text:
Protokoll Johann Rupsi võlanõudmiste üleandmisest
Et Et s_nimi sg.nom. eesti Johann Johann s_nimi sg.nom. eesti Rups Rups s_nimi sg.nom. eesti Pangodist Pangodist s_nimi sg.nom. eesti üle üle adv eesti Kogokonna Kogokonna s_nimi sg.nom. eesti Kohto kohus s sg.gen. eesti om olema v pers.ind.pr.sg.3. eesti oma oma pron sg.gen. eesti lubaga eesti lännu minema v nud. eesti nimelt nimelt adv eesti ; kirjavahemärk """" kirjavahemärk Et Et s_nimi sg.nom. eesti tema tema pron sg.nom. eesti om olema v pers.ind.pr.sg.3. eesti enne enne adp eesti oma oma pron sg.gen. eesti oksjoni oksjon s sg.gen. eesti kiik kiik s sg.nom. eesti oma oma pron sg.gen. eesti ära ära v eesti kirjutetu eesti kraami kraam s sg.gen. eesti ära ära v eesti paotanu paota=nu s sg.nom. eesti arvata arvama v inf. eesti 19 19 number rbl rbl lüh. eesti eest eest adp eesti ; kirjavahemärk ja ja s_nimi sg.nom. eesti mitte mitte adv eesti oma oma pron sg.gen. eesti võlga võlg s sg.part. eesti võlgnikutele eesti ära ära v eesti ei ei modadv eesti massa maksma v inf.neg. eesti ! kirjavahemärk
ja ja s_nimi sg.nom. eesti tema tema pron sg.gen. eesti käest käest adp eesti mitte mitte adv eesti tema tema pron sg.gen. eesti võlgnikude eesti võlga võlg s sg.part. eesti kuiki eesti moodo eesti kätte käsi s sg.ill. eesti ei ei modadv eesti saa saama v pers.imp.pr.sg.2.neg. eesti . kirjavahemärk
ja ja s_nimi sg.nom. eesti ega ega konj eesti kõrd kord s sg.nom. eesti kohto kohus s eesti vasta vastama v pers.imp.pr.sg.2. eesti ajap ajama v pers.ind.pr.sg.3. eesti ! kirjavahemärk
saap saama v pers.ind.pr.sg.3. eesti selle see pron sg.gen. eesti kogokonna kogu_kond s sg.gen. eesti kohto kohus s eesti poolt poolt adp eesti otsuses otsus s sg.in. eesti tettus eesti ! kirjavahemärk
Et Et s_nimi sg.nom. eesti Kogokonna Kogokonna s_nimi sg.nom. eesti kohus kohus s_nimi sg.nom. eesti mitte mitte adv eesti Soldat soldat s sg.nom. eesti Johann Johann s_nimi sg.nom. eesti Rupsi Rups s_nimi sg.gen. eesti ei ei modadv eesti jõvva eesti valitseda valitsema v inf. eesti saap saama v pers.ind.pr.sg.3. eesti . kirjavahemärk
Johann Johann s_nimi sg.nom. eesti Rups Rups s_nimi sg.nom. eesti Keiserliko Keiserliko s_nimi sg.nom. eesti II II num eesti Tarto Tarto s_nimi sg.nom. eesti Kihelkonna Kihelkonna s_nimi sg.nom. eesti kohto kohus s eesti käsu käsk s sg.gen. eesti pääl peal adp eesti Keiserliko Keiserliko s_nimi sg.nom. eesti Tarto Tarto s_nimi sg.nom. eesti Silla Silla s_nimi sg.nom. eesti kohto kohus s eesti kätte käsi s sg.ill. eesti antus antud adj sg.in. eesti ! kirjavahemärk
et et konj eesti Keiserlik keiserlik adj sg.nom. eesti Kohus Kohus s_nimi sg.nom. eesti Johann Johann s_nimi sg.nom. eesti Rupsi Rups s_nimi sg.gen. eesti käest käsi s sg.el. eesti 15 15 number rbl rbl lüh. eesti Bertha Bertha s_nimi sg.nom. eesti Lillberg Lillberg s_nimi sg.nom. eesti hääs eesti sisse sisse adv eesti nõvvas eesti ! kirjavahemärk
nink ning konj eesti saas eesti see see pron sg.nom. eesti Brottocoll Brottocoll s_nimi sg.nom. eesti ka ka adv eesti keiserliko eesti Tarto Tarto s_nimi sg.nom. eesti Silla Silla s_nimi sg.nom. eesti kohto kohus s eesti kiik kiik s sg.nom. eesti väga väga adv eesti alandliko eesti palvega palve s sg.kom. eesti ära ära v eesti saates saatma v neg. eesti . kirjavahemärk

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus Kohus kohus


Maavara kaevandamisloa taotluse vorm, kaevandamisloa taotlusele, seletuskirjale ja graafilisele lisale esitatavad täpsustatud nõuded, kaevandamisloa andmise, muutmise ja ümberregistreerimise menetlustoimingute tähtajad ja kaevandamisloa vorm - sisukord
1 KAEVANDAMISLOA TAOTLUS
§ 1 Taotlusele esitatavad täpsustatud nõuded
§ 2 Taotluse seletuskirjale esitatavad täpsustatud nõuded
§ 3 Graafilisele lisale esitatavad täpsustatud nõuded
2 KAEVANDAMISLOA ANDMISE, MUUTMISE JA ÜMBERREGISTREERIMISE MENETLUSTOIMINGUTE TÄHTAJAD
§ 4 Kaevandamisloa andmise menetlustoimingute tähtajad
§ 5 Kaevandamisloa väljastamise tähtaeg
§ 6 Kaevandamisloa muutmise menetlustoimingute tähtajad
§ 7 Kaevandamisloa ümberregistreerimise menetlustoimingute tähtajad
3 KAEVANDAMISLOA VORM
§ 8 Kaevandamisloa vorm
28.07.2010 RT I 2010, 53, 345 06.08.2010
Määrus kehtestatakse «Maapõueseaduse» § 27 lõike 5, § 28 lõike 7 ja § 35 lõike 3 alusel.
1. peatükk KAEVANDAMISLOA TAOTLUS
§ 1. Taotlusele esitatavad täpsustatud nõuded
(1) Kaevandamisloa taotluse (edaspidi taotlus) koostamisel lähtutakse «Maapõueseaduse» §-des 27 ja 28 sätestatust ja sellest määrusest.
(2) Taotlus koosneb täidetud taotluse vormist, mis on esitatud selle määruse lisas 1, seletuskirjast ja graafilisest osast. Taotlusele lisatakse lisaks «Maapõueseaduse» § 27 lõigetes 1 ja 31 nimetatud dokumentidele:
[RT I 2010, 53, 345 - jõust. 06.08.2010]
1) maavara varude kinnitamise dokumendi ärakiri;
2) «Maapõueseaduse» § 33 lõikes 1 loetletud juhtudel kaitse-, sise- või kultuuriministri nõusolek;
(3) Taotlus tuleb loa andjale esitada paberil viies eksemplaris ja elektrooniliselt.
(4) Taotlusele märgitakse pindalad 0,01 ha täpsusega. Maavarade kogused esitatakse jooksva aasta alguse seisuga tuhandete tonnide või tuhandete kuupmeetrite täpsusega.
§ 2. Taotluse seletuskirjale esitatavad täpsustatud nõuded
Taotluse seletuskiri peab lisaks «Maapõueseaduse» § 27 lõikes 2 sätestatud andmetele sisaldama:
1) mäeeraldise saamise põhjendust, milles peab olema märgitud mäeeraldise kasutamise eesmärk ja maavara kasutusalad;
2) mäeeraldise maa-ala ja selle lähiümbruse kirjeldust. Kirjeldus peab sisaldama andmeid katastriüksuste, maakasutuse, hoonestuse, kommunikatsioonide ja piirangualade kohta;
3) maardla geoloogilist ja hüdrogeoloogilist lühiiseloomustust;
4) taotletava mäeeraldise piirides oleva maavara kvantiteedi ja kvaliteedi iseloomustust;
5) kaevandamise käigus eemaldatava mulla kogust, selle ladustamise ja kasutamise kirjeldust;
6) mäeeraldise piiride ja sügavuse põhjendust koos kaevandamisele kuuluva varu määranguga.
§ 3. Graafilisele lisale esitatavad täpsustatud nõuded
(1) Mäeeraldise teenindusmaa plaani (edaspidi plaan) mõõtkava ei tohi olla väiksem kui 1:2000. Suurte pindalade korral on kooskõlastatult kaevandamisloa andjaga lubatud kasutada väiksemat mõõtkava, kuid mitte alla 1:10 000.
(2) Plaanile kantakse lisaks «Maapõueseaduse» § 27 lõikes 3 nõutavatele andmetele ka riikliku ja kohaliku geodeetilise võrgu punktid.
(3) Plaanile kantakse lisaks Eestis kasutatavatele topograafilistele leppemärkidele järgmised andmed kasutades järgmisi leppemärke:
1) mäeeraldise piir – pidev must joon, mille kõrvale on seespool piiri tõmmatud punane joon;
2) mäeeraldise teenindusmaa piir – pidev must joon, mille kõrvale on seespool piiri tõmmatud kollane joon;
3) maavalduse piir – pidev roheline joon;
4) põhjavee tase – geoloogilise uuringuga määratud mäetööde-eelne põhjavee tase tähistatakse pideva helesinise joonega ja põhjavee eeldatav tase pärast maavara ammendamist katkendliku helesinise joonega;
5) maavara aktiivse tarbevaru kontuur – pidev sinine joon;
6) maavara lamami samakõrgusjooned – pidevad sinised jooned, iga joon tähistatakse kõrguse näitajaga;
7) kaitsetervikud – pidev punane joon, mis on kaks korda kitsam kui mäeeraldise piiri tähistav joon.
(4) Kui mäeeraldise ja mäeeraldise teenindusmaa piirid kattuvad, tõmmatakse punane joon mäeeraldise piirjoont tähistavast mustast joonest sissepoole ja kollane joon väljapoole.
(5) Kui mäeeraldise, mäeeraldise teenindusmaa ja varude piirid kattuvad, tähistatakse mäeeraldise ja mäeeraldise teenindusmaa piirid vastavalt lõikele 3, ning varusid tähistav sinine joon tõmmatakse mäeeraldist tähistavast punasest joonest sissepoole.
(6) Plaani ülemisse paremasse nurka tuleb jätta vaba ruum loa andmise kohta märke tegemiseks. Plaani vabale osale kantakse:
1) mäeeraldise ja mäeeraldise teenindusmaa piiripunktide koordinaatide tabel;
2) plaani koostanud ettevõtja nimetus ning töö tegija nimi, kvalifikatsioon, allkiri ja kuupäev.
2. peatükk KAEVANDAMISLOA ANDMISE, MUUTMISE JA ÜMBERREGISTREERIMISE MENETLUSTOIMINGUTE TÄHTAJAD
§ 4. Kaevandamisloa andmise menetlustoimingute tähtajad
(1) Kaevandamisloa taotluse menetlemine toimub vastavalt «Maapõueseaduse» §-dele 28–33.
(2) Kaevandamisloa taotlus registreeritakse esitamise järjekorras.
(3) Loa andja teatab kahe nädala jooksul kaevandamisloa taotlemise teate avaldamisest kirjalikult kaevandamisloa taotlemisest kõigile kinnisasja omanikele, kelle kinnisasja piirides kaevandamisluba taotleti.
(4) Loa andja peab teavitama keskkonnaregistri volitatud töötlejat kaevandamisloa taotlusest, lisades teatele loa taotluse graafilise lisa elektroonilisel kujul või paberil.
(5) Eesti Maavarade Komisjon ja kavandatava kaevandamiskoha kohalik omavalitsusüksus teatavad «Maapõueseaduse» § 28 lõike 3 kohaselt loa andjale kirjalikult oma arvamuse esitatud kaevandamisloa taotluse kohta kahe kuu jooksul taotluse neile edastamise päevast arvates. Enampakkumise korraldamise ja keskkonnamõju hindamise korral annab Eesti Maavarade Komisjon oma arvamuse pärast enampakkumise tulemuse selgumist või keskkonnamõju hindamise aruande kinnitamist.
(6) Keskkonnaministeerium teeb otsuse kaevandamisloa andmise või andmisest keeldumise kohta kahe kuu jooksul Eesti Maavarade Komisjoni otsuse tegemisest. Kui kohalik omavalitsus on keeldunud nõusoleku andmisest, teeb Keskkonnaministeerium otsuse kaevandamisloa andmise või andmisest keeldumise kohta 10 päeva jooksul Vabariigi Valitsuse seisukoha saamisest.
(7) Keskkonnaamet saadab taotluse Eesti Maavarade Komisjonile kahe nädala jooksul kohaliku omavalitsuse seisukoha ning avaliku kuulutamise tulemusel esitatud seisukohtade saamisest arvates.
(8) Keskkonnaamet teeb otsuse kohaliku tähtsusega maardlasse kaevandamisloa andmise või andmisest keeldumise kohta kahe kuu jooksul Eesti Maavarade Komisjoni otsuse tegemisest.
§ 5. Kaevandamisloa väljastamise tähtaeg
(1) Kaevandamisluba koostatakse kolmes eksemplaris. Loa andja saadab loa kaevandamisloa omanikule ja loa koopia vastavalt kas Keskkonnaministeeriumile või Keskkonnaametile 15 päeva jooksul kaevandamisloa allakirjutamisest.
(2) Loa koopia saadetakse keskkonnaregistri volitatud töötlejale, mäeeraldise teenindusmaa asukoha kohalikule omavalitsusüksusele ja Tehnilise Järelevalve Inspektsioonile 30 päeva jooksul loa allakirjutamisest. Tehnilise Järelevalve Inspektsioonile saadetavale loa koopiale lisatakse loa taotluse koopia.
(3) Kui kaevandamisloa taotleja ei ole taotluses käsitletud mäeeraldise piires oleva maavara kaevandamiseks vajaliku riigi- või munitsipaalomandisse kuuluva kinnisasja omanik või puudub kinnisasja omaniku ja kaevandamisloa taotleja vahel kokkulepe kinnisasja või selle osa kaevandamiseks kasutada andmise kohta, väljastatakse luba pärast kinnisasja kasutamise õiguse tekkimist.
§ 6. Kaevandamisloa muutmise menetlustoimingute tähtajad
Kaevandamisloa muutmise menetluses kohaldatakse samu menetlustähtaegu kui kaevandamisloa andmise menetluses, arvestades «Maapõueseadusest» tulenevaid erisusi.
§ 7. Kaevandamisloa ümberregistreerimise menetlustoimingute tähtajad
Loa andja teeb kaevandamisloa ümberregistreerimise otsuse 30 päeva jooksul «Maapõueseaduse» § 44 nõuetele vastava ümberregistreerimistaotluse saamisest.
3. peatükk KAEVANDAMISLOA VORM
§ 8. Kaevandamisloa vorm
(1) Kaevandamisluba vormistatakse määruse lisas 2 esitatud vormi kohaselt.
(2) Loa lahutamatuks osaks on mäeeraldise plaan ja geoloogilised läbilõiked nii elektroonilisel kujul kui paberil. Kui nõutav on kaevandamisjäätmekava esitamine, on kaevandamisjäätmekava loa lahutamatu osa.
(3) Loa koostamisel kantakse mäeeraldise plaani ülemisse paremasse nurka loa andja nimetus ning loa registreerimisnumber ja loa andmise kuupäev. Nimetatud märge ning mäeeraldise läbilõigete jooniste lehed kinnitatakse loa andnud asutuse pitseriga.
(4) Kaevandamisloa lahtrisse «Täiendavad tingimused» märgitakse nõuded, mis seatakse maapõue kaitse ja maavaravarude ratsionaalse kasutamise tagamiseks ning inimese tervisele, varale ja keskkonnale kaevandamisest ja kaevandamisjäätmete käitlemisest tuleneva kahjuliku mõju vähendamiseks.
(5) Kaevandamisloale märgitakse pindalad 0,01 ha täpsusega. Maavarade kogused märgitakse loale jooksva aasta alguse seisuga tuhandete tonnide või tuhandete kuupmeetrite täpsusega.


Viljandi Spordikooli põhimäärus – Riigi Teataja
Viljandi Spordikooli põhimäärus
Viljandi Spordikooli põhimäärus - sisukord
2 TEGEVUSPIIRKOND, TEGEVUSE EESMÄRGID JA ÜLESANDED
§ 4 Spordikooli tegevuspiirkond
§ 5 Spordikooli tegevuse eesmärk
§ 6 Spordikooli ülesanne
§ 14 Spordikooli töötajad
§ 21 Spordikooli ümberkorraldamise ja lõpetamise kord
RT IV, 13.06.2012, 20
Vastu võetud 25.03.2009 nr 119
Viljandi Spordikool (edaspidi spordikool) on haridusasutus, mis tegutseb eelkõige noorsootöö valdkonnas ning loob täiendavaid võimalusi huvihariduse omandamiseks ja isiksuse mitmekülgseks arenguks.
(1) Spordikool on Viljandi linna munitsipaalhuvikool, mille kõrgemalseisvaks organiks on Viljandi Linnavolikogu (edaspidi linnavolikogu) ning mis tegutseb Viljandi Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsuse) haridus- ja kultuuriameti haldusalas.
(2) Spordikoolis õppivatele täiskasvanutele laienevad täiskasvanute koolituse seaduse vabaharidusliku koolituse sätted.
(3) Spordikool juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigis kehtivatest õigusaktidest, linnavolikogu ja linnavalitsuse õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
(4) Spordikoolil on oma sümboolika, pitsat ja tegevuseks eraldatud vara ning ruumid.
(1) Spordikooli täielik nimetus on Viljandi Spordikool.
(2) Spordikooli aadress on Vaksali tänav 4, 71020 Viljandi linn, Eesti Vabariik.
2. peatükk TEGEVUSPIIRKOND, TEGEVUSE EESMÄRGID JA ÜLESANDED
§ 4. Spordikooli tegevuspiirkond
Spordikooli tegevuspiirkonnaks on Viljandi linn ja vastavalt lepingutele teiste omavalitsuste haldusterritoorium.
§ 5. Spordikooli tegevuse eesmärk
Spordikooli tegevuse eesmärgiks on laste ja noorte tervise tugevdamine ning igakülgne arendamine, sportlike oskuste, vilumuste ja teadmiste õpetamine nende soovidest ja eeldustest lähtuvalt, vastastikuse lugupidamise kasvatamine, spordimeisterlikkuse omandamine ja noorte kujundamine hästi toimetulevaks ühiskonnaliikmeks.
§ 6. Spordikooli ülesanne
(1) Spordikooli ülesandeks on pakkuda lastele ja noortele täiendavaid võimalusi sportlikuks treeninguks, süvendatud spordiõppeks ja isiksuse arenguks vastavalt õpilaste soovidele ja eeldustele.
(2) Spordikool võib oma tegevuse kõrval ning seda kahjustamata:
1) korraldada võistlusi, seminare jt üritusi;
2) koostada ja välja anda õppematerjale;
3) üürida ruume ja õppevahendeid;
(3) Spordikooli järjepideva arengu tagamiseks koostab spordikool koostöös hoolekogu ja õppenõukoguga kooli arengukava.
(4) Spordikooli arengukavas määratletakse:
(5) Spordikooli arengukava kinnitab linnavalitsus.
(6) Spordikoolis viiakse läbi sisehindamist. Sisehindamine on pidev protsess, mille eesmärk on tagada spordikooli järjepidev areng. Sisehindamise alused kehtestab linnavalitsus. Sisehindamise korra kehtestab ja kinnitab spordikooli direktor.
(1) Spordikooli tööd juhib direktor.
(4) Direktoriga sõlmib, muudab, peatab ning ütleb üles töölepingu linnapea või tema poolt volitatud ametiisik.
(5) Direktor on spordikooli seadusjärgne esindaja tema töölepingu kehtivuse ajal.
2) teeb spordikooli kasuks Viljandi linna nimel tehinguid ulatuses, mis on vajalik tema seaduses sätestatud ülesannete täitmiseks ning mis on kooskõlas seaduste ning linnavolikogu ja linnavalitsuse poolt kehtestatud õigusaktidega;
3) valdab, kasutab ja käsutab spordikooli vara;
4) sõlmib, peatab, muudab ja ütleb üles töölepingud spordikooli töötajatega;
6) kinnitab spordikooli asjaajamiskorra ja kodukorra ning muud töökorraldusdokumendid;
7) kinnitab spordikooli töötajate ametijuhendid;
8) kinnitab spordikooli õppekava ja tunniplaanid;
9) kuulutab välja avaliku otsingu spordikooli töötaja vaba ametikoha täitmiseks;
10) tegeleb kavakindlalt treenerite töö hindamisega, metoodilise suunamisega ja täiendkoolituse planeerimisega;
11) juhatab spordikooli õppenõukogu ning tagab õppenõukogu otsuste täitmise;
12) koostab eelarveprojekti ja esitab selle hoolekogule arvamuse avaldamiseks, linnavalitsusele kooskõlastamiseks ning linnavolikogule kinnitamiseks, samuti eelarve täitmise aruanded linnavalitsuse poolt kehtestatud tähtaegadel;
13) esitab vähemalt kord aastas spordikooli tegevuse aruande spordikooli hoolekogule ja haridus-ja kultuuriametile;
14) tagab seaduste ja muude seadusaktidega sätestatud aruannete koostamise ja esitamise;
15) kannab vastutust spordikooli üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest;
16) teeb ettepaneku linnavalitsusele spordikooli töötajate koosseisu kinnitamiseks;
17) kinnitab spordikooli töötajate palgad ja määrab lisatasud täiendavate tööülesannete täitmise eest;
18) lahendab muid seadusega ja ametijuhendiga tema pädevusse antud küsimusi.
(1) Õppenõukogu on kollegiaalne juhtimisorgan, mille ülesandeks on spordikooli õppe- ja kasvatustegevuse kindlaksmääramine, analüüsimine, hindamine ja juhtimiseks vajalike otsuste tegemine ning mille liikmeteks on kõik õppe- ja kasvatustegevusega seotud spordikooli töötajad.
(2) Õppenõukogu tegevus kavandatakse õppeaasta algul ja määratakse spordikooli üldtööplaanis.
(4) Õppenõukogu korralised koosolekud toimuvad vähemalt kolm korda õppeaasta jooksul.
(6) Õppenõukogu kutsub kokku direktor või tema asendaja.
(7) Õppenõukogu koosoleku toimumise aeg, koht ja päevakord teatataks üks nädal ette.
(8) Erakorralisest õppenõukogu koosolekust informeeritakse õppenõukogu liikmeid vähemalt kolm päeva ette.
(9) Õppenõukogu koosolekuid juhib direktor või tema poolt volitatud õppenõukogu liige.
(10) Õppenõukogu on otsustusvõimeline kui koosolekust võtab osa vähemalt 2/3 õppenõukogu liikmetest.
(11) Otsustamine õppenõukogus toimub hääletamise teel: otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega, häälte võrdsel jagunemisel on otsustavaks direktori hääl.
(12) Õppenõukogu koosoleku käik ja otsused protokollitakse.
(13) Õppenõukogu:
4) delegeerib spordikooli töötajate ja õppurite esindaja hoolekogusse;
(1) Spordikooli edukaks tööks vajalike tingimuste loomiseks moodustab linnavalitsus spordikooli hoolekogu, mille liikmeteks on õppe- ja kasvatustegevusega seotud spordikooli töötajate, linnavolikogu, lastevanemate, vilistlaste ja õppurite esindajad.
1) kooskõlastab spordikooli arengukava;
3) teeb vajadusel linnavalitsusele ettepaneku järelevalve teostamiseks spordikooli tegevuse üle;
4) kuulab ära direktori koostatud eelarveprojekti ning teeb vajadusel omapoolseid ettepanekuid;
5) kuulab ära spordikooli direktori aruande kooli tegevuse ja eelarve täitmise kohta ning teeb vajadusel omapoolsed ettepanekud;
6) teeb ettepanekuid spordikooli õppekava või õppekorralduse muutmiseks;
7) teeb ettepanekuid spordikooli põhimääruse muutmiseks;
8) teeb üksikküsimustes otsuseid.
(5) Hoolekogu töökord:
1) Hoolekogu esimese koosoleku kutsub hiljemalt I õppeveerandi lõpul kokku kooli direktor. Hoolekogu esimesel koosolekul valitakse hoolekogu esimees salajase hääletamise teel poolthäälteenamusega.
9) Hoolekogu on otsustusvõimeline kui koosolekust võtab osa vähemalt 2/3 hoolekogu liikmetest.
2) õppe-treeningaste;
3) meisterlikkuse aste, kus õppe-ja kasvatustöö on vastavalt spordikooli õppekavale jaotatud mitmele aastale ja õpilased on jagatud õpperühmadesse.
(2) Õpperühmade täituvuse normid, treeningkoormused, õpilaste vanuseline koosseis ja üleminek ühest astmest teise on määratud spordikooli õppekavaga kooskõlas vastavate normatiivdokumentidega.
(3) Õpperühmade suuruse ja moodustamise alused kinnitab kooli direktori ettepanekul linnavalitsus.
(4) Spordikooli õppekorralduses kasutatakse erinevaid õppevorme ja -meetodeid, sealhulgas õppetunde, treeninguid, esinemisi, võistlusi, matku, laagreid jne.
(5) Õpetus spordikoolis põhineb õppurite individuaalsete erinevuste arvestamisel.
(6) Õppekorralduse aluseks on spordikooli direktori poolt kinnitatud õppekava, mis sisaldab:
(7) Spordikooli lõpetamist tõendab spordikooli lõputunnistus.
(3) Õppevaheaegade aja ja kestuse kinnitab spordikooli direktor käskkirjaga.
Õppe-treeningtöös on kasutusel erinevad õppevormid:
1) rühmade treeningtunnid ja teoreetilised tunnid;
3) võistlused;
4) õppe-treeningkogunemised ja sportlik-tervistavad laagrid;
5) spordikohtuniku ja instruktori koolitus ning praktika;
6) tervise kontroll.
§ 13. Spordikooli osakonnad kinnitab õppeaasta alguses kooli direktor oma käskkirjaga
§ 14. Spordikooli töötajad
(1) Spordikooli töötajad on õpetajad/treenerid ning teised töölepingu alusel spordikoolis töötavad isikud (koolitöötaja).
(2) Õpetajate/treenerite ülesanne on luua tingimused õppurite õpetamiseks ja kasvatamiseks, mis tugineb vastastikusel lugupidamisel, teineteisemõistmisel ning koostööl õppurite ja nende seaduslike esindajatega.
(3) Spordikooli töötajate õigused, kohustused, vastutus ja tööülesanded sätestatakse käesolevas põhimääruses, ametijuhendites ja töölepingutes.
(4) Spordikooli töötajatel on õigus ja kohustus:
2) säilitada ja täiendada oma kvalifikatsiooni vastavalt areneva spordialase hariduse nõuetele ja kooli eripärale;
(5) Õpetaja/treeneri ametikohale vastavuse määramiseks korraldatakse nende atesteerimine vastavalt linnavalitsuse poolt kehtestatud korrale ja tingimustele.
(6) Õpetaja/treeneri vaba ametikoht täidetakse avaliku otsingu korras.
(7) Teiste spordikooli töötajate ülesanne on tagada spordikooli häireteta töö ja majandamine ning aidata kaasa soodsa õpikeskkonna loomisele.
(8) Spordikooli töötajate töölevõtmine, töökoormuste või -tingimuste muutmine, töölt vabastamine, puhkusele lubamine jm töötamist puudutavad asjaolud vormistatakse direktori käskkirjaga vastavuses ametijuhendi ja käesoleva põhimäärusega.
(1) Spordikooli õppuriks võetakse vastu tema enda, alaealise õppuri puhul lapsevanema (eestkostja või hooldaja) kirjaliku avalduse alusel. Erivõimeid eeldavatel aladel korraldab spordikool vastuvõtukatsed.
(2) Õppurite vastuvõtt spordikooli vormistatakse direktori käskkirjaga.
(3) Õppur arvatakse spordikoolist välja, kui ta:
1) rikub järjepidevalt spordikooli põhimäärust ja kodukorda;
2) ei täida spordikooli juhtkonna poolt ja -pädevuse piires antud korraldusi;
4) õppetasu ei ole tasutud kahe kuu vältel;
5) soovib lahkuda omal soovil lapsevanema (eestkostja või hooldaja) kirjaliku avalduse alusel.
(5) Spordikoolist väljaarvamine vormistatakse direktori käskkirjaga, millest informeeritakse õppurit ja lapsevanemaid (eestkostjaid või hooldajaid).
(6) Spordikooli lõpetajaks loetakse õppur, kes on täitnud õppekavaga sätestatud nõuded.
(7) Spordikool tagab õppuri koolis viibimise ajal tema tervise kaitse.
1) osaleda valitud õpilasesindajate kaudu spordikooli õppetööga seotud küsimuste lahendamisel;
2) saada spordikoolist teavet koolikorralduse ja õpilaste õiguste kohta;
3) osaleda klubides ja muudes ühendustes, mille sihid ja tegevus ei ole vastuolus spordikooli tegevuse ja taotlustega;
4) tervise kaitsele ja õppekavale vastavale tegevusele spordikoolis viibimise ajal;
5) kasutada spordikooli sümboolikat;
6) saada teavet spordikooli, Viljandi linna, Viljandi maakonna ja Eesti Vabariigi spordikorralduse, spordivõistluste ja teiste spordiürituste kohta;
7) tutvuda spordikoolis temale ettenähtud õppekavaga, treeningkoormuste ja esitatavate nõuetega enne õpingute alustamist või jätkamist;
8) kasutada heaperemehelikult spordikooli inventari, varustust ja vara;
10) lahkuda omal soovil spordikoolist vastavalt kehtestatud korrale.
2) teavitama spordikooli pikemaajalisest puudumisest;
3) järgima spordikooli põhimäärust ja täitma kodukorda;
4) järgima sportliku režiimi ja hügieeni nõudeid ning täitma meditsiinilise kontrolli nõudeid;
5) hoidma spordikooli inventari, varustust ja vara;
6) kandma materiaalset vastutust tema käsutusse antud spordikooli vara eest. Alaealise õppuri puhul kannab materiaalset vastutust vanem (eestkostja või hooldaja), täiskasvanud õppur isiklikult vastavalt seadusandlusele;
7) seisma spordikooli hea maine ja spordiau eest;
8) võistlema spordikooli nimel.
(1) Spordikooli vara moodustavad Viljandi linnalt valdamiseks ja sihtotstarbeliseks kasutamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara.
(2) Spordikooli vara omanik on Viljandi linn.
(3) Spordikooli vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub linnavolikogu poolt kehtestatud korras.
(1) Spordikooli eelarve on linnaeelarve üheks osaks, milles leiavad kajastamist kõik kulud ja tulud.
(2) Spordikooli tulud moodustuvad:
(3) Spordikooli kulud kaetakse linnavolikogu poolt kinnitatud eelarve alusel.
(4) Hoolekogu poolt läbi arutatud eelarve projekti kooskõlastab linnavalitsus ning eelarve kinnitab linnavolikogu.
(5) Spordikooli õpetajatele/treeneritele ning teistele spordikooli töötajatele määrab palga spordikooli direktor vastavalt linnavalitsuse poolt kehtestatud korrale.
(6) Spordikooli finantstegevust juhib direktor.
(1) Spordikoolil on direktori käskkirjaga kehtestatud asjaajamise kord.
(2) Spordikool esitab oma tegevuse kohta statistilisi aruandeid õigusaktidega kehtestatud ulatuses ja korras ning tähtaegadel.
(1) Spordikooli õppetegevuse korralduse ning taseme üle teostavad riiklikku järelevalvet Haridus- ja Teadusministeeriumi ametnikud ja maavanem. Järelevalve läbiviimise korra kehtestab haridus- ja teadusminister.
(2) Spordikooli tegevuse, raha ja varade kasutamise kontrolli teostab linnavalitsus seadusega ettenähtud korras.
§ 21. Spordikooli ümberkorraldamise ja lõpetamise kord
(1) Spordikooli ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise otsustab linnavolikogu.
(2) Spordikooli ümberkorraldamine või tegevuse lõpetamine võib toimuda järgmistel juhtudel:
1) koolinõudluse suurenemisel või vähenemisel;
2) finantseerimisvõimaluste suurenemisel või vähenemisel;
3) Viljandi haridusasutuste võrgu ümberkujundamisel;
4) muudel õigusaktides ettenähtud juhtudel.
(3) Spordikooli ümberkorraldamine või tegevuse lõpetamine võib toimuda peale õppeperioodi lõppu ning otsus tehakse teatavaks õppuritele, lastevanematele (eestkostjatele või hooldajatele), koolitöötajatele ning Eesti Hariduse Infosüsteemi volitatud töötlejale vähemalt neli kuud enne õppeperioodi lõppu.
(4) Tegevuse lõpetanud spordikooli õigused ja kohustused lähevad üle linnavalitsusele või tema poolt määratud asutusele.
Kõik käesoleva põhimäärusega määratlemata küsimused lahendab spordikooli juhtkond koostöös hoolekogu ja linnavalitsusega.
§ 24. Tunnistada kehtetuks Viljandi Linnavolikogu 29. veebruari 2008 määrus nr 84 „Viljandi Spordikooli põhimäärus”.


text:
3-1-1-44-09 Riigikohus 25.05.2009
KrMS § 145 lg 4
Kohtukulude kohta otsustuse puudumine kohtumääruse lõpposas on käsitatav kriminaalmenetlusõiguse olulise rikkumisena KrMS § 339 lg-s 2 sätestatu tähenduses ja sellele ei saa jätta reageerimata. Samas, vastavalt KrMS § 341 lg-le 2, peab ringkonnakohus KrMS § 339 lg-s 2 silmaspeetava menetlusõiguse olulise rikkumise tuvastamisel saatma kriminaalasja alamastme kohtule uueks arutamiseks üksnes siis, kui see rikkumine ei ole kõrgema astme kohtu menetluses kõrvaldatav. Eelkirjeldatud KrMS § 341 lg-s 2 sisalduv põhimõte on kohaldatav ka kassatsioonimenetluses.

matches:
Riigikohus
§ 145
§ 339
§ 341
§ 339
§ 341


Ülenurme valla heakorraeeskiri – Riigi Teataja
Ülenurme valla heakorraeeskiri
Ülenurme valla heakorraeeskiri - sisukord
§ 3 Üldkasutatava territooriumi heakorrastamine
§ 5 Ehitus- ja remonditöö tegija kohustused heakorra tagamisel
§ 6 Tehnorajatise omaniku kohustused heakorra tagamisel
§ 7 Kauplemise või toitlustamisega tegelevate isikute kohustused
§ 8 Põllumajandusloomade ja –lindude pidaja kohustused
3 Tuleohutusnõuded heakorra tagamiseks
§ 10 Tuleohtlikul ajal tuleohutusnõuete täitmist tagavad keelud
§ 11 Ohutusnõuded lõkke tegemisel
RT IV, 04.09.2012, 52
Vastu võetud 22.05.2007 nr 13
26.06.2008 28.06.2008
28.04.2009 30.04.2009
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 36¹ alusel ning kooskõlas looduskaitseseaduse § 45, teeseaduse § 2, § 3, § 14, § 25 lg 1, 3 ja 7 ning ehitusseaduse § 29 lg 1 p 4.
(1) Heakorraeeskiri (edaspidi eeskiri) sätestab heakorra nõuded Ülenurme vallas.
(2) Eeskiri on täitmiseks kohustuslik kõigile isikutele, kes viibivad ja/või tegutsevad Ülenurme valla territooriumil ning kinnis- või vallasvara omanikele.
(3) Eeskirja kohaldatakse kooskõlas Ülenurme valla jäätmehoolduseeskirjaga, Ülenurme valla kaevetööde eeskirjaga ja Ülenurme valla koerte ja kasside pidamise eeskirjaga.
Eeskirjas kasutatakse mõisted järgmises tähenduses:
1) omanik - kinnistu omanik. Omanikuna heakorra nõuete täitmisel on võrdsustatud ka omaniku poolt volitatud valdaja, haldaja või kasutaja;
2) kinnistu - kinnistatud maatükk koos selle oluliste osadega. Kinnistu mõistega on heakorra nõuete täitmisel võrdsustatud mõisted: maa-ala, territoorium, krunt, maaüksus, katastriüksus;
4) puhastusala- kinnistu ja sellega külgneva tee vahel olev ala;
5) kõnnitee - jalakäijate liiklemiseks ettenähtud teeosa või sama otstarbega omaette tee;
6) avalikult kasutatav tee - riigimaantee, kohalik tee, üldiseks või kohalikuks liiklemiseks ettenähtud talitee ning avalikult kasutatav eratee;
7) heakorratööd - tolmu, liiva, prahi, lume ja jää koristamine ning libedusetõrje teostamine, muru ja rohu niitmine, puude ja põõsaste okste kärpimine ning mahalangenud puulehtede vms. koristamine;
8) eriolukord - ilmastikutingimustest tulenev teeolude oluline halvenemine;
9) illegaalne grafiti – omaniku loata hoone seinale, müürile, piirdeaiale, pingile, kõnniteele, ühissõiduki peatuse ootekojale, kommunikatsiooni ehitisele kantud kritseldused ja joonised;
10) romusõiduk - sõiduk, millele puuduvad selle mehaanilised osad või kereosad või autoklaasid või rattad ja mis oma välimusega riivad ümbruskonna esteetilist väljanägemist või rikub ümbruskonna puhtust ja heakorda;
11) tuleohtlik aeg - metsa ja muu taimestikuga kaetud alal algab kevadel pärast lume sulamist ning lõpeb sügisel vihmaste ilmade saabumisel. Tuleohtliku aja alguse ja lõpu määrab Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituut ning teavitab sellest avalikkust;
12) tuleohtlik ala – metsa ja muu taimestikuga nagu kuluheinaga, tuleohtliku põõsastikuga (kadakas), poolpõõsastikuga (kanarbik, sookail,põõsasmaran) ja kuivanud rooga kaetud ala ning turbapinnasega ala.
§ 3. Üldkasutatava territooriumi heakorrastamine
Ülenurme Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsuse) kohustus on tagada :
1) kohalike maanteede, teede, tänavate, väljakute, parkide, haljasalade ja muude üldkasutatavate territooriumide korrashoid ning teehoiutööde läbiviimine, sõlmides selleks vastavaid lepinguid, tehes ettekirjutusi ja määrates kohustusi, mis tulenevad kehtivatest õigusaktidest või käesolevast eeskirjast;
2) liiklusmärkide ja eestikeelsete tänavasiltide paigaldamise ja korrashoiu;
3) juurdepääsu ja korrasoleku kindlustamine üldkasutatavatel territooriumitel asuvatele tuletõrje veevõtukohtadele.
2) hoidma korras hoone fassaadi ja sinna juurde kuuluvad elemendid st fassaadielemendid peavad olema terved ning vastavuses kinnitatud ehitusprojektiga;
4) regulaarselt puhastama ja hoidma korras sadeveekraavid ning truubid, kui eelnimetatud jäävad tema puhastusala või kinnistu piiresse;
5) tegema umbrohutõrjet, niitma muru ja heina (lubatud maksimaalne kõrgus 20 cm), pügama hekki ning korraldama põõsaste ja puuokste kärpimist, mis kasvavad väljapoole kinnistu piire või varjavad liiklusmärke, takistavad jalakäija või sõiduki liiklust. Kasutuselt väljasolevad põllumajandusmaad tuleb niita kaks korda aastas 15.juuniks ja 30.septembriks;
[ Muudetud Ülenurme Vallavolikogu 26.06.2008 määrusega nr 16 - jõust.28.06.2008]
6) kindlustama oma territooriumil asuvatele tuletõrje veevõtukohtadele vaba juurdepääsu;
7) tagama prügi regulaarse äraveo, sõlmides selle kohta prügiveolepingu ning nõudmisel esitama prügiveolepingu või maksedokumendi pädevale isikule;
8) tagama heitvee ja fekaalide kogumismahuti korrasoleku, veepidavuse, hermeetilise sulgumise, õigeaegse tühjendamise ja ümbruse hooldamise. Omama heitvee äravedu ja kogumismahuti tühjendamist (purgimist) tõendavat dokumentatsiooni;
9) kõrvaldama ehitiselt lume, jääpurikad, varisemisohtlikud kivid, plaadid jms.
Lammutama lagunenud hooned, samuti ehitusloata ehitatud hooned vallavalitsuse ettekirjutusel määratud ajaks;
10) hoidma korras erateed (teostama talvisel ajal lume- ja libedusetõrjet) tagamaks juurdepääsu operatiivteenistusele;
12) kinnitama hoone tänavapoolse seina või kinnistu piirde külge nähtavale kohale sildi hoone numbriga ning tagama selle nähtavuse;
13) hoidma tahket kütust, ehitusmaterjali jmt. korralikult ladustatult ainult krundi piires tagapool ehitusjoont. Erandkorras on lubatud tahke kütuse jmt. mahalaadimine üldkasutatavale ja ja ühiskasutatavale territooriumile tingimusel, et materjal teisaldatakse ja territoorium heakorrastatakse 24 tunni jooksul.
§ 5. Ehitus- ja remonditöö tegija kohustused heakorra tagamisel
2) vältima objektilt pori ja prahi ning tolmu kandmist sõidu- ja kõnniteele ning naaberkinnistule;
4) pärast töö lõpetamist ja enne objekti ekspluatatsiooni andmist heakorrastama selle ümbruse ja tööde käigus rikutud haljastuse objekti lähiümbruses ning vedama ära ehitusjäätmed.
§ 6. Tehnorajatise omaniku kohustused heakorra tagamisel
2) hoidma tehnorajatise seisundis, mis tagab liiklusohutuse ja teekatte korrasoleku tehnorajatise kohal, kusjuures kaevuluuk peab olema teekattega ühes teepinnas.
§ 7. Kauplemise või toitlustamisega tegelevate isikute kohustused
Müügikoha (kauplus, kiosk, paviljon, haagis, lett) ja toitlustusasutuse omanik on kohustatud:
1) hoidma pidevalt müügi- ja toitlustuskoha ümbruse puhtana;
2) paigaldama müügi- ja toitlustuskoha juurde vajalikul hulgal prügikaste või -urne ja organiseerima nende tühjendamise.
§ 8. Põllumajandusloomade ja –lindude pidaja kohustused
Põllumajandusloomade ja – lindude pidaja on kohustatud:
1) tagama loomapidamishoonete vastavuse sanitaarnõuetele, hoonete ümbrus peab olema korrastatud ja söödad korralikult paigutatud;
2) ehitama väetiste hoiukohad selliselt, et oleks välditud kemikaalide sattumine veekogudesse;
3) vältima keskkonnareostust ja kohe komposteerima tekkiva sõnniku;
4) oma loomad väljaspool pidamiskohta alati kinni hoidma;
5) rakendama kõiki abinõusid vältimaks loomade sattumist väljapoole aedikuid.
6) teedele sattunud pori, sõnniku, prahi jms. kohese koristamise.
1) risustada ja reostada territooriumi ja ehitisi, sealhulgas avalikus kohas maha sülitada, urineerida ja roojata, loopida prahti, suitsukonisid, päevalilleseemeneid jms., määrida ja kritseldada või joonistada hoone seinale, müürile, piirdeaiale, pingile, kõnniteele, ühissõiduki peatuse ootepaviljonile, kommunikatsiooni ehitisele vms või kahjustada neid muul viisil;
2) kahjustada või lõhkuda pargi- või muud avalikku kohta paigaldataud inventari (prügikasti, lillevaasi, pinki, valgustit vms);
3) kahjustada haljasala, murukamarat ja lilli, vigastada, kahjustada või hävitada puid ja põõsaid. Rajada haljastust, istutada puid ja põõsaid üldkasutataval maa-alal ilma vallavalitsuse kooskõlastuseta;
4) parkida mootorsõidukit ja/või haagist haljasalal selle haljasala omaniku või haldaja loata;
5) parkida romusõidukit avalikul teel või muul üldkasutataval alal või kinnistu tänavaäärse õue osas. Sellise sõiduki parkimiseks korterelamu maal peab olema maavaldaja luba;
6) lasta olme- või heitvett sadevete kraavi või kanalisatsiooni, reostada või risustada neid muul viisil. Sadevete kraavi kinniajamine, paigutamine/sulgemine torusse ilma vee- ettevõtja kooskõlastuseta on keelatud;
7) ujuda ja supelda selleks mitteettenähtud kohas;
8) kasutada tuhka või kloriide lume- ja libedusetõrjeks kõnni- või pargiteel;
9) lükata lund sõiduteele;
10) kloppida riideid ja vaipu korterelamu rõdul ja aknal, kuivatada pesu rõdu või lodza piirdest kõrgemal;
11) telkida ja/või ööbida haljasaladel ning parkides jm selleks mitteettenähtud kohas;
12) omavoliliselt välja panna teadet või kuulutust selleks mitte ettenähtud avalikku kohta;
13) illegaalse grafiti tegemine.
3. peatükk Tuleohutusnõuded heakorra tagamiseks
§ 10. Tuleohtlikul ajal tuleohutusnõuete täitmist tagavad keelud
(1) Tuleohtlikul ajal on metsa ja muu taimestikuga kaetud alal keelatud:
2) rohket suitsu tekitava risu, põhu jms. põletamine;
7) metsade sulgemisel metsa kasutamine ja võõras metsas viibimine.
[Muudetud Ülenurme Vallavolikogu 28.04.2009 määrusega nr 5 - jõust. 30.04.2009]
(2) Maaomaniku või -valdaja õigused ja kohustused tuleohu ennetamisel on kehtestatud keskkonnaministri 1.08.2008 määrusega nr 37 "Metsa ja muu taimestikuga kaetud alade tuleohutusnõuded".
§ 11. Ohutusnõuded lõkke tegemisel
(1) Lõkke tegemisel tuleb tagada ohutu vahemaa hooneteni ja metsani. Lõket tohib teha hoonetest vähemalt 15 meetri kaugusel ja metsast vähemalt 30 meetri kaugusel;
(2) Põlevat lõket ei tohi mitte mingil juhul jätta järelevalveta. Käeulatusse tuleb varuda esmased kustutusvahendid (tulekustuti, ämber veega, kustutusluuad, märjad oksad). Lõkkease tuleb uuesti süttimise vältimiseks hoolikalt kustutada.
(3) Lõkke tegemisel tuleb arvestada tuule tugevust (lubatud tuule tugevus kuni 1,5 m/s) ja suunda. Lõkkease ümbritseda mittesüttiva pinnasega (muld, liiv, savi). Arvestama peab lõkkest lenduda võivate sädemetega.
(4) Lõkke tegemisel on oluline jälgida, et lõkkest ei saaks alguse kulupõleng. Lõkke tegemisel tuleb veenduda, et tekkiv suits ei häiriks teisi inimesi ega liiklust.
(5) Avaliku lõkke tegemiseks peab omama selleks vallavalitsuse luba. Avaliku lõkke tegemise koht peab paiknema mis tahes ehitisest, põlevmaterjali hoiukohast või metsast vähemalt 50 m kaugusel.
Paragrahvis 12 nimetatud alusel toimepandud väärteo kohtuvälised menetlejad on kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 66(4) lõikes 2 nimetatud isikud.
Järelevalvet eeskirja täitmise üle teostavad Keskkonnainspektsioon ja vallavalitsus vastavalt oma pädevusele.
Määrus jõustub 25.mail 2007.a.


Hoone keskmise ehitusmaksumuse hindamise kord – Riigi Teataja
Hoone keskmise ehitusmaksumuse hindamise kord
Hoone keskmise ehitusmaksumuse hindamise kord - sisukord
§ 3 Ehitusmaksumuse hindamine
§ 4 Hoone taastamismaksumuse arvutamine
§ 5 Hoone taastamismaksumuse arvutamine baasaastale järgnevatel aastatel
RT I, 16.06.2015, 4
Hoone keskmise ehitusmaksumuse hindamise kord1
Vastu võetud 11.06.2015 nr 63
Määrus kehtestatakse ehitusseadustiku § 63 lõike 5 alusel.
Määrusega kehtestatakse hoone keskmise ehitusmaksumuse hindamise kord.
1) ehituskulud – hoone ehitusprojekti koostamiseks ja hoone püstitamiseks vajalikele ehitusmaterjalidele ja -toodetele, töödele, teenustele ja maksetele tehtavad kulutused;
2) hoone taastamismaksumus – hinnatava hoonega samaväärse hoone püstitamiseks kalkuleeritavad ehituskulud väärtuse hindamise kuupäeva hindades;
3) baasaasta ehitusmaksumus – hoone taastamisväärtuse arvutamisel kasutatav hoone suletud brutopinna ruutmeetri keskmine hind seisuga 1. jaanuar 2007. aasta.
§ 3. Ehitusmaksumuse hindamine
(1) Rekonstrueeritava hoonega samaväärse hoone keskmine ehitusmaksumus arvutatakse hoone kui terviku taastamismaksumusena.
(2) Vajadusel esitatakse koos ehitusloa taotlusega või ehitusteatisega pädevale asutusele kalkulatsioon kavandatava rekonstrueerimise maksumuse kohta.
(3) Pädev asutus kontrollib ja võrdleb kavandatava rekonstrueerimise maksumust hoone kui terviku taastamismaksumusega.
(4) Pädev asutus peab kontrolli tulemusena tuvastama, kas rekonstrueeritava hoone piirdekonstruktsioonide muutmisega ning kande- ja jäigastavate konstruktsioonide muutmise ja asendamisega või välispiirete ja tehnosüsteemide või nende osade muutmisega või tehnosüsteemi tervikliku asendamisega seotud kulud on suuremad kui üks neljandik rekonstrueeritava hoonega samaväärse hoone keskmisest ehitusmaksumusest.
§ 4. Hoone taastamismaksumuse arvutamine
(1) Hoone taastamismaksumus määratakse eriteadmisi omava isiku esitatud hinnangu alusel või kasutatakse käesoleva määruse lisas esitatud baasaasta ehitusmaksumust suletud brutopinna ruutmeetri kohta.
(2) Kui kasutatakse käesoleva määruse lisas esitatud baasaasta ehitusmaksumust suletud brutopinna ruutmeetri kohta, võib tulenevalt hoone suurusest, ehitustehnilisest keerukusest või kasutatud põhimaterjalidest arvutustes kasutada määruse lisas esitatud baasaasta ehitusmaksumusest kuni 20 protsenti erinevat väärtust.
§ 5. Hoone taastamismaksumuse arvutamine baasaastale järgnevatel aastatel
(1) Baasaastale järgnevatel aastatel hoone taastamismaksumuse leidmiseks korrutatakse käesoleva määruse lisas esitatud baasaasta ehitusmaksumus ehitushinna muutumise teguriga.
(2) Ehitushinna muutuse määramiseks kasutatakse Statistikaameti poolt avaldatava „Eesti statistika aastaraamatu” või veebipõhise andmebaasi tabelis „Ehitushinnaindeksi muutus võrreldes eelmise aastaga” toodud ehitushinnaindekseid või määratakse ehitushinnaindeksi muutus statistika andmebaasis teostatud otsinguga.
(3) Ehitushinnaindeks väljendab hinna muutust protsentides võrreldes eelneva aasta 1. jaanuari seisuga. Ehitushinna muutust ei arvutata eraldi kululiikide kaupa, vaid kasutatakse indeksi „Kokku” väärtust.
(4) Ehitushinna aastase muutumise teguri saamiseks jagatakse käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tabelis esitatud „Kokku” väärtus arvuga sada ja tulemusele liidetakse arv „1”. Tabelis esitatud väärtuseks võetakse vastavalt ehitise liigile kas eramuindeks, korruselamuindeks, tööstushooneindeks või ametihooneindeks.
(5) Baasaastale järgnevatel aastatel arvutatakse ehitushinna aastase muutumise tegur iga järgneva aasta kohta. Kogu perioodi ehitushinna muutumise teguri arvutamiseks korrutatakse kõigi arvutamise hetke ja baasaasta vahele jäävate aastate ehitushinna aastase muutumise tegurid omavahel.
Lisa Baasaasta ehitusmaksumus suletud brutopinna ruutmeetri kohta seisuga 1. jaanuar 2007. a.


Rae Noortekeskuse põhimäärus – Riigi Teataja
Rae Noortekeskuse põhimäärus
Rae Noortekeskuse põhimäärus - sisukord
§ 2 Rae Noortekeskuse asutamine
§ 4 Noortekeskuse tegevuse eesmärk
§ 5 Noortekeskuse põhiülesanded
§ 6 Juhtimine ja töökorraldus
§ 7 Noortekeskuse vara, eelarve ja finantseerimine
§ 8 Aruandlus ja järelevalve
§ 9 Noortekeskuse ümberkorraldamine või tegevuse lõpetamine
RT IV, 06.12.2016, 50
Vastu võetud 01.12.2016 nr 21
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 35 lõike 2, Rae valla põhimääruse § 54 lõike 2 ning noorsootöö seaduse § 3 punkti 2 alusel
Käesolev põhimäärus sätestab Rae Noortekeskuse eesmärgid ja ülesanded, juhtimise korralduse, noortekeskuse juhataja õigused ja kohustused, finantseerimise alused ning aruandluse ja kontrolli.
§ 2. Rae Noortekeskuse asutamine
(1) Rae Noortekeskus (edaspidi noortekeskus) on Rae Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav asutus, mille asutab Rae Vallavolikogu. Noortekeskus registreeritakse riigi ja kohaliku omavalitsuse asutuste registris.
(2) Noortekeskuse registreeritud asukoht on Harjumaa, Rae vald, Jüri alevik, Aruküla tee 9.
(3) Noortekeskus võib kasutada oma sümboolikat, mille kujunduse ja kasutamise korra kehtestab noortekeskuse juhataja kooskõlastatult vallavalitsusega.
(1) Noortekeskus juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi seadustest, vallavolikogu ja vallavalitsuse õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
(2) Noortekeskuse kõrgemalseisvaks organiks on vallavalitsus.
(3) Noortekeskuse põhimääruse kinnitab ja teeb selles muudatusi vallavalitsus noortekeskuse ettepanekul.
(4) Noortekeskuse struktuuri ja koosseisu kinnitab vallavalitsus.
(5) Noortekeskuse arengukava kinnitab vallavalitsus.
§ 4. Noortekeskuse tegevuse eesmärk
(1) Noortekeskuse eesmärgiks on noorsootöö korraldamine ja koordineerimine Rae vallas, noortele arendavaks tegevuseks tingimuste loomine, Rae valla noorte vaba aja sisustamine, nende sotsiaalsete väärtushinnangute kujundamine ja võimaluste pakkumine huvialadega tegelemiseks, erineval tasandil noorsootööalase koostöö arendamine.
(2) Noortekeskus ühendab Rae vallas erinevates piirkondades tegutsevaid kohalikke noorsootööasutusi. Noortekeskus toetab noorsootööasutuste kaudu erinevate huvidega laste ja noorte ühistegevust ja nende omaalgatust vaba aja sisustamisel.
(3) Noortekeskuse üksused asuvad neljas eraldi kohas:
Lagedi Noortekeskus asukohaga Lagedi, Rae vald;
Jüri Noortekeskus asukohaga Jüri, Rae vald;
Vaida Noortekeskus asukohaga Vaida, Rae vald;
Järveküla-Peetri Noortekeskus asukohaga Peetri, Rae vald.
§ 5. Noortekeskuse põhiülesanded
(1) Noortekeskuse põhiülesandeks on avatud noorsootöö meetodil erinevate huvidega laste ja noorte (7-26 aastaste) ühistegevuse ja nende omaalgatuse toetamine vaba aja sisustamisel, noortes vastutuse kasvatamine oma elu, väärtushinnangute ja ühiskonna arengu osas otsuste tegemisel, koostöö arendamine erinevatel tasanditel, noorte õiguste kaitse.
(2) Vastavalt põhiülesandele noortekeskus:
1) koordineerib ning loob tingimused laste ja noorte huvigruppide, noorteklubide ja seltside tekkimiseks ja tegevuseks;
2) koordineerib noorte koolivälist huvitegevust, pakub noortele enesetäienduse, suhtlemise ja vaba aja veetmise võimalusi;
3) teeb koostööd teiste Rae valla, Eesti Vabariigi ja rahvusvaheliste noorte- ja huvikeskuste, laste- ja noorteorganisatsioonidega ning kultuuri-, spordi- ja haridusasutustega;
4) korraldab noorte koolitamist, nõustamist ja teavitamist noorsootöö küsimustes, vahendab noortele suunatud informatsiooni;
5) osaleb koostöös kohaliku omavalitsusega noorsootöö arendusprojektide koostamises;
6) osaleb Rae Õpilasmaleva tegevuses;
7) korraldab ja loob vaba aja veetmise võimalusi erinevate noorteprojektide ja noorteprogrammide kaudu;
8) viib läbi noorsootöö alaseid uuringuid;
9) võimaldab lastel ja noortel kasutada noortekeskuse ruume koosviibimisteks ja õppimiseks;
10) toetab noorte osaluskogu tegevust;
11) toetab noorte ettevõtlikkust;
12) võimaldab vabatahtlikkusel põhinevat tegevust noortele;
13) arendab noorsootööd valla erinevates piirkondades;
14) toetab noorte omaalgatuslike projektide ning korraldab ülevallalisi noorteprojektide ja noorteüritusi;
15) korraldab noortele projekt- ja puhkelaagreid;
16) korraldab noortele koolivaheaja programme;
17) korraldab ennetusalaseid tegevusi ja mobiilset noorsootööd.
§ 6. Juhtimine ja töökorraldus
(1) Noortekeskuse igapäevast tegevust juhib noortekeskuse juhataja, kes võetakse tööle avaliku konkursi korras. Töölepingu noortekeskuse juhatajaga sõlmib, peatab, muudab ja lõpetab vallavanem vallavalitsuse ettepanekul. Noortekeskuse juhatajat asendab vallavanema käskkirjaga määratud isik.
(2) Noortekeskuse juhatajale alluvad noorsootöötajad ja noortekeskuse allüksuste majandamist tagavad töötajad.
(3) Noortekeskuse juhataja teeb koostööd kõikide noorsootöö vabatahtlike eestvedajate ja projektijuhtidega.
(4) Noortekeskus võib oma töös kasutada vabatahtlikke.
(5) Noortekeskuse juhataja oma tegevuses:
1) koordineerib valla noorsootööd, tagades noortekeskuse põhimääruses ettenähtud eesmärgi ja ülesannete täitmise, kannab vastutust noortekeskuse üldseisundi, arengu, rahaliste vahendite sihipärase ja otstarbeka kasutamise ning eelarve täitmise eest;
2) tegutseb noortekeskuse nimel ja esindab seda ilma täiendavate volitusteta kõigis riigi- ja omavalitsusasutustes, suhetes füüsiliste ja juriidiliste isikutega;
3) teostab tehinguid põhimääruses sätestatud eesmärgi ja ülesannete täitmiseks vallaeelarves selleks ettenähtud vahendite piires õigusaktidega sätestatud korras;
4) teeb vallavalitsusele ettepanekuid noortekeskuse põhimääruse, arengukava ja eelarve muutmise ja kinnitamise kohta;
5) kontrollib ja teeb ettepanekuid eelarveliste vahendite ja muude vahendite kasutamise ja materiaalse baasi arendamise kohta;
6) käsutab noortekeskuse vara ja rahalisi vahendeid õigusaktidega kehtestatud korras;
7) võtab osa kõrgemalseisvate organite poolt korraldatavatest noorsootöö valdkonna nõupidamistest ja koosolekutest;
8) vastutab noorsooprojektide ja -programmide läbiviimise, koolituste ja seminaride korraldamise eest;
9) kehtestab noortekeskuse töökorralduse reeglid ja kooskõlastab vallavalitsusega;
10) teeb vallavalitsusele ettepanekuid teenuste hindade kehtestamiseks;
11) teeb ettepanekuid noortekeskuse tegevuse arendamiseks;
12) teeb vallavalitsusele ettepanekuid personali koosseisu kohta vastavalt kinnitatud eelarvele;
13) kinnitab töötajate ametijuhendid ning sõlmib, muudab ja lõpetab töötajatega töölepingud;
14) korraldab Lagedi, Jüri, Vaida ja Järveküla Noortekeskuse tegevust;
15) tegeleb enesetäiendamisega ja võtab osa koolitustest;
16) tagab noortekeskustes toimiva meeskonna;
17) teeb vallavalitsusele ettepaneku noortekeskuste lahtiolekuaegade kehtestamiseks;
18) täidab talle õigusaktidega pandud muid ülesandeid.
(6) Noorsootöötaja:
1) juhib noortekeskuse allüksuse igapäevast tegevust;
2) planeerib tegevusi noortekeskuse allüksuse ruumides;
3) esitab noortekeskuse allüksuse eelseisva eelarveaasta eelarve projekti noortekeskuse juhatajale koos kulude põhjendusega;
4) koostab noortekeskuse allüksuse ürituste kava ja tööplaani ja vastutab selle täitmise eest;
5) vastutab noortekeskuse allüksuse inventari eest.
§ 7. Noortekeskuse vara, eelarve ja finantseerimine
(1) Noortekeskuse vara moodustavad talle valla poolt sihtotstarbeliseks kasutamiseks ja valdamiseks antud rajatised, seadmed, inventar ning muu vara. Noortekeskuse vara on Rae valla omand.
(2) Noortekeskuse vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub vastavalt Rae valla põhimäärusele.
(3) Noortekeskusel on Rae valla eelarves iseseisev eelarve iga noortekeskuse
(4) Noortekeskusel on õigus anda lühiajalisele üürile noortekeskuse ruume, korraldada tasulisi üritusi ja kasutada teenuste realiseerimisel saadud vahendeid.
(5) Tasuliste teenuste hinnad kehtestab vallavalitsus.
(6) Noortekeskuse juhataja tagab noortekeskuse eelarve projekti koostamise, kooskõlastamise ja esitamise vallavalitsusele vastavalt Rae valla põhimääruses kehtestatud korrale. Juhataja jälgib jooksvalt eelarve täitmist ja esitab vajadusel vallavalitsusele ettepanekuid eelarve muutmiseks.
(7) Raamatupidamisarvestust peetakse tsentraliseeritult vallavalitsuses.
§ 8. Aruandlus ja järelevalve
Teenistuslikku järelevalvet noortekeskuse tegevuse üle teostab vallavalitsus.
§ 9. Noortekeskuse ümberkorraldamine või tegevuse lõpetamine
Noortekeskuse ümberkorraldamise või lõpetamise otsustab Rae Vallavolikogu.
Martin Minn


Matsalu Rahvuspargi Administratsiooni põhimäärus – Riigi Teataja
Matsalu Rahvuspargi Administratsiooni põhimäärus
RTL 2004, 93, 1440
Vastu võetud 29.06.2004 nr 79
Määrus kehtestatakse «Vabariigi Valitsuse seaduse» (RT I 1995, 94, 1628; 1996, 49, 953; 88, 1560; 1997, 29, 447; 40, 622; 52, 833; 73, 1200; 81, 1361 ja 1362; 87, 1468; 1998, 28, 356; 36/37, 552; 40, 614; 107, 1762; 111, 1833; 1999, 10, 155; 16, 271 ja 274; 27, 391; 29, 398 ja 401; 58, 608; 95, 843 ja 845; 2000, 49, 302; 51, 319 ja 320; 54, 352; 58, 378; 95, 613; 102, 677; 2001, 7, 16; 53, 305; 59, 358; 94, 578; 100, 646; 102, 677; 2002, 57, 354; 87, 505; 90, 520; 96, 563; 2003, 4, 22; 21, 122; 51, 349; 81, 542; 88, 590; 2004, 22, 148) § 43 lõike 5 alusel ning tulenevalt «Looduskaitseseaduse» (RT I 2004, 38, 258) § 26 lõikest 2.
§ 1. Matsalu Rahvuspargi Administratsioon (edaspidi administratsioon, lühendatult Matsalu RP) on Keskkonnaministeeriumi hallatav riigiasutus, mis on Matsalu Looduskaitseala Administratsiooni, mille põhimäärus on kinnitatud keskkonnaministri 15. augusti 2000. a määrusega nr 50 «Matsalu Looduskaitseala Administratsiooni põhimäärus» (RTL 2000, 93, 1439), õigusjärglane.
§ 2. Administratsioonil on oma eelarve, pangakonto, väikese riigivapi kujutise ja oma nimetusega pitsat.
§ 4. Administratsioon asub Lääne maakonnas. Administratsiooni postiaadress on Penijõe küla, Lihula vald, 90 305 Läänemaa.
§ 5. Administratsioon on Vabariigi Valitsuse või keskkonnaministri määratud kaitstavate loodusobjektide valitseja ning teostab täidesaatvat riigivõimu seadusega sätestatud ulatuses ja korras.
1) teostab järelevalvet seadusega sätestatud ulatuses ja korras;
3) osaleb oma tegevuspiirkonna planeeringute ja arengukavade koostamises ning rakendamises;
4) kooskõlastab kaitse-eeskirjaga sätestatud juhtudel ja korras kaitsealal kavandatava tegevuse;
8) teostab ja koordineerib loodusuuringuid ja looduseseiret ning korraldab keskkonnaalast haridustööd;
9) tagab Eestis lindude ja imetajate rõngastamist ja märgistamist organiseeriva ja koordineeriva Matsalu Rõngastuskeskuse töö;
10) kaitseb rahvuspargi looduse, maastike ja kultuuri terviklikkust ning ökosüsteeme;
11) kaitseb looduslikke ja poollooduslikke kooslusi ning kaitstavaid loodusobjekte ja osaleb liigikaitsetöös;
12) korraldab looduskaitse otsatarbelisi hooldustöid;
13) korraldab loodusobjekti tähistamist looduses;
14) täidab muid talle õigusaktidega pandud ülesandeid.
§ 7. Administratsiooni juhib direktor, kellega sõlmib töölepingu, muudab töölepingut ja lõpetab töölepingu keskkonnaminister Keskkonnaministeeriumi kantsleri ettepanekul.
5) käsutab administratsiooni valduses olevat riigivara ja raha seadusega sätestatud ulatuses ja korras;
6) sõlmib, muudab ja lõpetab administratsiooni töötajatega töölepingud, kohaldab töötajatele ergutusi ja määrab distsiplinaarkaristusi, saadab töötajaid töölähetusse;
8) esitab keskkonnaministrile kinnitamiseks administratsiooni struktuuri ja koosseisu;
9) teeb tehinguid, mis on vajalikud administratsiooni põhimäärusest tulenevate ülesannete täitmisele;
§ 10. Tööalastes küsimustes annab direktor käskkirju.
§ 13. Administratsiooni valduses oleva riigivara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub «Riigivaraseadusega», selle alusel antud Vabariigi Valitsuse määrustega ning keskkonnaministri määratud korras.
§ 15. Administratsiooni finants- ja majandustegevust kontrollivad Keskkonnaministeerium ja Riigikontroll.
§ 16. Administratsiooni tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse tagamiseks teostab teenistuslikku järelevalvet Keskkonnaministeerium õigusaktidega kehtestatud korras.
§ 18. Määrus jõustub üldkorras.


text:
AJAJOON | Eesti laevakaitsjate saaga ja solgutused India kohtusüsteemis on kestnud neli aastat - Delfi Eesti
Toimetaja Riho Nagel, reporter-toimetaja, Toimetaja Tuuli Jõesaar, reporter
27.november 2017 18:07
India Chennai kohus rahuldas aastaid Indias vangis olnud laevakaitsjate apellatsioonikaebuse ja mõistis nad õigeks. 14 Eesti kodanikust laevakaitsjat peeti Indias kinni juba 2013. aasta oktoobris ning on sellest ajast alates läbinud mitu kohtuastet.
35 laevakaitsjat, nende seas 14 Eesti kodanikust laevakaitsjat peeti Indias kinni juba 2013. aasta oktoobris ning nad on sellest ajast alates läbinud mitu kohtuastet.
Advokaatidelt saadud info kohaselt on India prokuratuuril võimalus ka värske õigeksmõistev otsus 90 päeva jooksul edasi kaevata, mistõttu saab meeste pääsemises lõplikult kindel olla alles siis, kui nad on Eestis.
Meeste lõputu ootamine ja solgutamine India kohtusüsteemis sai alguse juba rohkem kui 4 aastat tagasi.
12.10 – India rannavalve peab kinni USA firma AdvanForti piraaditõrjelaeva Seaman Guard Ohio. Laeva pardal on 31 automaatrelva ja 5000 ühikut laskemoona. Politsei algatab juurdluse laeva kümne meeskonnaliikme ja 25 relvastatud laevakaitsja kohta. Laevakaitsjate seas on ka 14 Eesti kodanikku. Politsei sõnul polnud laevameeskonnal dokumente relvastuse ja laskemoona omamise kohta. AdvanForti esindaja sõnul olid relvad registreeritud ja litsentseeritud.
18.10 – Meeskond ja laevakaitsjad võetakse vahi alla, advokaat esitab kautsjonitaotluse.
30.10 – Tuticorini linnakohus ei vabasta vahistatuid kautsjoni vastu.
10.12 – Laevakaitsjate advokaat esitab uue kautsjonitaotluse.
26.12 – Linnakohus otsustab laevakaitsjad kautsjoni vastu vabastada.
27.12 – AdvanFort tasub kautsjoni: 118 eurot iga mehe kohta, kokku 4130 eurot. Kohtunik otsustab sellegipoolest laevakaitsjate vabastamise edasi lükata. AdvanForti advokaadid vaidlustavad otsuse edasilükkamise.
30.12 – Prokuratuur esitab laevakaitsjatele süüdistuse.
8.01 – Tuticorini linnakohus teatab kautsjoniotsuse tühistamisest ja otsustab laevakaitsjad vahi alla jätta. Põhjendus: laevakaitsjad olevat oht India rahvuslikule julgeolekule.
10.01 – Laevakaitsjaid süüdistatakse kolmes rikkumises: ebaseaduslikus kütuse tankimises, relvade käitlemises ja territoriaalvetesse sisenemises.
21.02 – Laevakaitsjate advokaadid esitavad Madrase ülemkohtule kautsjoni vastu vabastamiseks uue taotluse.
8.03 – Linnakohus pikendab laevakaitsjate vahi all viibimist.
26.03 – Tuticorini linnakohus otsustab laevakaitsjad vahi alt kautsjoni vastu vabastada. Otsus kohustab neid jääma Chennaisse ja kaks korda päevas (kell 10 ja 20) politseijaoskonnas allkirjaga oma kohalolu registreerima.
2.04 – Laevafirma tasub uue u 30 000 euro suuruse kaotsjoni.
5.04 – Laevakaitsjad vabastatakse vahi alt.
10.04 – Tamil Nadu osariigi ülemkohus otsustab võtta menetlusse Eesti laevakaitsjate vastu esitatud süüdistustest loobumise taotluse.
22.04 – Tamil Nadu ülemkohus otsustab jätkata arutelu kahe kuu pärast.
10.06 – Istung jääb ära, sest prokurör ei ilmunud kohale.
24.06 – Laevakaitsjate asjas õnnestub pidada uus istung. Midagi ei otsustata.
9.07 – Tamil Nadu osariigi kohus otsustab, et süüdistused on alusetud. India võimud ei tagasta kaitsjatele neilt konfiskeeritud passe ja isiklikke esemeid.
August – Välisministeerium annab laevakaitsjatele elamiskulude tasumiseks laenu.
September – India politsei esindaja kaebab laevakaitsjate juhtumi India ülemkohtusse.
28.04 – India ülemkohus kuulab ära laevakaitsjate advokaadi ja lõpetab arutelu.
Juuli – India ülemkohus teatab, et ei võta laevakaitsjate kohtuasja arutlusele, ja saadab kohtuasja tagasi Tamil Nadu osariigi kõrgeimasse kohtusse Madurais.
11.08 – Osariigi kõrgeim kohus alustab laevakaitsjate istungeid.
03.12 – Süüasja arutamine.
17.12 – Lõpeb laevakaitsjate süüasja arutelu. Otsus kuulutatakse välja 11. jaanuaril.
11.01 – Tuticorini kohus mõistab laevakaitsjad viieks aastaks vangi.
27.01 - Laevakaitsjad otsustavad süüdimõistva kohtuotsuse edasi kaevata, esitades India kõrgemale kohtule apellatsioonikaebuse ja kautsjoni vastu vabastamise taotluse.
11.02 - Toonane välisminister Marina Kaljurand teatab, et välisministeerium valmistab ette vangide vahetamise lepingut Indiaga, et laevakaitsjad saaks karistust kanda kodumaal.
15.02 - Veebruari keskpaigast kuni sügiseni ei ole Eestil Indias suursaadikut, sest eelmine suursaadik Viljar Lubi lahkub enne ametiaja määratud lõppu.
16.02 - Arutatakse laevakaitsjate kautsjoni vastu vabastamist. Sõna saavad kaitseadvokaadid.
24.02 - Arutelu laevakaitsjate kautsjoni vastu vabastamise üle jätkub.
29.02 - Laevakaitsjate kautsjonitaotlus lükatakse tagasi. Uue taotluse esitamise võimalus on 1. juunil toimuma pidanud istungil.
31.05 - 1. juuniks välja kuulutatud kohtuistung lükatakse paari nädala võrra, 15. juunile edasi, kuna kohtust puudusid mehi varem esindanud advokaat ja prokurör.
15.06 - Kohtuistung laevakaitsjate üle lükatakse edasi 5. juulile.
5.07 - Istung lükatakse kolmandat korda edasi. Põhjuseks tuuakse kohtuniku puhkus.
7.07 - Valitsus kiidab heaks vangide üleandmise leppe Indiaga.
19.07 - Eesti välisministeerium saadab India kolleegidele vangistuses viibivate laevakaitsjate kaasuse asjus noodi.
2.08 - Välisministeeriumi juriidiliste ja konsulaarküsimuste asekantsler Annely Kolk külastab Eesti laevakaitsjaid Chennai vanglas ning kohtub vanglaülemaga.
19.10 - India ülemkohtus toimub istung Eesti laevakaitsjate edasikaebuse arutamiseks.
27.10 - India valitsus kiidab heaks Eestile vange välja anda võimaldava leppe.
08.11 - India kohtus toimub istung Eesti laevakaitsjate kaebuse osas.
15.11 - Eesti allkirjastab New Delhis Indiaga vangide üleandmise leppe.
21.11 - Tamil Nadu ülemkohtu Madurai harus toimub järjekordne kohtuistung laevakaitsjate kassatsioonikaebuse asjas.
30.11 - Tamil Nadu Ülemkohtu Madurai harus lõpetab Eesti laevakaitsjate kassatsioonikaebuse kuulamised ning asub otsust tegema.
19.01 - Välisminister Sven Mikser lubab vajadusel arutada laevakaitsjate kulude hüvitamist.
23.03 - President Kersti Kaljulaid kuulutab välja riigikogus vastu võetud seaduse, millega ratifitseeriti Eesti ja India vahelise kohtulikult karistatud inimeste üleandmise kokkulepe.
06.10 - Laevakaitsjate advokaadid teatavad, et apellatsioonikaebust menetlenud Tamil Nadu Ülemkohtu Madurai haru kohtunik taandas end protsessist.
10.10 - Välisminister Sven Mikser kutsub välja India suursaadiku Helsingis seoses infoga, et apellatsioonikaebust menetlenud kohtunik taandas end protsessist.
18.10 - Tamil Nadu Ülemkohtu Madurai haru kohtunik, kes end protsessist taandas, teatab, et jätkab siiski protsessi juhtimist.
31.10 - Välisministeeriumi asekantsler ja Eesti konsul kohtuvad Indias kinnipeetud laevakaitsjatega, et arutada senist kohtumenetlust.
03.11 - Välisministeeriumi juriidiliste ja konsulaarküsimuste asekantsler Annely Kolk ja Eesti suursaatkonna konsul Indias Mats Kuuskemaa kohtuvad vanglas olevate Eesti laevakaitsjatega.
06.11 - Tamil Nadu Madurai haru ülemkohus kuulab laevakaitsjate advokaatide seisukohti.
07.11 - Kohus kuulab süüdistaja argumente.
27.11 - India Tamil Nadu Madurai haru kohus rahuldab aastaid Indias vangis olnud laevakaitsjate apellatsioonikaebuse ja mõistab nad õigeks.
28.11 - Laevakaitsjad pääsevad pisut pärast kella üheksat hommikul Eesti aja järgi Chennai vanglast välja ja liiguvad lennujaama lähistele hotelli. Eesti konsul Mats Kuuskemaa tegeleb neile konsulaarabi andmise ning dokumentide vormistamise ja infovahetusega.
29.11 - Välisministeeriumi juriidiliste ja konsulaarküsimuste asekantsler Annely Kolk jõuab Eestist Indiasse ja kohtub Chennais laevakaitsjatega. Kohtumisel arutatakse olmeküsimusi ning edasisi samme. Õhtul kohtub Kolk ka Tamil Nadu peaprokuröriga.
30.11 - Asekantsler Kolk kohtub teiste seas Tamil Nadu politsei peadirektoriga, sise- ja välisasjade riigisekretäridega, osariigi peasekretäriga, kohaliku kaitsepolitsei juhtide ja osariigi peaministriga, mis on väga haruldane ja positiivne.
Marina Kaljurand: Urve Palot ei peaks erakonnast välja viskama (82)

matches: kohus kohus kohus kohus Kohus kohus


Ebasoodsamate piirkondade toetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord aastateks 2007–2013 – Riigi Teataja
Ebasoodsamate piirkondade toetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord aastateks 2007–2013
Vastu võetud 20.04.2007 nr 60
RTL 2007, 36, 630
Määrus kehtestatakse «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 454 lõike 2 ja § 455 lõigete 2 ja 3, komisjoni määruse (EÜ) nr 1975/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad kontrollimenetluse rakendamise ja maaelu arengu toetusmeetmete nõuetele vastavuse kohta (ELT L 368, 23.12.2006, lk 74–84), artikli 4 lõike 1 ja artikli 18, komisjoni määruse (EÜ) nr 1974/2006, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad (ELT L 368, 32.12.2006, lk 15–75), artikli 44 ja artikli 45 lõike 1 alusel ning kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (ELT L 277, 21.10.2005, lk 1–40) artikli 18 lõike 4 alusel heaks kiidetud «Eesti maaelu arengukavaga 2007–2013» (edaspidi arengukava).
Määrusega kehtestatakse ebasoodsamate piirkondade toetuse (edaspidi toetus) saamise nõuded, toetuse määr, toetuse taotlemise, taotluse menetlemise täpsem kord, toetuse vähendamise alused ja kord, toetuse andmise alused ja andmise täpsem kord kohustuse üleandmise ja -suurendamise korral ning toetuse maksmise kord aastateks 2007–2013.
Arengukava 5. peatüki meetmes 2.1 toodu kohaselt on toetuse määr ühe hektari kohta 391 krooni aastas.
(1) Toetust võib taotleda põllumajandusega tegelev füüsiline isik, juriidiline isik, seltsing ning muu isikute juriidilise isiku staatuseta ühendus (edaspidi taotleja), kes taotleb toetust arengukavas loetletud ebasoodsamas piirkonnas asuva (edaspidi ebasoodsam piirkond) vähemalt 1,00 hektari suuruse põllumajandusmaa kohta, mis vastab «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 12 lõikes 2 sätestatud nõuetele ning mis asub põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse kantud põllumassiivil.
(2) Toetust võib taotleda lõikes 1 nimetatud põllumajandusmaa kohta üksnes juhul, kui põllumassiiv tervikuna asub ebasoodsamas piirkonnas.
(3) Taotleja täidab kogu põllumajandusettevõttes (edaspidi majandusüksus) § 5 lõikes 2 nimetatud üldiste keskkonnanõuete asemel nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 51 nimetatud ja arengukava 5. peatükis toodud kohustuslikke majandamisnõudeid.
§ 4. Nõuded heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes põllumajandusmaa kohta
(1) Taotleja peab hoidma ja kasutama kogu majandusüksuse põllumajandusmaad põllumajandusministri 10. aprilli 2008. a määruse nr 30 “Ühtse pindalatoetuse, põllukultuuri kasvatamise, põllumajanduskultuuri ja heinaseemne täiendava otsetoetuse saamise nõuded ning toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord” 2. ja 3. peatükis kehtestatud nõuete kohaselt.
(2) Saare, Hiiu, Lääne või Pärnu maakonnas asuv püsirohumaa, millel kasvavad puud ja kadakad, ja mis vastab komisjoni määruse (EÜ) nr 796/2004, millega kehtestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad talupidajate jaoks) ette nähtud täidetavate tingimuste, toetuse muutmise ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi rakendamise üksikasjalikud reeglid (ELT L 141, 30.04.2004, lk 18–58), artiklis 30 sätestatud nõuetele, on heas põllumajanduslikus korras.
§ 5. Nõuded ebasoodsamas piirkonnas asuva põllumajandusmaa kohta
(1) Taotleja võtab toetuse esmakordsel taotlemisel kohustuse tegeleda põllumajandusega ebasoodsamas piirkonnas asuval põllumajandusmaal kohustuse võtmise aastal kindlaks tehtud selle põllumajandusmaa pindala ulatuses, mille kohta ta taotleb toetust.
(2) Taotleja võtab toetuse esmakordsel taotlemisel kohustuse täita järgmisi põllumajanduse üldisi keskkonnanõudeid (edaspidi üldised keskkonnanõuded) kogu majandusüksuses:
8) taimekaitsevahendi turule lubamise otsuses ettenähtud juhul on taimekaitsevahendi kasutaja läbinud taimekaitsekoolituse ja tal on taimekaitsetunnistus;
11) loomapidaja peab pidama arvestust oma põllumajandusloomadel ravimite ja ravimsöötade kasutamise üle;
(3) Taotleja võtab lõikes 1 nimetatud kohustuse taotluse esitamise tähtaja esimesest päevast ja täidab seda viis aastat alates esimesest toetuse väljamaksest.
(1) Taotleja esitab ajavahemikus 2. maist kuni 21. maini Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile (edaspidi PRIA):
2) punktis 1 nimetatud taotluse lisas toodud põldude loetelu, millele on kantud andmed taotleja valduses oleva põllumajandusmaa, sealhulgas kasvatatavate põllumajanduskultuuride, püsirohumaade ja põllumajanduslikust kasutusest ajutiselt väljas olevate põldude kohta ning asjakohaste põldude kohta on märgitud, millist toetust taotletakse;
3) põllumassiivi kaardi, millel on märgitud punktis 1 nimetatud taotluse lisas toodud kasvatatavate põllumajanduskultuuride ja püsirohumaade põldude ning põllumajanduslikust kasutusest ajutiselt väljas olevate põldude numbrid ning nende piirid;
4) lisas toodud vormi kohase kinnituse kohustuse võtmise kohta.
(2) Kui taotleja andmed ei ole kantud põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse, esitab ta koos taotlusega PRIA-le Vabariigi Valitsuse 30. aprilli 2004. a määruse nr 162 “Põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registri pidamise põhimäärus” lisas 1 nimetatud avalduse oma andmete kandmiseks registrisse.
(3) Kohustuse võtmise aastale järgnevatel kohustuseaastatel esitab toetuse saaja lõikes 1 sätestatud ajavahemikul PRIA-le kohustuse jätkamise kinnituseks lõike 1 punktis 1 nimetatud taotluse ja punktis 2 nimetatud põldude loetelu ning punktis 3 nimetatud põllumassiivi kaardi.
(4) Taotleja või toetuse saaja teavitab komisjoni määruse (EÜ) nr 796/2004, millega kehtestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) ette nähtud nõuetele vastavuse, toetuse ümbersuunamise ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi rakendamise üksikasjalikud reeglid (ELT L 141, 30.04.2004, lk 18–58), artikli 15 kohaselt PRIA-t taotluses tehtavast muudatusest või artikli 72 kohaselt nõude täitmist takistavast asjaolust kirjalikult.
§ 7. Taotluse ja taotleja nõuetele vastavuse kontrollimine
(1) PRIA vaatab taotluse ja muud esitatud dokumendid läbi ning kontrollib nendes esitatud andmete õigsust ja taotleja vastavust toetuse saamise nõuetele, sealhulgas teeb § 4 lõikes 1 ja § 5 lõikes 2 sätestatud nõuete täitmise üle kohapealset kontrolli komisjoni määruse (EÜ) nr 1975/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad kontrollimenetluse rakendamise ja maaelu arengu toetusmeetmete nõuetele vastavuse kohta (ELT L 368, 23.12.2006, lk 74–84), II osa I jaotise kohaselt.
(2) Paragrahvi 4 lõikes 1 nimetatud nõuete täitmise üle teeb PRIA kohapealset kontrolli põllumajandusministri 10. aprilli 2008. a määruses nr 30 “Ühtse pindalatoetuse, põllukultuuri kasvatamise, põllumajanduskultuuri ja heinaseemne täiendava otsetoetuse saamise nõuded ning toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord” sätestatud korras.
(3) Kui taotleja või taotleja esindaja viibib kohapealse kontrolli juures, peab ta vajadusel järelevalveametnikule ette näitama põllu piiri.
(4) PRIA, Taimetoodangu Inspektsioon (edaspidi TTI), Veterinaar- ja Toiduamet (edaspidi VTA) ning Keskkonnainspektsioon (edaspidi KKI) kontrollivad oma pädevuse piires § 3 lõikes 3 nimetatud kohustuslike majandamisnõuete täitmist, kontrollides kohapeal vähemalt 1% taotlejatest komisjoni määruse (EÜ) nr 1975/2006 artikli 20 ja 21 lõike 1 kohaselt.
(1) Kui taotluse kontrollimisel tehakse kindlaks, et maa tegelik pindala erineb taotlusel märgitud pindalast, mille kohta toetust taotleti, kohaldatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 1975/2006 artiklit 16.
(2) Kui PRIA on kohapealse kontrolli käigus teinud kindlaks, et taotleja on rikkunud § 4 lõikes 1 nimetatud häid põllumajandus- ja keskkonnatingimusi või püsirohumaade pindala säilitamise nõuet ning TTI, VTA või KKI on kohapealse kontrolli käigus teinud kindlaks, et taotleja on rikkunud § 3 lõikes 3 nimetatud kohustuslikke majandamisnõudeid, kohaldatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 1975/2006 artikleid 22–24.
(3) Kui PRIA on kohapealse kontrolli käigus teinud kindlaks, et taotleja ei täida § 5 lõikes 2 nimetatud üldisi keskkonnanõudeid, vähendatakse kohustuseaastal määratavat toetust:
(4) Kui taotleja valdab põllumajandusmaad, mille kohta ta ei taotle toetust, kuid ei esita kõiki § 6 lõike 1 punktis 2 nimetatud andmeid, kohaldatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 14 lõikes 1a sätestatud toetuse vähendamise põhimõtteid.
1) põllumassiiv tervikuna ei asu ebasoodsamas piirkonnas või ei ole kantud põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse või põllumajandusmaa pindala on väiksem kui 1,00 hektar või kui põld on alla 0,30 hektari suurune;
2) taotleja on rikkunud vähemalt kolme üldist keskkonnanõuet.
KOHUSTUSE ÜLEVÕTMINE, ÜLEANDMINE, SUURENDAMINE JA VÄHENDAMINE
§ 10. Kohustuse ülevõtmine ja üleandmine
(1) Taotleja ei või võetud kohustust üle anda ega üle võtta kohustuse võtmise aastal, välja arvatud «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 66 lõikes 3 nimetatud vääramatu jõu juhtudel (edaspidi vääramatu jõud).
(2) Kui toetuse saaja annab võetud kohustuse kehtivuse perioodil kogu oma majandusüksuse või osa sellest üle teisele isikule, kohaldatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 1974/2006, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad (ELT L 368, 32.12.2006, lk 15–75), artiklis 44 sätestatut. Kohustuse ülevõtmise korral vormistavad kohustuse üleandja ja kohustuse ülevõtja kohustuse üleandmise-vastuvõtmise akti, millest nähtub, milline majandusüksus või selle osa üle võeti.
(3) Kui toetuse saaja suurendab põllumajandusmaa pindala seoses kohustuse ülevõtmisega, loetakse algne kohustus ja ülevõetud kohustus üheks kohustuseks, mille kestus arvestatakse lühemat aega kestnud kohustuse järgi. Kui kohustuse võtab üle isik, kellel varem ei olnud kohustust, loetakse kohustuse kestuseks ülevõetud kohustuse kestus.
(4) Taotleja teavitab PRIA-t lõikes 3 nimetatud muudatustest § 6 lõikes 1 nimetatud ajavahemikus, esitades § 6 lõigetes 1 ja 2 nimetatud dokumendid ning kohustuse üleandmise-vastuvõtmise akti.
(5) Kohustuse üleandjal ja ülevõtjal on õigus kohustust vähendada või suurendada § 5 lõikes 1 nimetatud kohustuse arvelt.
(1) Toetuse saaja võib suurendada § 5 lõikes 1 nimetatud kohustusealuse maa pindala selle maa arvelt, mille kohta ei ole kohustust võetud, komisjoni määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikli 45 lõigete 1–3 alusel kuni 30% või kuni 2 hektarit.
(3) Kui toetuse saaja suurendab kohustusealuse maapindala üle lõikes 1 sätestatud määra, algab kogu maa pindala osas uus kohustus, mille kestus on viis aastat.
(4) Kohustuse üleandmise või ülevõtmise korral on kohustuse üleandjal ja ülevõtjal õigus kohustust suurendada § 5 lõikes 1 nimetatud algse kohustuse arvelt.
§ 111. Kohustuse vähendamine
(1) Toetuse saaja võib vähendada kohustusealuse maa pindala § 5 lõikes 1 nimetatud kohustusealuse maa pindalaga võrreldes komisjoni määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikli 44 lõike 3 alusel kuni 30%.
(2) Kohustuse üleandmise või ülevõtmise korral on kohustuse üleandjal ja ülevõtjal õigus kohustust vähendada § 5 lõikes 1 nimetatud kohustuse arvelt.
§ 112. Muudatustest teavitamine
(1) Kohustuse suurendamisest teavitab toetuse saaja PRIA-t § 6 lõikes 1 nimetatud ajavahemikul, esitades § 6 lõikes 3 nimetatud dokumendid.
(2) Kohustuse vähendamisest teavitab toetuse saaja PRIA-t, esitades § 6 lõikes 3 nimetatud dokumendid § 6 lõikes 1 sätestatud ajavahemikul, või § 6 lõike 4 kohaselt.
(3) Kohustuse üleandja teavitab kohustuse üleandmisest PRIA-t § 6 lõikes 1 nimetatud ajavahemikul, esitades teabe, millest nähtub, kellele kohustus millise majandusüksuse või selle osa kohta üle anti. Kohustuse ülevõtja esitab PRIA-le samal ajavahemikul ülevõetud kohustuse kohta § 6 lõikes 3 nimetatud dokumendid.
(1) Nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta (ELT L 209, 11.08.2005 lk 1–25) artikli 11 kohaselt makstakse toetus taotleja arvelduskontole § 9 lõikes 1 nimetatud otsuse alusel taotluse esitamise aastale järgneva aasta 30. juuniks.
(1) Eelmistel aastatel makstud toetus nõutakse tagasi selle maa pindala osas, mille osas taotlejal väheneb § 5 lõikes 1 nimetatud kohustusaluse maa pindalaga võrreldes üle 30%, välja arvatud juhul, kui toetuse saaja tõendab, et ta ei saa jätkata võetud kohustuse täitmist vääramatu jõu tõttu.
Määruse lisa on avaldatud elektroonilises Riigi Teatajas. Alus: «Riigi Teataja seaduse» § 4 lõige 2 ja riigisekretäri 21.03.2007. a resolutsioon nr 17-1/07-01973.


text:
Kaitseliidu relvade arvestuse pidamise kord – Riigi Teataja
Kaitseliidu relvade arvestuse pidamise kord
RTL 2001, 84, 1149
Vastu võetud 26.06.2001 nr 18
Määrus kehtestatakse « Kaitseliidu seaduse» (RT I 1999, 18, 300) paragrahvi 22 lõike 4 alusel.
Käesolev määrus sätestab Kaitseliidu või tema malevate poolt riigieelarveväliste vahendite arvel soetatud või annetustena vastuvõetud ja riigi poolt Kaitseliidule või Kaitseliidu malevatele kasutada antud relvade ning kaitseliitlase isiklike relvade (edaspidi relvad) arvestuse korra Kaitseliidus.
§2. Kaitseliidu relvade ja laskemoona arvestuse dokumendid
Kaitseliidus peavad olema relvade ja laskemoona arvestuseks järgmised dokumendid vastavalt kaitseministri 2. detsembri 1997. a määrusele nr 12 «Kaitseministeeriumi valitsemisalas relvade ja laskemoona soetamise, hoidmise, edasitoimetamise ja kandmise korra kinnitamine» (RTL 1998, 6, 44):
1) «Sissetulnud relvadokumentide registreerimise raamat» (lisa 2, vorm T-1);
2) «Väljastatud relvadokumentide registreerimise raamat» (lisa 3, vorm T-2);
3) «Relvade ja laskemoona saateleht» (lisa 4, vorm T-3);
4) «Relvade ja laskemoona arvelevõtmise raamat» (lisa 5, vorm T-4);
5) «Relvade numbrilise arvestuse raamat» (lisa 6, vorm T-5);
6) «Relvade ja laskemoona väljaandmise raamat» (lisa 7, vorm T-6);
7) «Relvaruumi tabel» (lisa 8, vorm T-7);
8) «Relvakapis hoitavate relvade nimekiri» (lisa 9, vorm T-8);
9) «Relvade ja laskemoona kontrollraamat» (lisa 10);
10) «Relva asenduskaart» (lisa 11).
§3. Relvade arvestuse aluseks olevate dokumentide hoidmise kord
(1) Kaitseliidus on relvade hoidmisel relvade üle arvestuse pidamise aluseks «Sissetulnud relvadokumentide registreerimise raamat», «Väljastatud relvadokumentide registreerimise raamat», «Relvade ja laskemoona arvelevõtmise raamat» ning «Relvade numbrilise arvestuse raamat».
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud dokumendid registreeritakse ja neile antakse registreerimisnumber ning tehakse märge salastatuse kohta vastavalt «Riigisaladuse seadusele» (RT I 1999, 16, 271; 82, 752; 2001, 7, 17).
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud dokumentide lehed peavad olema nummerdatud, nööritud ja pitseeritud. Raamatu lõpus, pitsatiga kinnitatud lehel, peab olema relvade hoidmise eest vastutava isiku allkirjaga kinnitatud sissekanne «Raamatus on nummerdatud, nööritud ja kinnitatud pitsatiga . . . lehte».
(4) «Sissetulnud relvadokumentide registreerimise raamatut», «Väljastatud relvadokumentide raamatut» ja «Relvade numbrilise arvestuse raamatut» säilitatakse 25 aastat, teisi käesoleva määruse paragrahvis 2 nimetatud dokumente 10 aastat alates viimase sissekande tegemise kuupäevast.
§4. Sissetulnud ja väljastatud relvade ja laskemoona saatedokumentide registreerimine
(1) Kaitseliitu sissetulnud relvade ja laskemoona saatedokumendid registreeritakse «Sissetulnud relvadokumentide registreerimise raamatus».
(2) Kaitseliidust väljastatud relvade ja laskemoona saatedokumendid, samuti Kaitseliidu sisesed relvi ja laskemoona käsitlevad dokumendid (aktid, saatelehed jms) registreeritakse «Väljastatud relvadokumentide registreerimise raamatus».
§5. Kaitseliidust relvade ja laskemoona väljastamine ja vastuvõtmine
(1) Relvad ja laskemoon väljastatakse Kaitseliidust ja võetakse vastu «Relvade ja laskemoona saatelehe» alusel. Saatelehed vormistatakse vähemalt kahes eksemplaris, millest üks jääb väljastajale, teine vastuvõtjale. Sama kord kehtib relvade ja laskemoona Kaitseliidu sisesel ümberpaigutamisel.
(2) Relvade ja laskemoona saatelehtede alusel tehakse vastav sissekanne «Relvade ja laskemoona arvelevõtmise raamatus». Vastuvõetud relvad registreeritakse viivitamatult «Relvade numbrilise arvestuse raamatus».
(3) Relvade arvestust võidakse Kaitseliidu ülema otsuse alusel Kaitseliidus, Kaitseliidu Peastaabi ülema otsusel Kaitseliidu Peastaabis või maleva pealiku otsusel malevates pidada arvutis, kui on rakendatud meetmed arvestuse säilitamiseks ja vajaliku salastatuse tagamiseks.
§6. Relvaruumis hoitavad dokumendid
(1) Relvaruumis peab olema «Relvade ja laskemoona väljaandmise raamat», «Relvaruumi tabel» ja «Relvade ja laskemoona kontrollraamat».
(2) »Relvakapis hoitavate relvade nimekiri» peab olema paigutatud relvakapi ukse siseküljele. Nimekirjale kirjutab alla relvade hoidmise eest vastutav isik.
§7. Arvestuse pidamine relvaruumis olevate relvade ja laskemoona üle
(1) Toimkondade vahetamisel võtab uus korrapidaja relvaruumi ja relvakappide võtmed, relvad ja laskemoona eelmiselt korrapidajalt vastu «Relvaruumi tabeli» ja «Relvakapis hoitavate relvade nimekirja» alusel. Laskemoon antakse üle ja võetakse vastu pitseeritud kastides. Korrapidamise üleandmise-vastuvõtmise raamatusse tehakse sissekanne, kus näidatakse relvade ja laskemoona kogus, mis on korrapidamise üleandmise momendil relvaruumis ja mis on välja antud. Sissekande õigsust kinnitavad üleandja ja vastuvõtja mõlemad oma allkirjaga.
(2) Relvahoidla kontrollimisel teeb kontrolli läbiviija kontrollimise tulemuse kohta sissekande «Relvade ja laskemoona kontrollraamatusse». Relvade või laskemoona puudujäägi avastamisel on kontrolliv isik kohustatud sellest koheselt teatama Kaitseliidu ülemale, Kaitseliidu Peastaabi ülemale või Kaitseliidu maleva pealikule juurdluse alustamiseks.
(3) Relvi ja laskemoona väljastab korrapidaja allkirja vastu «Relvade ja laskemoona väljaandmise raamatus», kuhu märgitakse väljaantud relva seeria ja number ning laskemoona liik ja kogus.
(4) «Relvade ja laskemoona väljaandmise raamatusse» ei tehta sissekannet juhul, kui Kaitseliidu ülema või Kaitseliidu Peastaabis või malevates vastavalt kas Kaitseliidu Peastaabi ülema või maleva pealiku otsusel on lubatud «Relva asenduskaardi» kasutamine.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 märgitud asenduskaardi kasutamine tähendab seda, et asenduskaarti hoitakse väljastatud relva asemel relvahoidlas. «Relva asenduskaardile» kirjutab alla Kaitseliidu Peastaabis Kaitseliidu Peastaabi ülem või malevas maleva pealik või tema otsusel relvade hoidmise eest vastutav isik.
§8. Relvade mahakandmine
(1) Kõlbmatu relva mahakandmise aluseks on relva mahakandmise akt, milles märgitakse ära relva kõlbmatuks muutumise põhjus. Aktile kirjutab alla Kaitseliidu ülem, Kaitseliidu Peastaabi ülem või maleva pealik.
(2) Lammutatud relva mahakandmise aluseks on Vabariigi Valitsuse 31. mai 2000. aasta määruse nr 179 «Kaitseliidu relvade ja laskemoona soetamise, relvade valmistamise, parandamise, ümbertegemise ja lammutamise kord ning relvade ja laskemoonaga lubatud tehingute liigid ning nende teostamise kord» (RT I 2000, 43, 277) paragrahvi 27 kohaselt koostatud relva lammutamise akt.
(3) Riigile kuuluva relva mahakandmiseks esitab Kaitseliidu ülem lõikes 1 nimetatud relva mahakandmise akti Kaitseministeeriumile.
§9. Määruse jõustumine
Käesolev määrus jõustub 1. septembril 2001. a.
Kantsler Indrek KANNIK

matches: §2 §3 §4 §5 §6 §7 §8 §9


Loosung oktoober 2014
Kalender oktoober 2014
OKTOOBER KUU LOOSUNG: Sest Issand on tasuja ja tema tasub sulle seitsmekordselt. Srk 35,10
1. Kolmapäev Ma kaotan su üleastumised nagu pilved ja su patud nagu pilvituse. Pöördu minu poole, sest ma lunastan sinu! Js 44,22 Jumal on kustutanud ära meie võlakirja koos määrustega, mis olid meie vastu, ning selle on ta kõrvaldanud, naelutades selle risti külge. Kl 2,14 Oh armas Issand Jeesus Krist, Sa tõusid surmast üles. Meid päästa surmast, kuradist, meid hoia oma süles! Meid kõiki oma Vaimuga uut elu aita alata, mis Sina meile saatsid. ULR 207:9. Laurentius Laurenti Ilm 14,6-7(13-16); 2Aj 35,20-27; Srk 35,1-15
2. Neljapäev Jakob ütles: Läheme üles Peetelisse ja teeme sinna altari Jumalale, kes mind kuulis mu ahastuse ajal ja oli minuga teel, mida käisin. 1Ms 35,3 Aga üks nende seast, nähes, et ta on paranenud, tuli tagasi Jumalat valju häälega ülistades ja langes silmili maha Jeesuse jalge ette teda tänades. Lk 17,15-16 Jumala leidmine pole lõpp, vaid hoopis algus. Franz Rosenzweig Mt 18,10-14; 2Aj 36,1-10; Srk 39,1-15(38,34b-39,11)
3. Reede Veereta oma tööd Issanda peale, siis su kavatsused lähevad korda. Õp 16,3 Teie öelge: Kui Issand tahab ja me veel elame, siis teeme seda või teist. Jk 4,15 Issand, valgusta mu teed, millel pean nüüd jätkama oma rändamist. Aita mind igas olukorras selgelt näha, mida Sina tahad, mida ma pean või ei pea tegema. Anna mulle jõudu, et võiksin teha rikast päevatööd Sinust tunnistades. Magnus Freidrich Roos Mt 26,51-54; 2Aj 36,11-21; Srk 42,15-26(25)
4. Laupäev Inimeste kartmine paneb püünise, aga kes loodab Issanda peale, on kaitstud. Õp 29,25 Igaüht nüüd, kes mind tunnistab inimeste ees, teda tunnistan ka mina oma Isa ees, kes on taevas. Mt 10,32 Kui Jumal pole meie isand, siis on seda inimesed; aga milleks olla orjade ori? Nachman Braclawist Ap 27,16-25; 2Aj 36,22-23; Srk 51,1-17(12)
16. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Kristus Jeesus on kõrvaldanud surma ning on evangeeliumi kaudu toonud valge ette elu ja kadumatuse. 2Tm 1,10b Jh 11,1-4.17-27.40-45; 2Tm 1,7-10 Jutlus: Hb 10,35-36(37-38)39
5. Pühapäev Eliifas ütles: Ometi pöörduksin ma Jumala poole ja viiksin oma asja Jumala ette, kes teeb suuri ja uurimatuid asju, arvutuid imetegusid. Ii 5,8-9 Ja vaata, järvel tõusis suur torm, nii et lained katsid paadi. Aga Jeesus magas. Ja jüngrid tulid ta juurde ja äratasid ta üles, öeldes: Issand, aita! Me hukkume! Mt 8,24-25 Kes rajust hoolimata päikesele mõtleb, suudab uskuda Jumalasse. Teedy Tüür
6. Esmaspäev Issanda ingel puudutas Eelijat ning ütles: Tõuse üles, söö, sest sul on veel pikk tee ees! 1Kn 19,7 Eks inglid ole vaid teenijad vaimud, läkitatud abistama neid, kes ükskord pärivad pääste? Hb 1,14 Sa oled ka meid tänini nii mitmes hädas hoidnud; ja armust päevast päevani inglite läbi kaitsnud. Siis tehku nemad alati - ja meie elu otsani! - siin meie ümber leeri. ULR 300:5. Justus Gesenius Rm 6,18-23; Est 1,1-22
7. Teisipäev Eks ole: kui sa head teed, siis on su pilk tõstetud üles? Aga kui sa head ei tee, siis luurab patt ukse ees ja himustab sind. Kuid sina pead tema üle valitsema! 1Ms 4,7 Valvake, seiske usus, olge mehised, saage tugevaks! 1Kr 16,13 Inimene närbub ja kuivab ilma Jumalata. Tunned sa seda Jumalast eemalolemise viletsust? Johannes Oskar Lauri Ap 21,8-14; Est 2,1-18
8. Kolmapäev Issand on kuningas, maa ilutsegu! Rõõmustagu saarte hulk! Ps 97,1 Suured ja imelised on sinu teod, Issand Jumal, Kõigeväeline! Õiged ja tõelised on sinu teed, sa paganate kuningas! Ilm 15,3 Sina juhid maailma käiku oma headuses ja kõiki olendeid halastuses. Sina, Jumal, ei maga ega laiskle. Vastupidi, Sa äratad magajad. Sa kingid elu surma palge ees ja ravid haigeid. Sa avad pimedate silmad ja teed küüraka terveks. Ainult Sulle kuulub minu tänu. Juudi liturgia Mk 5,21-24.35-43; Est 2,19-3,6
9. Neljapäev Mina olen Issand, sinu Jumal, kes sind tõi välja Egiptusemaalt, orjusekojast. 2Ms 20,2 Usus keeldus Mooses, kui ta oli saanud suureks, laskmast end nimetada vaarao tütre pojaks. Hb 11,24 Kui juudid olid oma vangipõlvega harjunud ning töötasid nurisemata, siis otsustas Jumal, et on õige aeg nad vabastada... Esmalt pidi Mooses neis äratama vabaduseiha ja alles siis paistis orjapõlv kibe. Juutide tarkusesõnad Fl 1,19-26; Est 3,7-15
10. Reede Kui Taaveti päevad liginesid surmale, siis andis ta oma pojale Saalomonile käsu, öeldes: Mina lähen kõige maailma teed. Ole siis vahva ja pea, mida Issand, su Jumal, on käskinud pidada. 1Kn 2,1-2.3 Vaata, et sa täidad seda teenimiseametit, mille sa oled saanud Issandas! Kl 4,17 Elusta mind, oh Issand, et ma ei viibiks ega unistaks, vaid hästi arvestaksin aega. Carl Heinrich von Bogatzky Jh 18,3-9; Est 4,1-17
11. Laupäev Viletsate igatsemist sa kuuled, Issand; sina kinnitad nende südant. Ps 10,17 Ja see ongi see julgus, mis meil on Jumal ees, et kui me midagi tema tahtmist mööda palume, siis tema kuuleb meid. 1Jh 5,14 Issand Jeesus, lase meil keset võitlust saatana, maailma ja oma halva loomusega saada Sinu rahu. Anna meile ka sellest eelmaitset, mida meil tulevikus oodata on. Tee meid ustavaks taevaste aarete otsimisel. Ludvig Harms Mk 9,1-10; Est 5,1-14
LÕIKUSTÄNUPÜHA Kõikide silmad ootavad sind, Issand, ja sina annad neile nende roa omal ajal. Ps 145,15 Lk 12,(13-14)15-21; Mt 6,25-34; 2Kr 9,6-15; Ps 65 Jutlus: Hb 13,15-16
12. Pühapäev Me alandasime end oma Jumala ees, et paluda temalt õnnelikku reisi. Esr 8,21 Luukas kirjutab: Kui me need päevad seal olime mööda saatnud, asusime teele; ja nemad kõik naiste ja lastega saatsid meid linnast välja. Ja ranna ääres me laskusime põlvili ning palvetasime. Ap 21,5 Jeesus, meie eel käi Sa eluteel, siis Su järel viibimata käime ilma kõikumata, kuni Sa meid siit kodumaale viid! KLPR 467:1. Nicolaus Ludwig von Zinzendorf
13. Esmaspäev Ärge tuletage meelde endisi asju ja ärge pange tähele, mis muiste on sündinud. Vaata, mina teen hoopis uut: see juba tärkab, kas te ei märka? Js 43,18-19 Kui siis Johannes vangihoones kuulis Kristuse tegudest, saatis ta oma jüngreid temalt küsima: Kas sina oled see, kes pidi tulema, või jääme ootama teist? Jeesus vastas neile: Minge teatage Johannesele, mida te kuulete ja näete: pimedad näevad jälle ja jalutud kõnnivad, pidalitõbised saavad puhtaks ja kurdid kuulevad ja surnud tõusevad üles ja vaestele kuulutatakse evangeeliumi. Mt 11,2-5 Usk Jumalasse ei alga sealt, kus Temast aru saadakse, vaid sealt, kus Teda usaldama hakatakse, kuigi Temast aru ei saada. Teedy Tüür Mk 5,24-34; Est 6,1-14
14. Teisipäev Ma tänan Issandat kõigest südamest, ma kuulutan kõiki su imetöid. Ps 9,2 Olge tänulikud kõige eest - sest see on, mida Jumal teilt tahab Jeesuses Kristuses! 1Ts 5,18 Tänu Sulle õiekestest, mida teelt ma kogunud; tänu okkaist valusatest, mis mu käsi haavanud. Tänan Sind, et tahad saata igavesse ellu mind. Kõige, kõige eest ma ikka tänan, Issand, üksi Sind! KLPR 392:4. Harri Haamer Jk 1,1-6(7-11)12-13; Est 7,1-10
15. Kolmapäev Tõesti, Issandas, meie Jumalas on Iisraeli pääste. Jr 3,23 Jeesus tervendas paljusid, kes põdesid mitmesuguseid haigusi. Mk 1,34 Sa oled minu rõõmustus ka siis, kui käes on kurvastus ja ahastus mind vaevab. Sa pole teda põlanud, kes tunneb, et ta kadunud, ja Sulle häda kaebab. ULR 515:6. Christian Friedrich Richter Lk 7,1-10; Est 8,1-17
16. Neljapäev Vöö köitja ärgu kiidelgu nõnda nagu lahtipäästja. 1Kn 20,11 Paulus kirjutab Korintose kogudusele: Ma olin teie juures nõtruses ja kartuses ja suures värinas ning mu kõne ja mu kuulutus ei olnud inimliku tarkuse meelitavais sõnus, vaid Vaimu ja väe osutamises. 1Kr 2,3-4 Siis maksaks elada, kui me oma elutööst ja ülesannetest elus nii aru saaksime nagu Inimese Poeg sai aru oma elu mõttest: otsida, päästa, õndsaks teha kõiki, kes on siin maailmas kadumas, põgenemas, hukkumas. Jaan Lattik Ap 5,34-42; Est 9,1-19
17. Reede Issand, sinu poole ma tõstan oma hinge. Mu Jumal, sinu peale ma loodan, ärgu ma jäägu häbisse. Ps 25,1-2 Inimese Poeg on tulnud otsima ja päästma kadunut. Lk 19,10 Õigesti elamise probleem vaevab paljusid. Nad püüavad võimalikult vähe vigu teha. Aga ikkagi ei õnnestu. See paneb meelt heitma. Sa ei suudagi olla täiuslik. Aga kui otsid Issandat Jeesust ja Tema leiad, siis õpid andeks paluma ja Tema annab sulle andeks. Nii saab tulla rahu hinge. Eenok Haamer Jh 19,28-30; Est 9,20-28
18. Laupäev Igaüks küsigu oma naabrilt ja vennalt nõnda: "Mis Issand kostis?" või: "Mis Issand rääkis?" Jr 23,35 Ärge olge rumalad, vaid mõistke, mis on Issanda tahtmine. Ef 5,17 Ainult enesele keskendumine on surmaotsus, kuid Igavesele elamine vabastab surmast. Martin Buber Mt 14,22-33; Est 9,29-10,3
18. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA See käsk on meil temalt endalt, et kes armastab Jumalat, armastagu ka oma venda. 1Jh 4,21 Mk 12,28-34; Rm 14,17-19; Ps 119,169-176 Jutlus: Ef 5,15-21
19. Pühapäev Issand oli Saamueliga ega lasknud ainsatki oma sõna tühja minna. 1Sm 3,19 Paulus kirjutab: Meie evangeelium ei ole teie juurde tulnud palja sõnana, vaid ka väes ja Pühas Vaimus ning täieliku veendumusega. 1Ts 1,5 Inimese vaim suudab vaevalt tunnetada Jumalat, kes on nii suur ja võimas, et inimlik taipamine Teda tajuda ei saa. Kuid Jumal on andnud meile oma püha sõna, et me selle kaudu saame Tema Püha Vaimu osadusse ja suudame Temasse uskuda. Johannes Oskar Lauri
20. Esmaspäev Issand ei unusta vaest jäädavalt, viletsate lootus ei hukku igaveseks. Ps 9,19 Jeesus ütles: Õndsad olete teie, vaesed, sest teie päralt on Jumala riik! Lk 6,20 Ära kunagi küsi, miks leidub maailmas kannatusi, vaid mida see mulle tähendab. Eugene Heimler 1Ts 4,9-12; Ilm 1,1-8
21. Teisipäev Ma ütlesin: Ma tunnistan Issandale oma üleastumised. Siis andsid sina mu patu süüteo andeks. Ps 32,5 Jeesuses Kristuses on meil lunastus, pattude andeksandmine. Kl 1,14 Inimesel on pattude pärast häbi ja siis ta ütleb, sellest ei maksa rääkida. Kuid Jeesus teab niikuinii, seepärast häbenemine ei aita. On vaja üles tunnistada, et vabaks saada. Eenok Haamer 1Tm 1,1-8(9-11); Ilm 1,9-20
22. Kolmapäev Issand ütles: Ta hüüab mind appi, ja ma vastan temale. Ps 91,15 Seesama Issand on kõikide Issand, rikas kõikide heaks, kes teda appi hüüavad. Rm 10,12 Issand Jeesus Kristus! Anna armu, et me võiksime olla nende hulgas, kes käivad oma eluteed Sinu jälgedes! Halasta meie peale ja võta meid omade hulka! Toomas Paul Ül 8,4-7; Ilm 12,1-6
23. Neljapäev Mispärast sa riidled Jumalaga, kui ta ei vasta inimesele iga sõna peale? Sest Jumal kõneleb ühel ja teisel viisil, aga seda ei märgata. Ii 33,13-14 Jeesus ütles: Taeva palge üle otsustada te oskate, aegade tunnustähtede üle aga ei suuda. Mt 16,3 Issand Jeesus, anna armu, et meid leitaks tõe poolel olevat, et me suudaksime taibata, kes Sina oled! Toomas Paul Ap 6,1-7; Ilm 12,7-12
24. Reede Hoidke Issanda, oma Jumala poole, nagu te seda olete teinud tänapäevani! Jos 23,8 Kristus ütleb: Ma tulen varsti. Pea kinni, mis sul on, et ükski sinu pärga ei võtaks! Ilm 3,11 Lase meie hingel alati valvata ja olla ühendatud Sinuga, nii et me võime olla valmis Sinu auliseks tulemiseks ja Sind rõõmuga vastu võtta. Uddo Lechard Ullman Lk 23,32-34; Ilm 12,13-18
25. Laupäev Ma käsin sind ja ütlen: Ava heldesti oma käsi oma vennale, hädalisele ja vaesele oma maal. 5Ms 15,11 Avardage ka teie oma süda. 2Kr 6,13 Armastus Jumala vastu ei jää kunagi ainult tundeks, see kuulub inimese kõlbelise käitumise juurde. Leo Baeck Mt 5,17-24; Ilm 13,1-10
19. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Tee mind terveks, Issand, siis ma saan terveks; aita mind, siis ma saan abi, sest sina oled mu kiitus. Jr 17,14 Mk 2,1-12; Ef 4,22-32; Ps 38 Jutlus: 2Ms 34,4-10
26. Pühapäev Saalomon ütles Templi pühitsemisel: Kas Jumal tõesti peaks elama maa peal? 1Kn 8,27 Jeesus ütleb: Tõesti, tõesti, ma ütlen teile, kui nisuiva ei lange maasse ega sure, siis see jääb üksi, aga kui see sureb, siis see kannab palju vilja. Jh 12,24 Kristuse ohvri teeb suureks see, et Ta andis kõik, mis Tal oli. Joel Luhamets
27. Esmaspäev Pea Issanda, oma Jumala käske, käies tema teedel ja kartes teda! 5Ms 8,6 Mitte igaüks, kes mulle ütleb: Issand, Issand!, ei saa taevariiki; saab vaid see, kes teeb mu Isa tahtmist, kes on taevas. Mt 7,21 Ärge sundige Jumalat endi teenistusse, teenige Jumalat. Osvald Tärk Mk 10,46-52; Ilm 13,11-18
28. Teisipäev Issand, sinu otsused muistsest ajast on õiged ja kindlad. Js 25,1 Kuna aga Pühakiri nägi ette, et Jumal teeb paganad õigeks usust, siis ta kuulutas ette Aabrahamile rõõmusõnumit: Sinus õnnistatakse kõiki paganaid. Gl 3,8 Vasta, Issand, paljudele, kes kobavad ringi paganluse teadmatuses ja seisavad ohus hukkuda pimeduses. Anna neile evangeelium, mida nad kõige enam vajavad. Kingi neile elu. Kogu nad oma riiki! August Ferdinand Huhn Lk 5,12-16; Ilm 14,1-5
29. Kolmapäev Ma otsin pelgupaika Issanda juures. Kuidas te ütlete mu hingele: Põgene mägedele nagu lind! Ps 11,1 Ärge siis heitke ära oma julgust, mis saab suure palga! Hb 10,35 Mägironijatest räägitakse, et kui nad on kaljuseinal, ei tohiks alla vaadata, et mitte kaotada tasakaalu, et hirm ei saaks inimest oma valdusesse nii, et ei jaksa edasi ronida. Pilk tuleb suunata üles ja minna vaid ülespoole. Joel Luhamets Kg 12,1-7(8); Ilm 14,6-13
30. Neljapäev Ta kosutas janunevat hinge ja täitis nälgiva hinge heaga. Ps 107,9 Jah, meie kõik oleme võtnud tema täiusest, ja armu armu peale. Jh 1,16 Jeesus ei tulnud selleks, et lahendada mõnda küsimust su elus - Ta tuli lahendama su elu. Osvald Tärk Mk 6,7-13; Ilm 14,14-20
USUPUHASTUSPÜHA Jah, teist alust ei saa keegi rajada selle kõrvale, mis on juba olemas - see on Jeesus Kristus. 1Kr 3,11 Mt 5,2-10(11-12); Rm 3,21-28; Ilm 15,1-4 Jutlus: Fl 2,12-13
31. Reede Varjatu kuulub Issandale, meie Jumalale, aga mis on ilmutatud, kuulub igavesti meile ja meie lastele. 5Ms 29,28 Jeesus palub: Ma olen teatavaks teinud sinu nime inimestele, keda sina mulle oled andnud maailmast. Nad olid sinu omad, ja sina oled andnud nad mulle ning nad on pidanud sinu sõna. Jh 17,6 Tänu, armas Issand, et Sa oled minu peale välja valanud oma Püha Vaimu, kes mind nüüd täidab, tehes mind Jumala armastatud lapseks, ja hoiad mind igaveseks eluks. Aita mind, Issand, elada ja surra selles kallis ühenduses Sinuga ja Isaga ja Püha vaimuga. Johann Arndt


Põhja-Pärnumaa valla haridusasutuste arengukavade kinnitamise kord – Riigi Teataja
Põhja-Pärnumaa valla haridusasutuste arengukavade kinnitamise kord
Põhja-Pärnumaa valla haridusasutuste arengukavade kinnitamise kord - sisukord
RT IV, 04.04.2020, 3
RT IV, 22.03.2018, 21
jõustumine 05.04.2020
31.03.2020 RT IV, 04.04.2020, 1 07.04.2020
Määrus antakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 3 punkti 2, § 22 lõike 2, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 67 lõike 2 ning koolieelse lasteasutuse seaduse § 91 lõike 3, Põhja-Pärnumaa Vallavolikogu 19.02.2020 määruse nr 7 „Põhja-Pärnumaa valla põhimäärus“ § 48 lõike 10 ja Põhja-Pärnumaa Vallavolikogu 21. veebruari 2018 määruse nr 6 „Pädevuse delegeerimine“ § 2 lõike 1 punkti 2 alusel.
[RT IV, 04.04.2020, 1 - jõust. 07.04.2020]
Määrusega kehtestatakse Põhja-Pärnumaa (edaspidi vallavalitsus) hallatavate üldhariduskoolide, koolieelsete lasteasutuste ja huvikoolide arengukavade koostamise ja kinnitamise kord.
(2) Arengukava koostatakse seaduse või käesoleva määruse alusel.
(3) Üldhariduskoolis ja koolieelses lasteasutuses arvestatakse arengukava koostamisel sisehindamise aruandes märgitud asutuse tegevuse tugevuste ja parendusvaldkondadega.
(4) Arengukava koostatakse lähtuvalt senise tegevuse analüüsist ja hetkeolukorra kaardistamisest ning lähtuvalt valla arengukavast.
(5) Arengukava tegevuskava koostatakse vähemalt kolmeks aastaks.
(6) Arengukava projekti koostab haridusasutuse direktor (edaspidi direktor) kooskõlastades selle hoolekogu ja pedagoogilise ja/või õppenõukoguga, õpilasesinduse olemasolul ka õpilasesindusega.
(7) Direktor tagab arengukava projekti keelelise ja vormilise korrektsuse.
(1) Kooskõlastatud arengukava projekti, milles on täpsustatud üldandmed ja tegevuskava järgnevaks kolmeks eelarveaastaks, esitab direktor Põhja-Pärnumaa Vallavalitsuse kui ametiasutuse (edaspidi ametiasutus) haridus- ja kultuuriosakonnale tutvumiseks hinnangu andmiseks iga aasta 15. novembriks.
(2) Arengukava projektiga koos esitatakse aruanne asutuse arengukavas ettenähtud ülesannete täitmise ja eesmärkide saavutamise/mittesaavutamise kohta eelneval perioodil ja seletuskirja järgneva perioodi eesmärkides, samuti väljavõtted projekti kooskõlastanud organite koosoleku protokollidest.
(3) Ametiasutuse haridus- ja kultuuriosakonnal on kohustus kahe nädala jooksul peale arengukava projekti saamist esitada oma märkused ja tähelepanekud direktorile.
(4) Haridusasutuse arengukava kinnitab haridus- ja kultuuriosakonna juhataja kooskõlastatult vallavalitsusega.
(5) Arengukava avalikustatakse peale kinnitamist Põhja-Pärnumaa valla veebilehel www.pparnumaa.ee ja vastava haridusasutuse veebilehel.