja korra (edaspidi kord).
1) hooldatav – kõrvalabi, juhendamist ja järelevalvet vajav vaimse või füüsilise puudega isik, kellele on puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse kohaselt määratud raske või sügav puue;
2) hooldaja – Saarde vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) poolt määratud teovõimeline isik, kes tagab hooldatavale kõrvalabi, juhendamise ja järelevalve;
3) hooldus – vajaliku kõrvalabi, juhendamise ja järelevalve tagamine isikule, kes ei tule iseseisvalt toime söömise, hügieenitoimingute, riietumise, liikumise ja/või suhtlemisega ning kes oma tegevuse või tegevusetusega võib tekitada kahju iseenda või teiste inimeste elule, tervisele või varale;
5) hooldajatoetus - Saarde Vallavolikogu poolt kinnitatud suuruses igakuine sotsiaaltoetus hooldust teostavale isikule.
(1) Hooldus seatakse puudega isikule, kelle tegelik ja rahvastikuregistrijärgne elukoht on Saarde vald ja kes vaimse või kehalise puude tõttu vajab abi oma õiguste teostamiseks ja kohustuste täitmiseks (edaspidi hooldatav).
(3) Erandjuhul võib hooldajatoetust määrata Saarde valla elanike registris oleva hooldatava teises omavalitsuses elavale hooldajale, juhul kui hooldatav on asunud elama hooldaja juurde hooldusvajaduse eesmärgil või kui hooldaja ja hooldatava elukoha vahemaa ei ole suurem kui 15 (viisteist) kilomeetrit.
(4) Hooldust ei seata üldjuhul, kui isiku toimetulekut on võimalik tagada muude sotsiaalteenuste osutamise või muu abi osutamise teel.
(2) Puudega lapse hooldajatoetus (edaspidi hooldajatoetus) puudega lapse hooldajale on igakuine sotsiaaltoetus:
1) 3 kuni 18-aastase hooldusvajadusega raske ja sügava puudega lapse hooldamise eest;
2) erandkorras võidakse maksta hooldajatoetust 3 kuni 16-aastase suure hooldusvajadusega keskmise puudega lapse hooldamise eest.
(3) Hooldajatoetust saab taotleda isik, kelle elukohana on rahvastikuregistrisse kantud Saarde vald ja kelle tegelik elukoht on Saarde vallas, puudega lapse eest.
(4) Hooldajatoetuse saamiseks esitab hooldaja lastekaitsespetsialistile (sotsiaaltöötajale) taotluse koos alljärgnevate lisadokumentidega:
(6) Kui taotleja jätab koos taotlusega esitamata nõutud andmed või kui taotluses on muid puudusi, määrab sotsiaaltöötaja taotlejale tähtaja puuduste kõrvaldamiseks, mis ei või olla lühem kui viis tööpäeva.
(2) Lastekaitsespetsialist selgitab vestluse, esitatud dokumentide, kodukülastuse ja hindamismetoodika alusel välja puudega lapse hooldusvajaduse ja hooldaja võimalused puudega lapsele kõrvalabi, juhendamise või järelevalve tagamiseks ning teeb vallavalitsusele ettepaneku hooldajatoetuse määramise kohta.
(3) Hindamismetoodika kinnitab vallavalitsus.
(4) Lastekaitsespetsialistil on õigus konsulteerida hinnangu saamiseks teiste erialaspetsialistidega. Kui spetsialisti arvamus või hinnang viibib, võib hindamise ja otsustamise läbiviimise aega pikendada. Lastekaitsespetsialist on kohustatud sellest taotlejat koheselt informeerima.
(1) Vallavalitsus teeb spetsialistide arvamust ja muid asjas kogutuid andmeid arvestades otsuse hooldajatoetuse määramise või mittemääramise kohta hiljemalt 30 päeva jooksul taotluse esitamisest.
(2) Hooldajatoetust makstakse jooksva kuu eest alates korralduse vastuvõtmisele järgnevast kalendrikuust.
(3) Hooldajatoetus makstakse välja hiljemalt 28. kuupäevaks hooldaja arvelduskontole.
(5) Puudega lapse hooldajatoetust makstakse tähtajaliselt:
4) taotlejale, kelle lapse hooldusvajadus ei põhjusta olulisi takistusi tööturul osalemiseks;
5) taotlejale, kellele on määratud raske või sügav puue;
6) taotlejale, kes õpib statsionaarses õppevormis.
(7) Puudega lapse hooldajatoetuse suuruse muutmist tingivate asjaolude tekkimisel arvutatakse toetuse suurus ümber asjaolude lastekaitsespetsialistile (sotsiaaltöötajale) teatavaks saamise kuupäevaga ning see kajastub hiljemalt järgneva kuu toetuse väljamaksmisel.
(9) Hooldajatoetuse määramiseks paragrahvi lõikes 5 sätestatud tähtaja möödumisel, esitab taotleja uue avalduse koos käesolevas korras nõutud dokumentidega.
(1) Hooldajatoetuse määramise tähtaja möödumisel on taotlejal õigus esitada avaldus hooldajatoetuse määramise tähtaja pikendamiseks, lisades avaldusele käesoleva määruse paragrahvis 4 lõike 4 punktis 2, 4 ja 5 nimetatud dokumendid.
(2) Hooldajatoetuse määramise tähtaja pikendamise otsustab vallavalitsus korraldusega.
(4) Puudega lapse hooldajatoetus määratakse tähtajaliselt § 6 lõikes 5 sätestatust lühemaks ajaks, kui on eeldada hooldamise tähtajalisust.
(1) Hooldajatoetuse saajad on kohustatud teavitama vallavalitsust kirjalikult tööleasumisest või teistest asjaoludest, mis toovad kaasa hooldajatoetuse lõpetamise või suuruse muutumise, 10 päeva jooksul nende asjaolude ilmnemisest.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud asjaoludest mitteteatamisel on vallavalitsusel õigus enammakstud hooldajatoetus tagasi nõuda. Enammakstud hooldajatoetuse tagastamine toimub vabatahtlikult või nõutakse sisse kohtu kaudu.
(3) Hooldajatoetuse maksmine lõpetatakse lõpetamist tingivate või maksmist välistavate asjaolude tekkimise kalendrikuule järgnevast kalendrikuust.
(4) Puudega lapse hooldajatoetuse maksmine peatatakse:
2) lapse hooldamise tagamisel teiste sotsiaal- ja/või haridusteenustega;
3) lapse viibimisel ravi- või hooldusteenusel üle ühe kuu.
(5) Puudega lapse hooldajatoetuse maksmist jätkatakse puudega lapse hooldaja taotluse alusel pärast peatamist tinginud asjaolude äralangemist kuni § 6 lõikes 5 nimetatud tähtaegadeni.
(6) Puudega lapse hooldajatoetuse maksmine lõpetatakse:
2) puudega lapse või hooldaja alalisel elamaasumisel teise omavalitsuse territooriumile;
4) hooldajale raske või sügava puude määramisel;
5) juhul, kui hooldaja ei täida tema hooldajaks määramisega temale pandud kohustusi;
6) puudega lapse või tema hooldaja surma korral.
(2) Hooldust ei seata hooldatavale, kellel on olemas perekonnaseaduse alusel ülalpidamise kohustusega isikud (abikaasa, vanem, täisealine laps, vanavanem, lapselaps, täisealine võõras- või kasulaps) või kui abi vajava isiku toimetulekut on võimalik tagada muude sotsiaalteenuste osutamise, sotsiaaltoetuste maksmise, vältimatu sotsiaalabi või muu abi osutamise teel.
(3) Erandkorras seatakse hooldus hooldatavale, kellel on olemas perekonnaseaduse alusel ülalpidamise kohustusega isikud, kuid nimetatud isikud ei suuda täita hooldust vajava isiku suhtes ülalpidamise kohustust või kui ülalpidamiskohustuslane ei ole võimeline tagama hooldatavale hooldust enda või oma perekonna tavalist ülalpidamist või elukorraldust oluliselt kahjustamata.
(4) Hooldatavale seatakse hooldus ja määratakse talle hooldaja vallavalitsuse korraldusega 30 päeva jooksul, alates taotluse esitamisest.
§ 10. Täisealisele isikule hoolduse seadmine ja hooldaja määramise taotlemine
(1) Hooldajaks taotleja esitab vallavalitsusele taotluse koos alljärgnevate lisadokumentidega:
(2) Sotsiaaltöötaja selgitab vestluse, esitatud dokumentide, kodukülastuse ja hindamismetoodika alusel välja hooldatava hooldusvajaduse ja hooldaja võimalused puudega inimesele kõrvalabi, juhendamise või järelevalve tagamiseks.
(3) Sotsiaaltöötajal on õigus konsulteerida hinnangu saamiseks teiste erialaspetsialistidega.
(4) Kui taotleja jätab koos taotlusega esitamata nõutud andmed või kui taotluses on muid puudusi, määrab sotsiaaltöötaja taotlejale esimesel võimalusel tähtaja puuduste kõrvaldamiseks, mis ei või olla lühem kui viis tööpäeva.
(5) Taotluse koos lisadokumentidega vaatab läbi sotsiaaltöötaja ja teeb vallavalitsusele ettepaneku
§ 11. Täisealisele isikule hooldaja määramine
(1) Hooldatavale seatakse hooldus ja määratakse talle hooldaja vallavalitsuse korraldusega 30 päeva jooksul, alates taotluse esitamisest.
(2) Hoolduse seadmisest ning hooldaja määramisest või määramisest keeldumisest teatatakse taotlejale kirjalikult, esitades keeldumise põhjused, mis tulenevad hoolduse seadmise ja hooldusvajaduse hindamise tulemustest.
(3) Hooldajaks võib määrata teovõimelise isiku, kelle rahvastikuregistri järgne ja tegelik elukoht on Saarde vallas.
(4) Hooldajaks ei määrata isikut, kes ei tule toime hooldust vajava isiku hooldusvajaduse rahuldamisega (isiku tervis, elukoha kaugus või elukorraldus ei võimalda hooldust vajava isiku hooldusvajadust rahuldada jne).
(5) Erandkorras võib hooldajaks võib määrata teovõimelise isiku, kelle rahvastikuregistri järgne ja tegelik elukoht ei ole Saarde vallas, kuid hooldaja ja hooldatava elukoha vahemaa ei ole suurem kui 15 (viisteist) kilomeetrit.
§ 12. Täisealise isiku hooldajale toetuse maksmine
(1) Hooldajatoetust makstakse jooksva kuu eest alates korralduse vastuvõtmisele järgnevast kalendrikuust.
(2) Hooldajatoetus makstakse hiljemalt 28. kuupäevaks hooldaja arvelduskontole.
§ 13. Täisealise isiku hooldajale toetuse määramise tähtaja lühendamine ja pikendamine
(2) Täisealise puudega isiku hooldajatoetuse maksmine peatatakse:
1) kui hooldatav või eestkostetav viibib järjest üle ühe kuu haiglaravil alates teisest kuust;
7) hooldaja ja/või hooldatava surma korral;
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asjaoludest mitteteatamisel on vallavalitsusel õigus hoolduse seadmine ja/või hooldaja määramine lõpetada.
3. peatükk Hooldajatoetuse suurus ja hooldaja kohustused
§ 15. Hooldajatoetuse määr ja suurus
(2) Hooldajatoetuse suuruse kinnitab Saarde Vallavolikogu.
(4) Hooldajatoetust makstakse alates korralduse vastuvõtmisele järgnevast kalendrikuust jooksva kuu eest hiljemalt 28. kuupäevaks hooldaja pangakontole või sularahas.
(5) Hooldajaks määratud isiku eest tasub sotsiaalmaksu vallavalitsus, juhul kui isikul ei ole võimalust taotleda sotsiaalkindlustust muudel alustel.
§ 16. Hooldaja kohustused
4) teavitama sotsiaaltöötajat hooldusvajaduse lõppemisest, edasist hooldust võimatuks muutvatest asjaoludest või hooldaja või hooldatava elukohavahetusest kümne päeva jooksul nimetatud asjaolude tekkimisest.
Ühinemiseelselt Surju vallas ja Saarde vallas õigusaktidega määratud hooldajad ja hooldajatoetused kehtivad kuni vastavas õigusaktis märgitud tähtajani või käesolevas korras väljatoodud hooldaja ja hooldajatoetuse määramise aluste äralangemiseni.
Tunnistada kehtetuks Surju Vallavolikogu 21. veebruari 2011. a määrus nr 4 „Hooldajatoetuse määramise ja maksmise kord puudega lapse hooldajale“ (RT IV, 01.04.2016, 60).
Lisa Taotlus hooldaja määramiseks ja hooldajatoetuse maksmiseks vallaeelarvest


text:
Maksuamet tühistab suhkru ja muu laovaru osa trahve - Põllumajandus
Maksuamet tühistab suhkru ja muu laovaru osa trahve
27. oktoober 2006 14:06
Maksuamet tühistab Riigikohtu otsuse peale
osa suhkru ja üleliigse laovaru määramise trahvidest, kui need on tehtud samadel
alustel Riigikohtu lahendiga.
Riigikohus leidis, et Üleliigse laovaru seaduses sisalduv (ÜLTS § 6 lg 1) kohustuse mahu tuvastamise metoodiline alus on liiga jäik ja ei võimalda arvestada konkreetsete isikute eripärasid, mistõttu ei ole seadus selles osas kohaldatav. Maksu- ja tolliamet leiab, et on ebaotstarbekas laskuda edasistesse vaidlustesse üleliigse laovaru tasu määramise asjades, kuna Riigikohus eespoolmainitud otsuses väljendatu kohaselt ei ole ÜLTS § 6 lg 1 märgitud koefitsienti 1,2 kasutades võimalik jõuda objektiivse tulemuseni ülekandevaru ja üleliigse laovaru tuvastamisel. Kehtetuks tunnistatavate aktide alusel tasutud summad tagastatakse.
Juhtudel, kus haldusakt ei tugine ÜLTS § 6 lg 1 alusele, analüüsivad põllumajandusministeerium ja Maksu- ja tolliamet ülekandevaru ja üleliigse laovaru määramise ning üleliigse laovaru tasu määramise otsuste kooskõla Riigikohtu seisukohtadega selleks, et veenduda, kas nendes aktides toodud metoodiline alus on olnud piisav, et jõuda õiglasele tulemuseni.
Amet juhib tähelepanu, et ettevõtjail, keda viidatud vaidlused puudutavad, tuleks arvestada asjaoluga, et Riigikohus on välja toonud võimaluse üleliigse laovaru tasu seaduse on täiustamiseks. Juhul, kui seda tehakse, võidakse haldusorganite poolt tuvastatud ja tuvastatavate asjaolude pinnalt esitada uued nõuded.
URL: http://www.pollumajandus.ee/uudised/2006/10/27/maksuamet-tuhistab-suhkru-ja-muu-laovaru-osa-trahve

matches:
Riigikohus
§ 6
Riigikohus
§ 6
§ 6
Riigikohus


Kaevandamise ja kaeveõõne teisese kasutamise projektile esitatavad nõuded – Riigi Teataja
Kaevandamise ja kaeveõõne teisese kasutamise projektile esitatavad nõuded
RTL 2003, 120, 1929
Vastu võetud 21.11.2003 nr 248
Määrus kehtestatakse «Kaevandamisseaduse» (RT I 2003, 20, 118) § 7 lõike 3 alusel.
(1) Käesolev määrus sätestab nõuded kaeveõõne teisese kasutamise ja enamohtlikul tegevusalal kaevandamise ning turbakaevandamise projektile (edaspidi projekt).
(2) Tegevusalal, mis ei ole enamohtlik «Kaevandamisseaduse» tähenduses ega turbakaevandamine asendab projekti ettevõtja koostatud tööohutusjuhendid ja muud «Kaevandamisseaduse» § 13 lõike 4 alusel kehtestatud korras nimetatud kohustuslikud dokumendid.
(3) Allmaa ettevalmistuskaeveõõne, allmaakoristuskaeveõõne, pealmaakoristuskaeveõõne ja avamiskaeveõõne rajamisega mitteseotud käituskaeveõõne kohustuslike dokumentide kohta kehtestatavad nõuded määratakse kindlaks «Kaevandamisseaduse» § 13 lõike 4 alusel kehtestatud majandus- ja kommunikatsiooniministri määruses.
§ 2. Projekti eesmärk
Projekti eesmärk on tagada:
1) kaevandamisel ja kaeveõõne teisesel kasutamisel (edaspidi objekt) inimeste, vara ning keskkonna ohutus;
2) maavara ja maa-ainese (edaspidi maavara) optimaalne väljamine ja looduskeskkonna minimaalne mõjutamine;
3) maavara kaevandamiseks tehniliselt ja majanduslikult põhjendatud maardla avamis- ja kaevandamisviisi ning tehnoloogiliste skeemide kavandamine.
§ 3. Projektile esitatavad üldnõuded
(1) Projekt koosneb:
2) graafilisest osast, mille alla kuuluvad kaardid, plaanid ja tehnilised joonised;
3) lisadest, kus esitatakse lähteülesanne, keskkonnamõju hindamise tulemused ja muud vajalikud dokumendid.
(2) Projekti graafiline osa peab vastama projekteerimise headele tavadele ja kehtestatud mõõtkavadele ning «Kaevandamisseaduse» § 8 lõike 5 alusel majandus- ja kommunikatsiooniministri poolt kehtestatud markšeideritööde korra nõuetele.
(3) Plaanid ja kaardid peavad olema koostatud L-EST koordinaatsüsteemis või olema sellesse teisendatavad.
(4) Projekti seletuslik osa peab olema piisav, tagamaks konkreetsuse ja vajaliku ohutuse projekteeritu ellurakendamisel.
(5) Projekti muudatused tuleb vormistada projekti lisana.
§ 4. Kaeveõõned
(1) Kaeveõõned jagunevad käesoleva määruse kohaselt, vastavalt kasutusotstarbele, avamis-, käitus-, ettevalmistus- ja koristuskaeveõõnteks.
(2) Avamiskaeveõõs käesoleva määruse tähenduses on kaevevälja avamiseks rajatav ja kaevandamise käigus kasutatav kaeveõõs (kaevise, vajalike seadmete ja materjali ning inimeste tõsteks kasutatav püstšaht või kaldšaht, peaveostrekk koos sellega külgnevate paralleelsete kaeveõõntega (tuulutusstrekk, konveierstrekk jt), avamistranšee, lõiketranšee (kaevik).
(3) Ettevalmistuskaeveõõs käesoleva määruse tähenduses on maavara kaevandamise ettevalmistamiseks rajatav kaeveõõs (paneeli veo-, tuulutus- ja veestrekk, kogumisstrekk, alglõõr, veotranšee jt).
(4) Koristuskaeveõõs käesoleva määruse tähenduses on kaeveõõs, kus toimub maavara kaevandamine (kaevetranšee, kamberplokk, tervikute väljamine, kaevetranšee (kaevand), koristuskambrid, laava jt).
(5) Käituskaeveõõs käesoleva määruse tähenduses on kamber (pumbakamber, vedurite depoo jt), ladu (lõhkematerjaliladu jt) šurf, kaldkäik jm objektil vajalik kaeveõõs, mis ei ole käesoleva paragrahvi lõigetes 2, 3 ja 4 nimetatud. Käituskaeveõõnele kohaldatakse käesolevat määrust, kui see on seotud avamiskaeveõõne rajamisega.
§ 5. Kaevandamise projekt
(1) Kaevandamise projekt peab kajastama järgmisi asjaolusid:
1) tootmisvõimsuse arvutus;
2) aastatoodangu maht ja maavara varu arvutus;
3) avamiskaeveõõne suudme asukoha koordinaadid, kaeveõõnt iseloomustavad suurused (kallakus, pikkus, gabariidid, suund jne);
4) mäeeraldise ja mäeeraldise teenindusmaa piires plaanile kantud vajalike lõigustavate kaeveõõnte kallakused, suunad, pikkused, asukohad ja põhigabariidid, mis tagavad inimeste ja kasutatavate masinate vaba ja ohutu liikumise ning vajaliku õhuhulga lubatud liikumiskiiruse, ning mäeeraldise piires ja sellega külgneval, kaevandamistöödest mõjutataval, maa-alal asuvad ehitised ning kommunikatsioonid;
5) kaevandamistehnoloogia skeem ja selle vajalikud joonised ning tehnoloogia valiku majanduslikud ja tehnilised põhjendused;
6) allmaaobjektile vajaliku õhuhulga arvutuse ning tuulutussüsteemi ja ventilaatorseadmete valiku;
7) veekõrvaldus (veeärastussüsteem) valik vastavalt hüdrogeoloogilistele prognoosidele, vajalike veekogurite asukohad ning mõõtmed, pumbaseadmete asukohad ja tootlus;
8) energiavarustuse üldskeem vajaliku koguvõimsuse arvutusega;
9) kaevise veo ja tõste tüüpskeemid ja veoks ning tõsteks vajalike vahendite nimetused ja kogused;
10) kaevise töötlemise ja rikastamise moodus (vajadusel);
11) jääkide ja jäätmete ladustamise tingimused;
12) käituskaeveõõnte asukohad vastavalt lähteülesandes esitatule;
13) tuletõrjeabinõud;
14) kasutatavad masinad, nende iseloomustus, vastavus kasutuskeskkonnale;
15) avariist teadustamise süsteem (allmaatöödel);
16) sidekorraldus töökohtadega;
17) maavara kaevandamisega rikutud maapinna korrastamine;
18) keskkonnamõju hinnangu tingimuste ja nõuete täitmine;
19) ohutustingimused plahvatusohtlikus keskkonnas (põlevkivi koristusees, rikastusvabrikutes, purustussõlmedes, sorteerimissõlmedes ja teistes kohtades, kus tööprotsessis on võimalik plahvatusohtliku keskkonna tekkimine);
20) maapinnal asuvate ehitiste hoidmise abinõud (allmaakaevandamisel);
21) mäeeraldise mäendustingimuste kirjeldus;
22) piisav kogus geoloogiliste töödega saadud lähteandmeid, mäeeraldise üldiseloomustus ja uurituse ulatus, mäeeraldise geoloogilise ehituse kirjeldus, mäeeraldise hüdrogeoloogiline iseloomustus, geoloogiliste rikete asukohad, maavara lõhelisuse määrangud, allmaakaevandamisel kaeveõõnte vahetu lae omadused, kaevandatavat lasundit ja vahetut lage iseloomustavad ja muud vajalikud geoloogilised joonised;
23) andmed põhimaavara ja kaasneva maavara esinemise korral, ka kaasneva maavara kvaliteedi ja tehnoloogiliste omaduste kohta.
(2) Turba kaevandamise projekt peab täiendavalt sisaldama:
1) tulekaitseribade ja tulekaitsevööndite paigutust ja nende mõõtmeid;
2) tuletõrje veevarustuse süsteemi;
3) tuletõrje- ja päästevahendite hulka ja nende paigutusskeemi.
(3) Kaeveõõnte projekt peab arvestama kaevandatava lasundi lasumiskallakusega, kaevandatava kihindi ja kattekivimite geoloogiliste riketega, lõhede suundadega (eriti allmaakaevandamisel) ja teiste geoloogilisel uuringul saadud andmetega.
(4) Projekti koostisosadeks on iseseisva dokumendina kaevandava ettevõtja poolt vormistatud koristustööde pass, ettevalmistus- ja käituskaeveõõne rajamise pass, kaevevälja plaan, arengukava ja vajalikud tehnoloogilised kaardid. Nimetatud dokumendid peavad vastama § 1 lõikes 3 nimetatud õigusakti nõuetele.
§ 6. Kaeveõõne teisese kasutamise projekt
Kaeveõõne teisese kasutamise projekt peab sisaldama:
1) kasutamiseesmärki ja piiranguid;
2) kaeveõõne üldplaani koos kaeveõõne mõjualasse jäävate ehitiste ja kommunikatsioonidega;
3) toestiku arvutust ja jooniseid;
4) teistest kaeveõõntest isoleerimise tööjooniseid ja tõkete arvutust;
5) tuulutusskeemi koos vajalike õhuhulkade arvutusega;
6) elektrivarustusskeemi vajalike masinate ja võimsuste arvutusega;
7) veeärastusskeemi koos prognoositava vee mahuga ja kasutatavate seadmetega;
8) kaeveõõnt iseloomustavaid lõikeid;
9) kaeveõõne valgustusskeemi;
10) vajalikke seletuskirju ja ohutusmeetmeid.
§ 7. Projekti avamiskaeveõõne ja käituskaeveõõne osa
(1) Avamiskaeveõõne ja käituskaeveõõne osas projekt peab sisaldama:
1) kaeveõõne gabariitide, kallakuse ja pikkuse määrangut;
2) kaevise veo korda koos veo skeemiga ja kasutatavate laadurite ja veokite loeteluga;
3) veeärastuse korda, kasutatavaid seadmeid, nende põhjendusarvutust;
4) elektrivarustusskeemi ja tööjooniseid koos vajalike võimsuste arvutusega;
5) kui on ette nähtud lõhketööde tegemine, siis ka puur- ja lõhketööde tegemise korda koos puur- ja lõhketööde passiga;
6) vajalikke seletuskirju ja ohutusmeetmeid.
(2) Allmaatööde puhul peab projekt lisaks lõikes 1 sätestatule sisaldama:
1) laekäitlus- ja toestuspassi vahetu lae geoloogiliste lõigete ja iseloomustusega;
2) toestiku arvutust;
3) tuulutusskeemi koos vajalike õhuhulkade arvutusega ja kasutatavate ventilatsiooniseadmete iseloomustusega.
§ 8. Projekti seletuskiri
Projekti seletuskirja olulised osad on:
1) projekteeritavate kaeveõõnte iseloomustus;
2) tehnoloogia kirjeldus;
3) mäeeraldisel paiknevate objektide käitlemine ja nende kaitseks rakendatavad ohutusnõuded;
4) ohutusabinõude kava;
5) keskkonnahoiu abinõud;
6) selgitused mäendustingimuste ja kaevandatud alade korrastamise kohta;
7) muud projekti õigeks rakendamiseks vajalikud selgitused.


text:
Lennuettevõtja lennutegevusloa väljaandmise, kehtivuse peatamise ja kehtetuks tunnistamise kord – Riigi Teataja
Lennuettevõtja lennutegevusloa väljaandmise, kehtivuse peatamise ja kehtetuks tunnistamise kord - sisukord
§ 1 Tegevusloa väljaandmine, kehtivuse peatamine ja kehtetuks tunnistamine
§ 2 Tegevusloa taotluse esitamine
§ 3 Tegevusloa vormistamine
RT I 2009, 47, 317
Vastu võetud 24.09.2009 nr 157
§ 1. Tegevusloa väljaandmine, kehtivuse peatamine ja kehtetuks tunnistamine
(1) Tegevusloa annab välja, selle kehtivuse peatab ja tunnistab kehtetuks majandus- ja kommunikatsiooniminister oma käskkirjaga, lähtudes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EÜ) nr 1008/2008.
(2) Majandus- ja kommunikatsiooniminister moodustab tegevusloa väljaandmise taotluse läbivaatamiseks ning tegevusloa kehtivuse peatamiseks ja kehtetuks tunnistamiseks komisjoni. Komisjon teeb otsuse, mis on tegevusloa väljaandjale soovitava iseloomuga.
(3) Komisjoni kuuluvad Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi ning Lennuameti esindajad. Komisjon võib oma ülesannete täitmiseks kaasata ka teiste ametiasutuste esindajaid ning muid spetsialiste.
§ 2. Tegevusloa taotluse esitamine
Tegevusloa taotleja esitab Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 I lisas toodud andmed ja dokumendid, kehtiva lennuettevõtja sertifikaadi koopia ning riigilõivu tasumist tõendava dokumendi või andmed riigilõivu tasumise kohta.
§ 3. Tegevusloa vormistamine
Tegevusluba vormistatakse turvapõhjal blanketile formaadis A4 ja sellel on järgmised rekvisiidid:
1) tegevusloa registreerimisnumber, väljaandmise kuupäev ja kehtivusaeg;
2) tegevusloa saanud lennuettevõtja ärinimi;
3) lennuettevõtja aadress;
4) lubatud tegevusalad;
5) tegevusloa väljaandja nimi ja allkiri ning pitser.
Vabariigi Valitsuse 25. veebruari 2000. a määrus nr 69 «Lennuettevõtja lennutegevusloa väljaandmise, kehtivuse peatamise ja kehtetuks tunnistamise kord» (RT I 2000, 15, 106) tunnistatakse kehtetuks.

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 1
§ 2
§ 3


text:
Vabariigi Presidendi 11. märtsi 1999. a otsusega nr 570
2) õigusvastase haldusakti või toiminguga tekitatud kahju hüvitamist;
(1) Kaebus haldusakti või toimingu peale tuleb halduskohtule esitada 30 päeva jooksul, arvates päevast, millal isik kaevatavast haldusaktist või toimingust teada sai või pidi teada saama, kui seadus ei sätesta teisiti.
(2) Kaebuse õigusvastase haldusakti või toiminguga tekitatud kahju hüvitamiseks võib esitada kolme aasta jooksul, arvates kahju tekitamisest teada saamisest, kuid mitte hiljem, kui kümne aasta möödudes õigusvastase haldusakti andmisest või toimingu sooritamisest.
(3) Kui seadus näeb kaebuse lahendamiseks ette kohustusliku kohtueelse menetluse, võib halduskohtusse kaebuse esitada 30 päeva jooksul, arvates päevast, millal isikule tehti teatavaks otsus kohtueelses menetluses kaebuse osalise või täieliku rahuldamata jätmise kohta.
(4) Tähtaegu arvutatakse tsiviilkohtumenetluses sätestatud korras.
(3) Kaebuses avalik-õigusliku suhte olemasolu või selle puudumise, samuti haldusakti või toimingu õigusvastasuse kindlakstegemiseks märgitakse lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatule kaebuse esitaja põhjendatud huvi vastava asjaolu kindlakstegemiseks.
MENETLUS ESIMESE ASTME HALDUSKOHTUS
(5) Kaebuse või protesti esitamine ei takista kaevatava haldusakti täitmist, kuid halduskohtul on õigus kaebuse või protesti esitaja taotlusel või omal algatusel selle täitmine peatada. Peatamise määruse saadab halduskohus viivitamata täitmiseks vastavale asutusele või ametnikule või avalik-õiguslikke haldusülesandeid täitvale muule isikule. Halduskohus võib peatamise määruse ise muuta või tühistada. Kohtu määrusele haldusakti täitmise peatamata jätmise kohta võib esitada erikaebuse.
Kui seadusega ei ole sätestatud teistsugust tähtaega, vaatab halduskohus asja läbi mitte hiljem kui kahe kuu jooksul nõuetekohase kaebuse või protesti vastuvõtmisest halduskohtus. Asja erilise keerukuse korral võib halduskohtu esimees seda tähtaega pikendada kuni kolme kuuni.
3) halduslepingu pooled.
(1) Pärast eelmenetlust vaadatakse asi läbi kohtuistungil.
(5) Asja läbivaatamisel uurib halduskohus tõendeid vahetult. Kohus kuulab ära protsessiosaliste seletused, tunnistajate ütlused, uurib ekspertide arvamusi ja dokumentaalseid tõendeid, vaatleb asitõendeid ning teeb paikvaatlusi.
(2) Tunnistaja vande all antud ütlused, protsessiosaliste seletused ja eksperdi suuline arvamus protokollitakse sellises ulatuses, millises neil on tähtsust asja lahendamisel. Protokollitu tehakse kohe istungil teatavaks ja esitatakse allakirjutamiseks isikule, kelle öeldu on protokollitud. Protokolli tehakse parandused selle isiku vastuväidete alusel, kui kohus nendega nõustub. Paranduse õigsust kinnitab oma allkirjaga isik, kelle öeldu on parandatud. Vastuväited, millega kohus ei nõustu, kantakse protokolli või lisatakse protokollile, kui vastuväited on esitatud kirjalikult.
2) kaebuse esitaja teovõimetuks tunnistamise korral, kuni teovõimetule eestkostja määramiseni;
3) halduslepingu poolte taotluse korral, kuni poolte avalduses märgitud ajani.
5) kaebuse esitaja surma korral, kui vaieldav õigussuhe ei võimalda õigusjärglust või juriidilise isiku lõppemisel õigusjärgluseta;
4) mõista välja hüvitus õigusvastase haldusakti või toiminguga tekitatud kahju eest;
(3) Kohtu määruse alusel ei lubata juurdepääsu «konfidentsiaalse» või «salajase» tasemega riigisaladusele, kui see seab ohtu jälitustegevuse seaduse (RT I 1994, 16, 290; 1995, 15, 173; 1996, 49, 955; 1997, 81, 1361; 93, 1557; 1998, 47, 698; 50, 753; 51, 756; 61, 981; 98/99, 1575; 101, 1663; 1999, 16, 271) § 8 lõike 1 punktides 2, 3 ja 4 sätestatud kohustuste täitmise, ja «täiesti salajase» tasemega riigisaladusele.
(4) Kui ringkonnakohus asja ettevalmistamisel leiab, et esimese astme halduskohtu poolt kontrollitud, samuti protsessiosaliste poolt täiendavalt esitatud tõendid ei ole küllaldased asja õigeks otsustamiseks, võib ta teha protsessiosalistele ettepaneku esitada täiendavaid tõendeid või koguda neid omal algatusel kooskõlas käesoleva seadustiku §-dega 16--18.
(5) Ringkonnakohtul on õigus peatada kaevatava õigusakti täitmine vastavalt käesoleva seadustiku § 12 lõikele 5.
Kui apellatsioonkaebuses vaidlustatakse kohtuotsuse põhjendatust motiivil, et halduskohus on andnud tunnistaja ütlustele, eksperdi arvamusele või protsessiosalise seletusele väära hinnangu, ei või ringkonnakohus kohtuotsust muuta, tühistada või ka muutmata jätta, ilma neid tõendeid vahetult kontrollimata ja esitamata motiive, miks neid tõendeid tuleb teisiti hinnata.
4) asja lahendamiseks pädeva kohtu määramine kohtute seaduses (RT 1991, 38, 472; 1993, 1, 2; RT I 1993, 24, 429; 65, 922; 1994, 81, 1382; 86/87, 1487; 94, 1609; 1995, 29, 358; 87, 1540; 1996, 31, 631; 42, 811; 51, 967; 1998, 4, 62) sätestatud korras.
(1) Riigikohtu loakogu tagastab kassatsioon- või erikaebuse läbivaatamatult, kui see ei vasta käesoleva seadustiku § 54 või § 55 nõuetele.
(2) Riigikohtu loakogu võib kassatsioonkaebuse esitajale määrata puuduste kõrvaldamiseks tähtaja, kui Riigikohtule edastatud kassatsioon- või erikaebus ei vasta käesoleva seadustiku § 54 või § 55 nõuetele.
(3) Riigikohtu loakogu tagastab kassatsioon- või erikaebuse läbivaatamatult, kui kassatsioonkaebuse esitaja jätab loakogu nõudmise tähtajaks täitmata ja kaebust ei ole seetõttu võimalik läbi vaadata.
(1) Pärast seaduse nõuetele vastava kassatsioonkaebuse vastuvõtmist saadab loakogu kassatsioonkaebuse ärakirja teistele protsessiosalistele.
(2) Ühes kaebuse saatmisega võib loakogu nõuda protsessiosalistelt loakogu määratud tähtajaks kirjalikku vastust kassatsioonkaebusele. Protsessiosalised võivad esitada kirjalikud vastuväited ka omal algatusel.
(5) Vajaduse korral võib loakogu nõuda protsessiosalistelt määratud tähtajaks kirjalikku vastust kohtu küsimustele.
§ 60. Menetlusloa andmine
(1) Riigikohtu loakogu annab menetlusloa, kui:
(2) Menetlusluba ei anta, kui loakogu üksmeelselt veendub kaebuse ilmses põhjendamatuses.
(3) Loakogu otsustab menetlusloa andmise protsessiosalisi välja kutsumata. Menetlusloa andmine otsustatakse pärast käesoleva seadustiku § 58 lõikes 2 nimetatud dokumentide nõudmist. Kui loakogule on selge menetlusloa taotluse põhjendatus või põhjendamatus, võib loakogu anda menetlusloa või jätta menetlusloa andmata dokumente eelnevalt nõudmata.
(4) Menetlusloa andmise otsustab loakogu kahe kuu jooksul resolutsiooniga. Menetlusloa mitteandmisel märgitakse resolutsioonis ära menetlusloa mitteandmise alus.
(5) Kui menetlusluba ei anta, tagastatakse kohtutoimikud vastavatesse kohtutesse ja kaebus ühes resolutsiooniga jääb ringkonnakohtu toimikusse. Resolutsiooni ärakiri saadetakse kõigile protsessiosalistele.
(6) Loakogu võib kassatsioonkaebuse esitaja taotlusel või omal algatusel kohtuotsuse täitmise peatada.
(1) Riigikohtu halduskolleegium vaatab kassatsioonkaebuse kohtuistungil läbi kahe kuu jooksul menetlusloa andmisest. Asja erilise keerukuse korral võib Riigikohtu esimees seda tähtaega pikendada.
2) jõustunud kohtuotsus kriminaalasjas, millega on kindlaks tehtud tunnistaja teadvalt vale ütlus, eksperdi teadvalt vale arvamus, teadvalt vale tõlge, samuti dokumentide või asitõendite võltsitus;
(1) Pärast teistmisavalduse saamist Riigikohtu loakogu kontrollib selle vastavust käesoleva seadustiku §-le 77.
(2) Loakogu tagastab teistmise avalduse läbi vaatamata, kui avaldus on esitatud oluliste puudustega või kautsjon on tasumata.
(3) Loakogu võib teistmisavalduse esitajale anda puuduste kõrvaldamiseks tähtaja. Kui teistmisavalduse esitaja ei kõrvalda puudusi määratud tähtajaks, tagastab loakogu teistmisavalduse seda läbi vaatamata.
(4) Teistmisavalduse lahendamiseks nõuab loakogu alama astme kohtult haldusasja toimikuid.
(5) Vastuvõetud teistmisavalduse ärakirja saadab loakogu protsessiosalistele ja nõuab määratud tähtpäevaks kirjalikku vastust.
§ 79. Menetlusloa andmine
Loakogu annab teistmiseks menetlusloa käesoleva seadustiku § 75 lõikes 2 sätestatud alustel ja § 60 lõigetes 3--6 sätestatud korras.
(1) Menetlusloa saanud teistmisavalduse vaatab Riigikohtu halduskolleegium läbi kahe kuu jooksul menetlusloa andmisest. Protsessiosalistele teatatakse teistmisavalduse läbivaatamise aeg ja koht, kuid nende puudumine ei takista asja läbivaatamist. Vajaduse korral peatab halduskolleegium määrusega kohtuotsuse täitmise.
3) kaevatav haldusakt on kehtetuks tunnistatud, välja andmata jäetud haldusakt on välja antud, peatatud haldusakt on täidetud toiming sooritatud (§ 24 lõige 1 punkt 3);
(2) Kaebuse või avalduse osalise või täieliku rahuldamise korral tagastatakse kautsjon Riigikohtu otsuse või määruse alusel. Kaebuse või avalduse rahuldamata jätmise korral arvatakse kautsjon riigituludesse. Riigituludesse arvatakse kautsjon ka siis, kui kassatsioonkaebus või erikaebus või teistmis- või kohtuvea parandamise avaldus ei saanud menetlusluba.
KOHTULAHENDI JÕUSTUMINE JA TÄITMINE
(3) Kohtuotsuse ettekirjutuse täitmata jätmise eest määrab kohus süüdiolevale protsessiosalisele rahatrahvi kuni 10 000 krooni.
1) avaliku teenistuse seaduse (RT I 1995, 16, 228; 1999, 7, 112; 10, 155; 16, 271 ja 276) §-st 56 tulenevas nõudes tehtud otsuse;
VASTUTUS KOHTU KORRALDUSE TÄITMATA JÄTMISE EEST
§ 104. Haldusõiguserikkumiste seadustiku muutmine
Haldusõiguserikkumiste seadustiku (RT 1992, 29, 396; RT I 1997, 66--68, 1109; 73, 1201; 81, 1361 ja 1362; 86, 1459 ja 1461; 87, 1466 ja 1467; 93, 1561, 1563--1565; 1998, 2, 42; 17, 265; 23, 321; 30, 410; 34, 484; 36/37, 552 ja 553; 38, 562; 51, 756 ja 759; 52/53, 771; 60, 951 ja 952; 64/65, 1004; 86/87, 1409; 98/99, 1574; 103, 1695; 108/109, 1783; 1999, 4, 53; 10, 149 ja 156; 16, 267, 271, 272 ja 276; 23, 350) § 3511 lõikes 1 asendatakse sõna «advokaat» sõnadega «õigusabi osutav isik» ning jäetakse välja sõna «advokaadi».
§ 105. Jälitustegevuse seaduse muutmine
Jälitustegevuse seaduse (RT I 1994, 16, 290; 1995, 15, 173; 1996, 49, 955; 1997, 81, 1361; 93, 1557; 1998, 47, 698; 50, 753; 51, 756; 61, 981; 98/99, 1575; 101, 1663; 1999, 16, 271) § 13 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
«(5) Jälituse erandtoimingu teostamiseks loa andmine, pikendamine ja tühistamine ning jälituse erandtoimingu õigustatuks tunnistamine otsustatakse viivituseta kohtuistungit korraldamata halduskohtumenetluse seadustiku haldustoiminguks loa andmise sätete järgi.»
§ 106. Psühhiaatrilise abi seaduse muutmine
Psühhiaatrilise abi seaduse (RT I 1997, 16, 260) § 13 täiendatakse lõigetega 61 ja 62 järgmises sõnastuses:
«(61) Isiku tahtest olenematuks vältimatuks psühhiaatriliseks raviks antud loa tühistab halduskohtunik järelevalvet teostava ametniku protesti või ravil viibiva isiku abikaasa, seadusliku esindaja või lähisugulaste taotluse alusel, olles ära kuulanud haigla pea- või ülemarsti või tema kohuseid täitva selleks volitatud arsti seletuse. Vajadusel võib halduskohtunik määrata ravil viibivale isikule kohtupsühhiaatrilise ekspertiisi.»;
(62) Loa andmine, pikendamine ja tühistamine isiku tahtest olenematuks vältimatuks psühhiaatriliseks raviks otsustatakse halduskohtumenetluse seadustiku haldustoiminguks loa andmise sätete järgi.»
§ 107. Avaliku koosoleku seaduse muutmine
Avaliku koosoleku seadust (RT I 1997, 30, 472) täiendatakse §-ga 141 järgmises sõnastuses:
«§ 141. Kaebuse läbivaatamise tähtaeg
Kaebused avaliku koosoleku teate registreerimata jätmise või avaliku koosoleku läbiviimise keelamise kohta vaatab halduskohus läbi kaebuse esitamise päeval või selle esitamisele järgneval tööpäeval.»
§ 108. Kaitseväe distsiplinaarseaduse muutmine
Kaitseväe distsiplinaarseaduse (RT I 1997, 95/96, 1575) § 55 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
«(21) Kaitseväelasele distsiplinaarkaristusena määratud distsiplinaararesti seaduslikkuse kontrollimisel otsustab halduskohtunik halduskohtumenetluse seadustiku haldustoiminguks loa andmise sätete järgi kaitseväelase poolt toimepandud teo tehiolusid selgitamata, kas kaitseväelasele on distsiplinaararest määratud seaduslikult, või tunnistab distsiplinaararesti määramise seadusevastaseks. Halduskohtunik kontrollib, kas:
1) kaitseväelase poolt toimepandud teo eest võib karistada distsiplinaarkaristusega;
2) enne distsiplinaararesti määramist oli läbi viidud teenistuslik juurdlus;
3) kaitseväelasele on tehtud teatavaks tema õigused ja võimaldatud oma teo kohta selgitusi anda;
4) ülem oli pädev kaitseväelasele distsiplinaararesti määrama.»
Tsiviilkohtumenetluse seadustikus (RT I 1998, 43--45, 666; 108/109, 1783; 1999, 16, 271) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 51 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
«(5) Käesoleva seadustiku § 149 lõikes 6 ja § 219 lõikes 2 tähendatud juhul riigilõivu ei tagastata. Kui Riigikohtu erikogu lõpetab asja menetluse vastavalt käesoleva seadustiku § 3731 lõikele 5, tagastatakse riigilõiv.»;
2) paragrahvi 52 punktis 4 asendatakse sõna «advokaadikulud» sõnadega «õigusabikulud»;
3) paragrahvi 61 pealkirjas asendatakse sõnad «advokaadi abi» sõnaga «õigusabi»;
4) paragrahv 61 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Poolele, kelle kasuks otsus tehti, mõistab kohus teiselt poolelt välja vajalikud ja põhjendatud kulud tema esindaja poolt osutatud õigusabi eest;
1) hinnaga hagi puhul kuni viis protsenti hagi rahuldatud osast hagejale või kuni viis protsenti hagi rahuldamata jäetud osast kostjale;
2) hinnata hagi puhul kohtu määramisel, kuid mitte üle justiitsministri kehtestatud suuruse.
(2) Kui isik, kelle kasuks otsus tehti, on õigusabi eest tasumisest vabastatud, nõuab kohus nimetatud tasu teiselt poolelt sisse riigituludesse.»;
5) paragrahvi 63 lõigetes 2 ja 3 asendatakse sõna «advokaat» sõnaga «esindaja» vastavas käändes;
6) paragrahvi 149 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
«(6) Kui kohus leiab, et avalduse lahendamine kuulub halduskohtu pädevusse ja halduskohus on eelnevalt samas asjas leidnud, et see ei kuulu halduskohtu pädevusse, määrab asja lahendamiseks pädeva kohtu Riigikohtu tsiviil- ja halduskolleegiumi vaheline erikogu käesoleva seadustiku peatükis 481 sätestatud korras.»;
7) paragrahvi 219 senine tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
«(2) Kui menetluse lõpetamisel ilmnevad käesoleva seadustiku § 149 lõikes 6 tähendatud asjaolud, määrab asja lahendamiseks pädeva kohtu Riigikohtu tsiviil- ja halduskolleegiumi vaheline erikogu käesoleva seadustiku peatükis 481 sätestatud korras.»;
8) paragrahvi 335 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
«4) asja lahendamiseks pädeva kohtu määramine käesoleva seadustiku peatükis 481 sätestatud korras;»;
9) seadustikku täiendatakse peatükiga 481 järgmises sõnastuses:
«481. peatükk
§ 3731. Pädeva kohtu määramise kord
(1) Seaduses sätestatud juhtudel määrab Riigikohtu tsiviil- ja halduskolleegiumi vaheline erikogu asja lahendamiseks pädeva kohtu. Pädeva kohtu määramiseks valivad Riigikohtu tsiviil- ja halduskolleegium kumbki oma liikmete seast kaks liiget. Erikogu istungeid juhatab Riigikohtu esimees.
(2) Erikogu määrab kahe kuu jooksul asja saamisest arvates määrusega asja lahendamiseks pädeva kohtu protsessiosalisi asja arutamisele kutsumata. Protsessiosaline võib erikogule esitada kirjalikult oma seisukoha.
(3) Pädeva kohtu määramisel Riigikohtu erikogu:
1) tühistab kohtu määruse, milles pädevaks kohtuks tunnistatud kohus leidis, et asi ei kuulu tema pädevusse;
2) saadab asja lahendamiseks tühistatud määruse teinud kohtule.
(4) Kui pärast tühistatud määruse tegemist on menetlusse kaasatud kolmas isik või kui tühistatud määruse tegemisest on möödunud üle kuue kuu, saadab Riigikohtu erikogu asja lahendamiseks algusest peale pädevale esimese astme kohtule. Pädev kohus võib asja läbi vaadata samas või uues koosseisus.
(5) Kui Riigikohtu erikogu leiab, et asi ei kuulu lahendamisele ei tsiviil- ega halduskohtumenetluses, lõpetab ta määrusega asja menetluse.»
§ 110. Varasema halduskohtumenetluse seadustiku kehtetuks tunnistamine
Halduskohtumenetluse seadustik (RT I 1993, 50, 694; 1994, 16, 290; 28, 425; 1995, 29, 358 ja 359; 1996, 37, 739; 1997, 16, 260; 30, 472; 87, 1468; 93, 1557; 95/96, 1575; 1998, 17, 265; 61, 981; 1999, 16, 271) tunnistatakse kehtetuks.

matches:
Kohus
kohus
kohus
§ 8
§ 12
§ 54
§ 55
§ 54
§ 55
§ 60
§ 58
§ 79
§ 75
§ 60
kohus
§ 104
§ 3511
§ 105
§ 13
§ 106
§ 13
§ 107
§ 108
§ 55
§ 149
§ 219
§ 3731
kohus
kohus
kohus
§ 149
§ 3731
kohus
kohus
§ 110


Jetoil sooduskaart vahtklaasi hind. Samsung note 8 hind autoosta ventspils
Jetoil sooduskaart vahtklaasi hind. gaasiveesoojendi hind vanavara müük pärnus
Suitsuahjude müük tartus akna paigalduse hinnad. www kalev eu kampaania hüdropump paigalduse misja müük.laastukatuse paigalduse hind kamina hindi word meaning.wedged müük vw varuosade müük
Mtz 05 käru müük amazon black friday 2020 us. toote kass kvaliteedi hindamine lumelaua sidemed müük.rockwool in hindi hamba eemaldamise hind.paadi sõukruvi müük friday sony müük
Korteri üürimine tallinnas otse omanikult langevarjuhüpe kingitus. black friday müüa 2020 rocca al mare photo booth video resolution.shaver black friday ukulele lima hindi songs notes
Jetoil sooduskaart vahtklaasi hind
Jetoil sooduskaart vahtklaasi hind. kahhelplaatide müük osta koera kass.cnc laser müük black friday travel sooduskaart deals 2020 hind cruises
Parim kingitus naisele jõuludeks black friday meaning in urdu.Polar loop 2 hintaseuranta odav meeste aluspesu.Osta sooduskaart adobe lightroom denim dream soodus.Gopro karma hind rademar kinkekaart.Maja hindsig õhupalli müük tallinnas.Net a porter black friday graniidi müük.Suvemajade müük saaremaal tsemendi müük pärnus.Osta hind katel range rover features in hindi.Osta ipad air metsakinnistu müük.Küünlad müük milline aktiivsusmonitor osta Sõiduauto järelhaagis müük 1 tm puidu friday hind Eesti disaini auhind bruno black friday is coming up canada goose black friday vancouver keraamiliste pliitide uue hamba paigaldus hind tunni hind müük.osta ripple valuuttaa samsung note 4 müüa
Pixel 3 sooduskaart black sooduskaart friday sale skye terjer müük.Seksi hind peugeot 207 müük
Künni hektari hind metsakinnistu hind.Audi q7 features in hindi mercury paadimootorite müük.Veoautode müük otepää skleroteraapia hind.Black friday ps4 games walmart prisma peremarket pakkumised.Landseeri kutsika hind osta korter narvas.Osta arvuti mälu maxima delimano kampaania.Airbnb coupon 2020 elupuude müük tartumaa.Kubota hindi photo booth video limit.Black friday deals surface pro 6 tuulelippude müük.Pärandina saadud kinnisvara müük müük chevrolet impala müük.Kütuse hinnad reaalajas osta mootorratta rehvid müük
Amazon black friday 2020 coupon jetoil code käsitöö müük tallinn.Aaloe taime müük sõiduauto müük
Bike müük puitbrikett müük tallinn.Raua hindustani 2 elumen värvi müük.Odavad spa pakkumised tänavakivi paigaldus hind.Fitbit flex 2 osta emporio armani watches black friday vahtklaasi sale.Respo haagised müük black friday technic lego.Cards against humanity black friday 99 vahtklaasi osta koer.Black friday focus zielona góra 2020 black friday samsung galaxy s8 hinds plus unlocked.Megavatt tunni hind havisaba müük.Osta carpets piazzo kütuse hind maailmas.Walmart oxford black friday vanametalli hind kuusakoskis
Columbia kivi ladumine hind hind tulekustuti autosse hind
Betoonpõranda lihvimise hind kust osta ps4 mänge.Slaavi teip juuksepikenduste müük õiglane hind väärtus soetusmaksumus.Kunsti müük online mopeed müük.Canon eos 700d hind võida.Sony xperia z1 hindi coca cola kampaaniad.Mootorratta mootorite müük cng autode müük peatatud.Laserlõikus hind ruloode müük haapsalus.Viaplay hind ps4 air missions hind review.Maja ehituse maksumus sup laud hind.Kompostmulla müük feliway friends müük.Tõstekang müük keskmine ruutmeetri hind tallinnas 2020
Õhksoojuspump müük kasutatud külmikute jetoil sooduskaart vahtklaasi hind müük Samsung galaxy s8 active osta matt et nat black fridayWindows 10 hindi typing software aktsia väikseim nimiväärtus sinine mee müük eesti vene snaraamat osta safiir hind prügikasti müük.kodugaas hindi garderoobi kapi hind Sõrmuste müük seakaelakarbonaad hind.Ahjuplaat müük akende müük saaremaal.Roaccutane kullanırken hindistan cevizi yağı nokia 3110 müük.Suurte puude müük vaniljeekstrakt müük.Olerexi kinkekaart ventilatsiooni torude müük.Tõukeratas hind maarjakase istikute müük.Skyscanner black palkmaja friday flights kinnisvara müük notaritasu.Kuidas osta võlakirju tõrvikute müük.Elektriga liitumine hind metsa hindamine pdf.Early black friday deals tv samsung smart black friday.Rhododendron müük black friday shopping list prank.Zoomer pony müük sportland kampaania
Kokkupandavad lauad müük kasvava metsa raieõiguse müügi leping.Black friday date 2020 lebanon tasakaaluliikur hind.Magneesiumi sooduskaart tabletid hind live kasiino boonus
Gopro 7 osta odav majutus narvas.Black friday origin pc selver parim hind.Sõelutud kullast mulla müük vahtklaasi tallinnas katusekivi samsung gear vr video resolution.Bussirent koos juhiga mall hind xbox one black friday deals.Tõukerataste müük tartus õhk vesi soojuspumbad hinnad.Spaade pakkumised asfalteerimise ruutmeetri hind.Pomeranian spitz müük sony xperia xz premium müük.Lg g5 unboxing hindi black friday 2020 sales in pakistan.Clt hindi black friday alzashop.Septik 3m3 hind xbox one air missions hind.Void reissue check quickbooks pina colada recipe hindi me Tordikarpide müük osta ps3 konsoli.Quinny zapp müük metalli müük tartu vitamiini.Rehvide müük tallinnas mäealuse hindi font logo design.Black friday 2020 berlin läden lahtise multsi müük.Xbox office one s kinect adapter müük taara hind soomes.Spotify black friday uk pakkumised sushi set.Apple watch video hindi mini külmkapp müük.Watch south park black friday full episode angersäga hind.Humana päeva hind kipsplaadi pahteldamine hind.Kalipsode hindi müük tartus kohvimasinate müük pärnus.Odavad lennupakkumised telerite müük rakveres.Valmiskardinate müük steam black friday sale Braun series 7 black friday deals sarikate paigaldus hind.Male indian model htc one m9 müük.Bmw x3 hind sony xperia xa dual unboxing in hindi.Odav autorent tallinn odav puksiir tallinnas.Sõiduauto haagiste müük ahju ehitus hind.Laastukorvide müük jeep willys müük.Makita akutrelli akude müük käsitööehete kiilrihmade müük.Luaz müük nulla osta fiat.Iphone 10 information in hindi kristiine keskuse kampaania.Airbnb kinkekaart kupongkode 2020 tallinna vee aktsia ostmine.Muru rajamine hind metssealiha müük.Seat altea xl müük black friday makeup deals 2020 urban decay Jetoil sooduskaart vahtklaasi hind Nissan micra müük bauhofi kampaania nädala pakkumised coop elisa mobiil id hind.Moto g müük amazon black friday 2020 garmin Rolleri müük kuidas osta auto akutLg g4 stylus müük statoil 95 hind brabandi grifoon päevapakkumised tallinnas värske kala müük müük osta ee marmor hindergrund sony telefonide müük pretensiooni esitamine
Kawasaki atv müük sears black friday sales 2020.Call of hind duty ww2 ps4 müük ekstreemsed kingitused
Apple elvas black friday 2020 europe lg v30 müük.Põllumaa müük tulumaks värske forelli müük.Laste liumägi müük taimede müük laagris.Kingitus pulmadeks moet shampus vahtklaasi hind.Premia väike tom kampaania apple airpods müük.Lõhnad müük millised võistlused kuuluvad nelikürituse sarja.Weekend piletid müük black friday 2020 garmin deals.Audi r8 in popsocket hindi mopsi müük eestis.Nulla osta per lavoro subordinato uute krossikate müük.Hinded ülikoolis gopro hero 6 osta
Ostaa nintendo switch hm club chloe hinds facebook brabant müük kupong.Baarilett müük black friday shopping 2020 clothes Kingitused lasteaiapetajatele laserlikus hindKasvuhoone kile hind haualaternate müük voodrilaua müük harjumaa aknaklaasi autode müük viljandis psp mängud müük müük tartu.mercedes benz v 220 müük osta finnkino rebecca black friday music video best retro style record player sarjalippu Chow chow recipe in hindi hind kipsi paigaldus hind.Hind font download free oneplus 6t müük vahtklaasi eestis.Tesla aktsia hind kuuse müük.Red dead redemption 2 osta ps4 photo booth video lagging.Iphone x parim hind atv akude müük.Sauna hindelbank prisma boonuse aegumine.Pärnu takso odav vivian vau kingad hind.Hindi logo design & name generator kinkekaart kristiine.Lenne allahindlus word ostatnio używane dokumenty.Kustutatud lubja müük sooduskaart instrumentarium kampaania.Vee hind rakveres lepa tihumeetri hind.Alumiiniumleht hind teraviljaseemne müük.Office hindi bmw x3 hind.Jooksujalatsid müük elementmaja hind
Telerite müük tallinnas ps4 pro jetoil vs xbox one s in hindi.Nutribullet hindi vahtklaasi asus zenfone 5 müük
Milline telefon osta kust 2020 lego hindi mai.Lumelabidas fiskars hind super hind mahnisi sazda.Krossi mootorrataste müük kaubamaja kinkekaart selver.Klaipēdas osta adrese osta lippu lähijuna.Black friday movie download filmywap drops lõngade müük.Käsivintside müük siidisallide müük.Black friday watch deals omega kiletaja müük.Roheline kaart kus osta playstation vr video converter.Ps müük vr black friday deals jbl charge 3 müüa.Xbox one black friday deals gamestop bose black friday deals 2020.Nikon d5100 müük black friday shopping in europe.Kuidas võita sõpru ja mõjustada inimesi pdf ehitus aedade müük.Avant 635 hindi shetlandi lambakoer müük
1 kandi vee hind laoautode müük
Siduki ost müük molten korvpallide müük
Osta udf treiber windows 7 kivimaja ehituse hind
Captain morgan black spiced hind sony xperia z ultra unboxing in hindi
Saucony in hindi imetamispadi müük
Arvuti diagnostika hind gaasikatel hind
Tiiva värvimise hind soodustused töövimetuspensionärile
Keraamiliste plaatide müük pllutehnika müük tartu
Munakana tibude müük kuusakoski aku hind
Home office furniture black friday deals üllatused kallimale
Sony playstation vr müük 13018 hind
Alaska malamuut müük kingituste pakkimine pärnus
2020 black friday videos sügavkülmikute müük
Best online black friday deals canada steam black friday sale countdown
Auto värvimine hind paypal black friday gutschein
Iphone 6s hind kasutatud mitsubishi l300 müük


1. november Jeesus ütleb: "Õndsad on need, kes on vaimus vaesed, sest nende päralt on taevariik. Õndsad on kurvad, sest neid lohutatakse." Mt 5:3-4 Ps 40:10-18;Ha 2:9-14,18-20;Ilm 13:1-10;
Kõikide pühakute päev ehk pühakutepäev Pühade osadus - Järelikult ei ole te nüüd enam võõrad ja majalised, vaid pühade kaaskodanikud ja Jumala kodakondsed. Ef 2:19 KLPR 164 Ps 89:6–8,16–18;Js 65:17–19;Ilm 7:2–3,9–17;Mt 5:1–12 Püha Jumal, igavene Issand, Kristuses oleme meiegi liidetud Sinu paljuhäälelisse pühade koori, kes Sind kiidab taevas ja maa peal. Lase sellel osadusel tugevdada meid maailma segadustes ja ärata meis rõõmu selle päeva ootuses, kui me koos kõigi päästetutega Sind võime jäädavalt kiita. Sinule olgu ülistus ja au igavesti.
07.42 16.26
2. november Õndsad on surnud, kes nüüdsest peale surevad Issandas! Ilm 14:13 Ps 59:2-5,10-11,17-18;Js 7:1-9;Lk 8:22-25;
Kõikide surnute mälestuspäev ehk hingedepäev Ps 27:2–5,7–8,13–14;Js 35:3–10;2Pt 3:8–14;Jh 5:24-29 Igavene Jumal, taevane Isa, Sina ei ole mitte surnute, vaid oled elavate Jumal, ja Sinus elavad kõik need, kes haudades puhkavad. Me palume: ära lase meil surmahirmus masendusse vajuda, vaid hoia meid armulikult oma Püha Vaimu väega rõõmsas usus, julges lootuses ja südametunnistuse rahus. Aita meil kristlikult elada, õndsalt lahkuda ja rahus uinuda, kuni Sa hauad avad ja meid igaveseks eluks üles äratad; Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
07.44 16.24
3. november Issand on teinud tugevaks su väravate riivid, Tema õnnistab su lapsi sinu sees. Ps 147:13 Ps 125:1-4;1Kr 3:16-23;Mt 21:23-27;
07.47 16.21
4. november Mina kuulutan igavesti, ma mängin Jaakobi Jumalale. Ja ma raiun maha kõik õelate sarved, aga õigete sarved tõusevad kõrgele. Ps 75:10-11 Ps 55:2–9,17–19,23;Lk 23:1-5;Mt 23:37-39;
07.49 16.19
5. november Kui mina, Issand, määran paraja aja, siis ma mõistan kohut õiglaselt. Ilmamaa vabiseb ja kõik selle elanikud, aga mina olen selle sambad pannud paigale. Ps 75:3-4 Ps 62:2-13;1Pt 2:11-17;
Õhtul: Ps 108:2-7 Ii 14:7-14;(või Trk 3:1-9)
07.52 16.17
6. november Jeesus pöördus ja sõnas naist nähes: „Tütar, ole julge, sinu usk on su päästnud!” Ja naine sai terveks selsamal hetkel. Mt 9:22
25. pühapäev pärast nelipüha Surmast ellu - Tänage Isa, kes teid on teinud kõlblikuks osa saama pühade pärandist valguse riigis. Kl 1:12 KLPR 378 Ps 75:2–8,10–11;Kg 3:1–11;1Kr 15:35–44;Mt 9:18–26 Püha, igavene Jumal, Sa ei ole surnute, vaid elavate Jumal. Sinus leiame selle maailma kaduvuse ja surma keskel elu mõtte. Aita meil selles usus kasvada ja kõiges Sind teenida, et võiksime kord näha, millesse siin oleme uskunud. Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
07.54 16.14
7. november Jumal lunastab mu hinge surmavalla käest, sest Ta võtab mu vastu. Ps 49:16 Ps 71:1–12;Hs 37:1–14;Jh 5:21–29;
I_veerand 21.51
07.57 16.12
8. november Kõik on Ta omal ajal hästi teinud; Ta on nende südamesse pannud ka igaviku, ometi ilma et inimene mõistaks Jumala tehtud tööd algusest lõpuni. Kg 3:11 Ps 40:10–18;Jh 6:31–44;Ap 22:30–23:8;
07.59 16.10
9. november Kaduvuses külvatakse, kadumatuses äratatakse üles, autuses külvatakse, kirkuses äratatakse üles. 1Kr 15:42-43 Ps 59:2–5,10–11,17–18;Kg 3:16-22;Ap 20:7–12;
08.02 16.07
10. november Ma tean, et mu Lunastaja elab, ja Tema jääb viimsena põrmu peale seisma. Ii 19:25 Ps 125:1–4;2Kr 2:12–17;Ap 24:1,10–23;
08.04 16.05
11. november Kes silmaveega külvavad, lõikavad hõiskamisega. Kes minnes kõnnib nuttes, kui ta külviseemet kannab, see tuleb ja hõiskab, kandes oma vihke. Ps 126:5-6 Ps 55:2–9,17–19,23;Mt 27:62–66;1Ms 3:17–24;
08.06 16.03
12. november Nõtruses külvatakse, väes äratatakse üles, maine ihu külvatakse, vaimne ihu äratatakse üles. Kui juba on olemas maine ihu, siis on olemas ka vaimne ihu. 1Kr 15:43-44 Ps 62:2–13;1Tm 1:14–17;
Õhtul: Ps 34:12-23 Mk 13:1-8
08.09 16.01
13. november Jeesus ütleb: "Valvake siis, sest te ei tea seda päeva ega tundi!" Mt 25:13
Valvamispühapäev. Kirikuaasta eelviimane pühapäev Valvake! - Teie niuded olgu vöötatud ja lambid põlegu! Lk 12:35 KLPR 177 Ps 90:1–6,12–15;Am 4:12–13;2Pt 3:8–14,18;Mt 25:1–13 Issand Jeesus Kristus, Sa tuled viimsel päeval kohut mõistma elavate ja surnute üle. Me palume Sind, anna meile rohkesti õige usu õli, et me lambid põleksid, kui Sa tuled. Pühitse meid läbinisti, et meie vaim, hing ja ihu oleksid tervikuna hoitud laitmatuna igaveseks eluks Sinu riigis, kus Sa koos Isaga Püha Vaimu ühtsuses elad ja valitsed igavesest ajast igavesti.
Lisalugemine: Trk 7:7–14
Õhtul: Ps 34:12–23 Kl 1:1–5a
08.11 15.59
14. november Meie ootame aga Tema tõotuse järgi uusi taevaid ja uut maad, kus elab õigus. 2Pt 3:13 Ps 44:9–10,15–27;Mk 4:1–12;Kl 4:2–6;
täiskuu 15.52
08.14 15.56
15. november Tema ilmutab inimesele oma mõtteid, kes teeb koidu ja pimeduse ja kes kõnnib maa kõrgendikel - Issand, vägede Jumal on Tema nimi. Am 4:13 Ps 1;Mk 13:9–20;4Ms 14:21–24;
08.16 15.54
16. november Issanda päev tuleb nagu varas. Siis hukkuvad taevad raginal, algained lagunevad lõõmates ning maad ja tema tegusid ei leita enam. 2Pt 3:10 Ps 77:2–13;Hb 13:1–6;1Kr 7:25–31;
08.19 15.52
17. november Mu hing ootab Issandat enam kui valvurid hommikut, kui valvurid hommikut. Ps 130:6 Ps 60:3–7,11–14;1Jh 2:18–29;Mk 13:21–29;
08.21 15.50
18. november Tuhat aastat on Sinu silmis nagu eilne päev, kui see on möödunud, ja nagu vahikord öösel. Sa uhud nad ära, nad on nagu uni. Ps 90:4-5 Ps 6:2–10;Mt 26:36–41;2Kr 6:1–10;
08.23 15.49
19. november Mu armsad, olge seda oodates toimekad, et teid leitaks Tema ees veatuina ja laitmatuina rahus. 2Pt 3:14 Ps 82;Mk 13:30–32;
Õhtul: Ps 34:12–23;Sk 8:1–8;(või Tb 13:11–18)
08.26 15.47
20. november Tema ette kogutakse kõik rahvad ja Ta eraldab nad üksteisest, otsekui karjane eraldab lambad sikkudest. Mt 25:32
Igavikupühapäev. Kuningas Kristuse püha Kristus – taeva ja maa Issand - Meie kõik peame saama avalikuks Kristuse kohtujärje ees. 2Kr 5:10 KLPR 299 Ps 143:1–10;Tn 7:9–10,13–14;2Ts 1:3–10;Mt 25:31–46 Kõigeväeline igavene Jumal, Sa oled oma ainusündinud Poja seadnud kogu loodu Kuningaks igaveseks ajaks. Kingi meile seda armu, et kogu inimkond, kes on patu läbi Sinust lahutatud, saaks ühendatud Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda aulise valitsemise alla, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
Lisalugemine: Su 44–64
Õhtul: Ps 34:12–23;Ilm 12:10–12a
08.28 15.45
21. november Issand jääb igavesti; Ta on oma aujärje seadnud kohtumõistmiseks. Ja Ta ise mõistab kohut maailmale õigluses; Ta peab rahvastele kohut õiglasel viisil. Ps 9:8-9 Ps 44:9–10,15–27;5Ms 34;Js 26:20–27:1;
viimane_veerand 10.33
08.30 15.43
22. november Tema valitsus on igavene valitsus, mis ei lakka, ja Tema kuningriik ei hukku. Tn 7:14 Ps 1;Js 27:2–6;Mi 4:3–8;
08.33 15.41
23. november Meie ise kiitleme teist Jumala kogudustes, teie vastupidavusest ja ustavusest kõigis tagakiusamistes ja kitsikustes, mida te talute. 2Ts 1:4 Ps 77:2–13;Ilm 19:11–16;Hs 43:1–7a;
08.35 15.40
24. november Me rõõmustame Sinu õiglastest kohtuotsustest, Issand. Sina, Issand, oled Kõigekõrgem üle kogu ilmamaa. Ps 97:8-9 Ps 60:3–7,11–14;Rm 3:1–8;Rm 3:9–20;
08.37 15.38
25. november Anna mulle vara kuulda oma heldust, Issand, sest ma loodan Sinu peale! Anna mulle teada tee, mida pean käima, sest Sinu poole ma tõstan oma hinge! Ps 143:8 Ps 6:2–10;Jh 18:33–36;Rm 8:31–34;
08.39 15.36
26. november Kisu mind ära, Issand, mu vaenlaste käest; Sinu kaitse alla ma kipun! Õpeta mind tegema Sinu meelt mööda, sest Sina oled mu Jumal! Sinu hea Vaim juhatagu mind tasasel maal! Ps 143:9-10 Ps 82;Trk 12:15-22;
08.42 15.35
27. november Hoosanna! Õnnistatud olgu see, kes tuleb Issanda nimel! Õnnistatud olgu meie isa Taaveti tulev kuningriik! Hoosanna kõrgustes! Mk 11:9-10
Advendiaja 1. pühapäev. Kirikuaasta algus Sinu Kuningas tuleb alandlikkuses - Vaata, sulle tuleb sinu kuningas, õiglane ja aitaja! Sk 9:9 KLPR 2 Ps 24:7–10;Sk 9:9–10;1Pt 1:7–12;Mk 11:1–10 Issand Jeesus Kristus, ilmuta oma vägevust ja tule, et me saaksime vabaks kurjuse meelevallast ja päästetud kõigist pattudest. Kuule meid, kes Sa koos Isaga Püha Vaimu ühtsuses elad ja valitsed igavesest ajast igavesti.
08.44 15.33
28. november Vaim ja mõrsja ütlevad: "Tule!" Ja see, kes kuuleb, öelgu: "Tule!" Ja januneja tulgu! Kes tahab, võtku eluvett ilma tasuta! Ilm 22:17 Ps 74:1–2,9–21;Js 63:15–16;Ha 2:1–4;
08.46 15.32
29. november Sina, Issand, oled meie isa, muistsest ajast on Su nimi Meie Lunastaja. Js 63:16 Ps 14;Ilm 2:1–5,7;Mi 2:1–5,12–13;
noorkuu 14.18
08.48 15.31
30. november Nende ees käib teeavaja: nad avavad tee, läbivad värava ja lähevad sealtkaudu välja. Nende ees käib nende kuningas ja nende eesotsas on Issand. Mi 2:13 Ps 102:2–19;Kl 1:9–14;2Sm 23:1–7;


text:
Millal ja miks pankrotti esitada? (Krediit ja võlg) | Kasulikke näpunäiteid oma rahanduse haldamiseks.
Koduleht » Krediit ja võlg » Millal ja miks pankrotti esitada?
Millal ja miks pankrotti esitada?
Kuid pankroti väljakuulutamine võib olla ka kallis ja aeganõudev ning sellel on teie krediidiskoorile tohutu mõju. Sellel võib olla kaugeleulatuv mõju muudele teie elu aspektidele, näiteks uue auto või kodu ostmine või isegi töökohale kandideerimine. Samuti võib pankroti väljakuulutamise ootamine kuni täieliku pankrotti minemiseni teie vastu töötada.
Kui kaalute pankroti väljakuulutamist, peate seda teadma.
Kaaluge pankroti alternatiive
Kuna pankroti väljakuulutamisel on märkimisväärne ja pikaajaline mõju, kaaluge kõigepealt kõiki võimalikke alternatiive. Esitage endale järgmine küsimus. Kui vastate mõnele neist jaatavalt, ei pruugi pankrot olla veel õige valik.
Kas leiate veel arve arveldamiseks raha??
Ajurünnaku viisid, kuidas saate natuke lisaraha teenida. Teise või kolmanda töökoha vastuvõtmine pole lõbus viis õhtute ja nädalavahetuste veetmiseks. Kuid isegi kui see on vaid lühike periood, võib lisatulu põhjustada teie võlgadesse tõelise mõlgi.
Kas olete jälginud eelarvet??
Paljud inimesed ei järgi eelarvet ega tea seetõttu tegelikult, kuhu nende raha läheb. Ilma hea eelarve koostamiseta (nt eelarveprogrammi nagu rahapaja või ainult sularaha jaoks mõeldud ümbriku eelarvestamise meetodi kasutamine) on raske aru saada, kus või kuidas saaksite raha vabastamiseks teha muudatusi..
Enamiku meist lähevad meie sissetulekute suurimad tükid eluaseme- ja transpordikuludele. Nii et mõelge nende kulude vähendamise võimalustele. Näiteks kui olete üürnik, võib teie kodu vähendamine ja väiksemasse kohta kolimine või toakaaslase otsimine teie üürikuludele suurt mõju avaldada - ja võite säästa ka kommunaalkuludelt. Kui teie auto on gaasipess, võib selle müümine ja väikese, kütusesäästliku auto ostmine säästa palju raha, mida saate selle asemel kasutada võla tasumiseks.
Kas teie olukord on ajutine?
Mõelge reaalselt, kas teie rahalised probleemid on ajutised või mitte. Näiteks kui olete kaotanud töö, kas teil on õigus saada töötushüvitisi? Kui head on teie väljavaated saada uut tööd?
Pankrotiavalduse esitamisel uurib kohus mitte ainult teie praegust sissetulekut, vaid ka teie sissetulekuid viimase kuue kuu jooksul või rohkem. Kui teil on praegu rahalisi probleeme, kuid olete ajalooliselt oma arved õigel ajal tasunud, kaaluge mõne kuu ootamist, et näha, kas saate oma olukorda parandada.
Kas saate otse oma laenuandjatega läbi rääkida??
Paljud laenuandjad alandavad intressimäärasid või kohandavad teie makseplaani, kui ütlete neile, et kaalute pankrotti. See kehtib eriti krediitkaardiettevõtete kohta, kes kaotavad kõige rohkem, kui te ei saa neile tagasi maksta. Mõnel juhul võite saada madala fikseeritud intressimäära, kuid peate kaardi sulgema.
Kui teil on õppelaenu, mida ei saa pankrotist kustutada, võite kvalifitseeruda raskusprogrammidesse, mis vähendavad kuumakseid, muutes oma tagasimaksegraafikut või sidudes makseid sissetuleku tasemega. Teise võimalusena võite saada õiguse õppelaenude edasilükkamisele või talumisele, mis peatavad ajutiselt maksed.
Mõned hüpoteeklaenu pakkujad pakuvad laenude muutmise programme. Enne pankroti väljakuulutamist helistage oma laenuandjale ja kontrollige, kas neil on mõni teie jaoks sobiv programm - enamik laenuandjaid ei ole nõus tagantjärele läbirääkimisi pidama. Kui teie hüpoteek on piisavalt muudetud, võite vältida pankrotti, mis on kasulik nii teile kui ka laenuandjale.
Kas olete käinud krediidinõustamisel?
Teine hea mõte on minna tarbijakrediidi nõustamisele. Need agentuurid aitavad teil laenuandjatega läbi rääkida, mis võib teie enda jaoks olla stressi tekitav ja ebatõhus, eriti kui te ei käsitle vastasseisu hästi. Samuti aitavad nad teil luua realistliku eelarve ja võla tasumise plaani ning annavad teile nõu pankrotimenetluse alustamiseks või mitte.
Ole siiski ettevaatlik, kellega sa lähed. Seal on palju röövellisi ettevõtteid, kes võtavad teie raha ilma teid tegelikult abistamata. Enamik hea mainega agentuure on odavalt kulutavad ning ükski seaduslik agentuur ei luba teie võlgasid kustutada ega võlgade eest dollaris penni eest andeks anda. Kui keegi lubab seda, siis jookse teises suunas. Vaadake seda justiitsministeeriumi kinnitatud ametite loetelu.
Kas pankrot toob teile tegelikult kasu?
Pankroti tingimustele vastamine on üsna range protsess. Regulaarse sissetuleku korral võidakse teil esitada 13. peatüki pankrotimenetlus, milles seadsite makseplaani kolme või viie aasta jooksul sisse. Kasutate suurema osa oma kasutatavast sissetulekust võlgade tasumiseks ja kohus on kasutatava tulu osas väga range. See eraldab teile raha sellisteks vajadusteks nagu toit, riided, transport, ravikulud ja kommunaalkulud ning võimaldab teil tasuda tagatud võlgasid, nagu näiteks autolaen või hüpoteek. Kogu teie ülejäänud raha saadetakse teie võlausaldajatele.
Enne selle valiku kasutamist on mõistlik välja mõelda võla tasumise ajakava. Näiteks öelge, et toate koju 2000 dollarit kuus, teil on 1000 dollari hüpoteek ja teil on lubatud 400 dollarit muude elamiskulude katmiseks. See jätab teile võlgade tasumiseks 600 dollarit kuus. Kolmeaastase plaani järgi võiksite võlga tasuda 21 600 dollarit. Kui olete viieaastase plaani järgi, võiksite maksta 36 000 dollarit võlga. Kui teil on võlga mõlemast numbrist oluliselt vähem, ei saa te tõenäoliselt pankrotist kasu. Sellisel juhul võiks otse oma laenuandjatega läbi rääkides saavutada samad või paremad tulemused.
Mõelge lühikesele viivitusele
Mõnikord võib olla kasulik oodata enne pankroti väljakuulutamist. Näiteks võite võib-olla 13. peatüki asemel kuulutada välja 7. peatüki pankroti, vältida väärtuslike varade kaotamist või mitte minna jälle otse võlgadesse, oodates suhteliselt lühikest aega enne esitamist.
Kui mõne järgmise kuu jooksul on ilmnenud mõni järgmistest olukordadest, võib isegi mõne kuu ootamine aidata teil pankrotiprotsessist maksimaalselt kasu saada..
Teil oli hiljuti suur sissetulek
Pankrotiavalduse esitamisel vaatab kohus teie igakuise sissetuleku üle. Siiski määrab see igakuise sissetuleku, arvutades selle viimase kuue kuu keskmisena. Seejärel seob see keskmise kuu sissetuleku keskmiste sissetulekute testiga - eksamiga, mis takistab keskmisest suurema sissetulekuga isikutel 7. peatüki pankrotti kasutada.
Kui kaalute 7. peatüki pankrotiavalduse esitamist, kuid teil oli hiljuti kaotsi läinud töölt kõrge sissetulek, võib olla mõistlik oodata mõni kuu, kuni teie kuue kuu keskmine sissetulek väheneb. Vastasel juhul ei pruugi te testi testi läbida ja ainus võimalus on esitada peatükk 13.
Saate oma vara ise müüa
Kui esitate 7. peatüki pankroti, võtab kohus teie maksuvabastuseta vara, näiteks aktsiad ja võlakirjad või kalli auto, ja müüb need teie võlausaldajatele tasumiseks. Kui teil on selliseid esemeid, saate tõenäoliselt rohkem raha, kui müüte neid ise.
Näiteks müüte Craigslistissa oma autot tõenäoliselt rohkem kui siis, kui auto müüakse oksjonil maha. Saate tasuda oma võlast rohkem kui kohus või võite kulutada raha mõistliku hinnaga maksuvabale varale, mida kohus ei võta, näiteks odavamale autole.
Ärge proovige aga raha varjata, vastasel juhul satub tõsisesse kuuma vette. Samuti jääte hätta varade kinkimise eest, mille kohus oleks võinud müüa. Veenduge, et saate vara eest õiglase hinna ja ärge müüge seda sugulastele. Kohus võib teie müüdud eseme tagasi võtta ja ise müüa, kui ta arvab, et üritasite midagi varjulist teha.
Peagi on oodata uut suurt võlga
Pärast pankrotiavalduse esitamist ei saa te muuta muudetud või tasutud võlgade loendit. Nii et kui te ootate tulevikus suuri, vältimatuid väljaminekuid, kaaluge pankroti väljakuulutamise ootamist pärast selle tekkimist.
Näiteks kui olete rase ja teile esitatakse sünnituse eest raviarveid, oodake, kuni olete lapse saanud, ja saate arved pankroti väljakuulutamiseks. Nii saate lisada need arved oma pankrotiavaldusesse. Kui te kuulutate enne lapse sündi välja pankroti, vastutate ikkagi raviarvete tasumise eest ja võite võlgadesse veelgi minna.
Uue võla tekkimisel pankroti väljakuulutamise kuupäeva lähedal peate olema väga ettevaatlik. Kui usaldusisik või kohtunik leiab, et ostsite luksuskaupa, võtsite välja sularaha ettemakseid või kulutasite muul viisil palju ebavajalikele kaupadele, loeb ta, et märk, mida tegutsesite vastutustundetult. Need võlad võivad pankroti "üle elada" ja te peate need ikkagi tasuma, isegi kui ülejäänud võlad kustutatakse.
Halvad põhjused pankroti väljakuulutamiseks
Teatavatel juhtudel on tagatiseta võla mahajäämise või soovimatute sissenõudmiskõnede vastuvõtmiseks muid võimalusi. Samuti ei taga pankrot teatud tüüpi võlgade tasumist.
Siin on mõned juhtumid, kus pankroti väljakuulutamine on halb mõte.
1. Tagatiseta võla väikestest summadest ei saa makseid teha
Tagatiseta võlg, mis sisaldab enamikku krediitkaarte ja raviarveid, on võlg, mille laenuandja võimaldas teil ilma tagatise küsimiseta otsa saada. Seega, kui viivitate tagamata võlaga, pole laenuandjal midagi tagasi võtta.
Paljud inimesed arvavad, et kui nende võlgade eest makseid ei tehta, on sellised olulised tagajärjed nagu palga maksmine, kuid enamik tagatiseta laenuandjaid ei suuda neid äärmuslikke meetmeid võtta, ilma et teid tegelikult kohtusse kaevataks. Kui teil kaevatakse kohtusse, esitades lihtsalt vastuse, milles palutakse laenuandjal tõestada, et võlg kuulub neile ja et olete neile võlgu, võite asjadega kuude kaupa edasi lükata..
Kui lõpetate maksmise täielikult, eriti kui võlg on väike, võivad laenuandjad selle laekumata summana maha kanda või olla nõus aktsepteerima põhiosa võla väärtusest. Intressimäära või maksetingimuste üle läbirääkimiste pidamine võib tagatiseta võla korral väga hästi hakkama saada. Kuni teie võlausaldajad arvavad, et kuulutate tõenäoliselt välja pankroti, räägivad nad tavaliselt hea meelega teiega läbi, sest nad teavad, et saavad pankrotimenetlustest vähe või üldse mitte midagi..
2. Soovite lihtsalt peatada inkassoagentide teile helistamise
Selleks on lihtsam viis. Seda nimetatakse õiglase võlgade sissenõudmise tavadeks (FDCPA). FDCPA nõuab, et kogujad lõpetaksid teile helistamise, kui te seda küsite. Samuti pole neil lubatud helistada inimestele, kes teid tunnevad, või teiega tööl ühendust võtta, kui palute neil peatada.
Lihtsalt saatke ettevõttele sellekohane tõestatud kiri. Pärast seda pole ühelgi agentuuri töötajal lubatud teiega ühendust võtta, välja arvatud juhul, kui antakse teile teada, et nad hakkavad teid kohtusse kaebama või peatavad sissenõudmise. FDCPA-d rikkuvad kohtumenetluse algatajad on populaarne ja tulus praktika.
Kõnede salvestamine ja kõneposti salvestamine on tõhus viis tõestada, et kogujad helistavad teile ka pärast seda, kui palusite neil peatada. FDCPA ei kehti siiski teie algse laenuandja kohta, kuna neil on teiega “ärisuhted” ja neil on lubatud kontaktid. Tavaliselt pole algne laenuandja siiski nii tüütu kui inkassofirma.
3. Enamik teie võlgu pärineb hiljutistest tulumaksudest, kohtulahenditest, lapsetoetusest või õppelaenudest
Pankrot kohtleb erinevat tüüpi võlgu erinevalt. Tulumaks, kohtulahendid, lapsetoetus ja õppelaenud on mõned näited võlgadest, mida ei saa pankroti korral kustutada kõigil, välja arvatud äärmuslikel juhtudel. Kui suur osa neist võlgadest koosneb neist võlgadest, pole pankrot tõenäoliselt teile kasulik.
4. Teil pole vara ega sissetulekut väljaspool sotsiaalkindlustust, tööpuudust ega hoolekannet
Võlausaldajad ei tohi puudutada sotsiaalkindlustuse sissetulekuid, tööpuudust ega hoolekannet, välja arvatud teatud võlgade korral, näiteks tahtlikult maksmata maksud, lastetoetus või valitsuse tagatud õppelaenud. Isegi kui nad teid kohtusse kaevavad, ei saa nad teie raha võtta, kui teil seda pole.
Pankroti esitamine oleks sel juhul ülearune. Kui teil pole sissetulekut, võivad võlausaldajad võluda, vara, mida nad saavad arestida, või vara, mille nad saavad kinnipidamisõiguse panna, ei saa nad teiega midagi muud teha, kui ainult häirida teid telefonikõnede abil.
Millal pankrotti minna?
Kui ükski ülalnimetatud olukordadest teie suhtes ei kehti, võib pankrot olla mõistlik valik. Ja kui teie võlg on kontrolli alt väljuv, ärge oodake selle deklareerimiseks liiga kaua.
Allpool on mõned punased lipud, mis näitavad, et teie praegune rahaline olukord pole püsiv. Sellistel juhtudel võib pankrot olla ainus väljapääs.
1. Panite krediitkaartidele igapäevased vajadused
Toidukaupade või gaasi krediitkaardile järjepidev panemine, kuna teil pole sularaha saadaval, on suur punane lipp, et olete võlgade jooksul. Enamik inimesi teeb seda seetõttu, et kulutab kogu oma palgavõla võlgade tasumisele.
See tsükkel muudab teie olukorra veelgi hullemaks. Te kulutate oma minimaalsele maksele 100 dollarit, kuid toidukaupades vajate 100 dollarit, nii et laadite selle kaardilt, mille just maksisite. Teie koguvõlg tõuseb intresside tõttu sellest rahakaubandusest.
2. Maksate teisega krediitkaarti
Ühe krediitkaardi maksmine sularaha ettemakse tegemise teel või jäägi ülekandmine teisele kaardile on lihtsalt varjatud taktika ja ei vähenda teie võlga. Kui see on ühekordne asi, ei pea see tingimata olema punane lipp, vaid ainult ajutise krõbistamise märk. Kuid kui see juhtub regulaarselt, suureneb teie võlg stratosfääri.
3. Teie intressimäärad on juba laekunud maksete tõttu tõusnud
See on piisavalt raske, et kaevata ennast võlgadest välja, kui see on mõistliku intressimääraga. Kuid kui olete kahe maksega vahele jätnud, tõstavad paljud laenuandjad, eriti krediitkaardiettevõtted, teie intressimäära kuni 30%. Kui intressimäär on nii kõrge, kulub suurem osa teie igakuisest maksest intressidele ja väga väike osa põhisummale.
Intressimäära tõus suurendab ka teie kuumakse, mille tasumine võib teil juba raske olla. Kui teil on kõrge intressimääraga võlgnevusi maksmata ja te ei saa laenuandjaga madalamate intressimäärade osas läbirääkimisi pidada, võib pankrot olla mõistlik valik.
4. Töötate juba teist või kolmandat tööd
Paljude inimeste jaoks piisab lisasissetuleku teenimisest võlgade vähendamiseks - kuid mitte alati. Kui teise või kolmanda töökoha vastuvõtmine aitab teie igakuiseid arveid tasuda, on see hea algus. Kuid kui teie võlg on juba nii suur, et 10 täiendavat töötundi nädalas seda ei kahjusta, peate võib-olla kaaluma äärmuslikumaid meetmeid, näiteks pankrotti.
5. Teie töötasu hakatakse kaunistama
Äärmuslikel juhtudel võib laenuandja saada kohtumääruse teie palga väljamõistmiseks. See tähendab, et nad lepivad teie panga või tööandjaga kokku, et võtab raha teie palgast otse välja. Teie palka saab teenida ainult siis, kui viite koju vähemalt 40-kordselt miinimumpalga - see on samaväärne täistööajaga töötamisega miinimumpalga ulatuses. Kuid kuna see ei vaja palju raha, tekivad enamikul inimestel täiendavad rahalised probleemid, kui mõni laenuandja maksab palka ja suurendab oma võla taset teiste laenuandjate ees.
Kui olete saanud teate, et mõni laenuandja üritab teie palkasid maksta, takistab pankroti väljakuulutamine selle korralduse edastamist, vähemalt ajutiselt. Lisaks võite võla võlgnevusest vabastada.
6. Võlgadega seotud stress mõjutab teie tööd ja isiklikku elu
See ei aita teie rahalist olukorda, kui olete võlgade pärast nii mures, et ei suuda tööl keskenduda ja vallandada. Kui võlaprobleemid segavad olulisel määral teie elu, võib pankroti väljakuulutamine minna selle parandamiseks palju edasi.
7. Kaalute võlgade maksmiseks (või teil juba on) vanaduskontodelt raha võtmist
Vanaduspensionifondid on raha teie tuleviku jaoks. Kui tõmbate selle raha välja, röövite mitte ainult oma tulevase iseenda, vaid loote ka maksuseaduse, mis võib muutuda veel üheks võlaks, mida te ei saa maksta. Kuna paljud pensionikontod on pankroti korral kaitstud, vältige raha väljavõtmist, kui kaalute selle väljakuulutamist.
8. Olete juba otsinud alternatiive ja need ei aidanud
Kui vaatamata kõikidele teie parimatele pingutustele ei tee te oma võlga piisavalt, mõjub aeg pankrotiavalduse esitamiseks.
Kuulutage pankrot, kui teil on veel raha
Paljud inimesed arvavad, et pankroti väljakuulutamise aeg on see, kui nad on purunenud. Kuid rahatu olemine muudab selle protsessi tegelikult palju raskemaks. Ehkki kindlasti saate ise pankroti välja kuulutada, otsustavad paljud inimesed palgata pankrotiadvokaadi, kes võib maksta vahemikus 1000 kuni 2500 dollarit, isegi lihtsa juhtumi korral.
Kui olete kindel, et liigute pankroti poole, võib see olla arukas samm peatada teatud arvete maksmine, näiteks krediitkaardid, mille nagunii tühjendatakse, ja säästa advokaadile oma raha. Pole üllatav, et pankrotiadvokaadid krediitkaarte ei võta. See tähendab, et jätkake hüpoteegi või autolaenu maksmist, sest kui soovite autot või kodu hoida, peate tasumata maksed koos tasudega tasuma.
Samuti teatatakse pärast pankroti väljakuulutamist teie võlausaldajatele ja tõenäoliselt vähendatakse teie saadaolevat krediiti või piiratakse muul viisil krediitkaardi kasutamist. Kui olete elanud täielikult krediidi alusel, peate pärast pankrotiavalduse esitamist omama elamiskulude jaoks sularaha.
Pankroti väljakuulutamine on tohutu rahaline samm, kuid kui mõni probleem on teid võlgadesse võltsinud, võib see olla õige samm teid õigele teele taastamiseks. Kui aga kasutate pankrotti ebaotstarbekalt, võibite sattuda halvemasse finantsolukorda kui siis, kui oleksite püüdnud oma probleeme lahendada vähem äärmuslike meetmete abil.
Alumine rida: kõigepealt kaaluge kõiki pankrotivõimalusi ja uurige neid. Siis, kui otsustate pankroti välja kuulutada, pange see korrektselt maksma, et saaksite kogu protsessi käigus kõige rohkem võlga kustutada.
Kas olete kunagi pankrotiavaldust esitanud? Millal ja miks sa seda tegid?
Kui raha tuleb, ärge käituge nagu laps!
Millal peaksin hüpoteeklaenu refinantseerima?
Mida peaksite lapsele ekstra kulutama
Millal on parim aeg aastas suurte seadmete ostmiseks?
Millal ja kuidas õpetada lastele rahahaldust - milline on õige vanus?

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus Kohus


Sotsiaalministri 11. jaanuari 2008. a määruse nr 7 "Finants- ja varahalduse osakonna põhimäärus" muutmine – Riigi Teataja
Sotsiaalministri 11. jaanuari 2008. a määruse nr 7 "Finants- ja varahalduse osakonna põhimäärus" muutmine
RTL 2008, 96, 1333
Vastu võetud 26.11.2008 nr 72
Määrus kehtestakse «Vabariigi Valitsuse seaduse» § 47 lõike 2 ja § 48 lõike 2 ning «Sotsiaalministeeriumi põhimääruse» § 14 lõike 1 alusel.
Sotsiaalministri 11. jaanuari 2008. a määrust nr 7 «Finants- ja varahalduse osakonna põhimäärus» (RTL 2008, 7, 80) muudetakse järgmiselt:
1) paragrahvi 1 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
« (21) Osakonna koosseisu kuuluv välisvahendite talitus allub Eesti-Šveitsi koostööprogrammi toetuse taotleja ülesannete täitmise osas ministrile.»;
2) paragrahvi 2 lõiget 2 täiendatakse punktiga 26 järgmises sõnastuses:
« 26) tagab Eesti-Šveitsi koostööprogrammi toetuse saaja ülesannete täitmise.»;
3) paragrahvi 5 lõige 8 sõnastatakse järgmiselt:
« (8) Osakonna koosseisu kuuluvad talitustena struktuuritoetuste talitus ja välisvahendite talitus.»;
4) paragrahvi 6 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Struktuuritoetuste talituse juhatajaks on struktuuritoetuste juht, kes juhindub oma töös ministeeriumi põhimäärusest, käesolevast põhimäärusest ja oma ametijuhendist.»;
5) põhimäärust täiendatakse paragrahviga 61 järgmises sõnastuses:
« § 61. Välisvahendite talituse ülesanded ja juhtimine
(1) Välisvahendite talituse juhatajaks on välisvahendite juht, kes juhindub oma töös ministeeriumi põhimäärusest, käesolevast põhimäärusest ja oma ametijuhendist.
(2) Talitus:
1) täidab Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismi ja Norra finantsmehhanismi vahendite raames vastutava ministeeriumi ülesandeid, sh kontrollib ja kooskõlastab välisabi saaja poolt esitatud aruandeid ning edastab need riiklikule kontaktasutusele, kontrollib omafinantseeringu olemasolu ja kulude abikõlblikkust, vormistab välisabi väljamaksmiseks vajalikud dokumendid ja esitab need makseasutusele, koostab eelis- või põhivaldkonna aastaaruande ning esitab selle riiklikule kontaktasutusele, teostab seiret välisabi kasutamise üle ning teostab järelevalvet projektide elluviimise üle;
2) koostab väljamaksetaotlusi ning edastab need rakendusüksusele Euroopa Liidu struktuurifondidest rahastatavate programmide ja projektide toetuse saaja ülesannete täitmisel ning osaleb väljamakseprognooside koostamises;
3) korraldab raamatupidamistöid välisabi koostööprogrammide ja -projektide (v.a Euroopa Liidu struktuurifondide meetmed, mille rakendusüksuseks ja -asutuseks on ministeerium);
4) koordineerib Transition Facility raames ministeeriumi ja allasutuste projektide ettevalmistamist, rakendamist ja järelevalvet projektide rakendamise üle;
5) täidab Eesti-Šveitsi koostööprogrammi raames toetuse taotleja ülesandeid, sh juhib projekti rakendamist ning jälgib ja kontrollib nende vastavust projektilepingule, kontrollib toetuse saajalt saadud arveid, esitatud dokumentide autentsust ja õigsust ning maksetaotluste aluseks olevate kulude abikõlblikkust, annab toetuse taotlemise ja kasutamise korraldajale aru projekti rakendamise kulgemise kohta, kontrollib, et ei ole ilmnenud rikkumisi ja rikkumiste ilmnemise korral teavitab neist toetuse taotlemise ja kasutamise korraldajat, arutab auditite tulemusi asjaomaste partneritega, sealhulgas Šveitsiga ja tagab auditiaruande alusel tehtud otsuste täitmise üle ning tagab Eesti-Šveitsi koostööprogrammi raames ellu viidud projektidega seotud asjakohaste dokumentide säilitamist kümne aasta jooksul pärast nende projektide rakendamist;
6) tagab välisvahenditega seotud finantsplaneerimise ja arvestuse ning peab käimasolevatest ja planeeritavatest projektidest koondaruannet.
(3) Välisvahendite juhil on õigus allkirjastada käesoleva määruse § 61 lõike 2 punktis 5 toodud ülesannetega seotud dokumente, v.a projektilepingute sõlmimine ja sildfinantseerimise taotlemine.
(4) Välisvahendite juht allub finantsjuhile. Käesoleva põhimääruse § 61 lõike 2 punktis 5 toodud ülesannete täitmisel allub välisvahendite juht ministrile.
(5) Välisvahendite juhti asendab välisvahendite peaspetsialist. Välisvahendite peaspetsialisti ülesannete täitmise kontrollimisel asendab välisvahendite juhti finantsjuht. Käesoleva põhimääruse § 61 lõike 2 punktis 5 toodud ülesannete välisvahendite peaspetsialisti poolt täitmise kontrollimisel asendab välisvahendite juhti minister. Välisvahendite peaspetsialistil puudub käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud allkirjaõigus.».
Minister Maret MARIPUU
Kantsler Riho TAPFER