AVALEHT INFONURK Valimised
Valga valla KOV valimised 2017
Avaldatud: Neljapäev, 10 August 2017 14:21
| | Klikke: 431
2017. a kohaliku omavalitsuse volikogu valimistega seoses töötab valimiskomisjon valimisliitude ja kandidaatide registreerimiseks Valga Linnavalitsuse hoones, aadressil Puiestee tn 8, Valga linn. Valimiskomisjon töötab igal tööpäeval alates 16. augustist kuni 4. septembrini 2017. a järgnevatel aegadel: esmaspäeval, teispäeval, kolmapäeval ja neljapäeval kell 16:00-17:00, reedel 13:00-14:00, 5. septembril 2017. a kell 14:00-18:00. Valimisliitude registreerimiseks esitamine lõpeb 31. augustil 2017. a ja kandidaatide registreerimiseks esitamine lõpeb 5. septembril 2017. a kell 18:00.
Valimiskonisjoni kontaktandmed: esimees Anastasija Kikkas, mobiiltelefon 5750 3700, e-post See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud. .
Avaldatud: Reede, 30 Juuni 2017 15:10
| | Klikke: 554
TÕLLISTE VALLA VALIMISKOMISJON
Laatre 30. juuni 2017 nr 1
Tõlliste Vallavolikogu liige Marek Käis esitas 12.08.2016. a avalduse, milles palus lõpetada oma volitused volikogu liikmena. Valimisliit Tõlliste Edukaks järgmine asendusliige Piia Ardel teatas kirjalikult, et ei soovi osaleda Tõlliste Vallavolikogu töös. Asendusliige Vallo Virnas teatas kirjalikult oma soovist osaleda Tõlliste Vallavolikogu töös, kuid ta viibis valimiskomisjoni otsuse tegemise ajal ajateenistuses. Asendusliikme Kaili Haggi elukoht 24.08.2016. a seisuga oli Eesti rahvastikuregistri andmetel teises kohalikus omavalitsuses. Asendusliige Timo Arbeiter teatas kirjalikult, et ei soovi osaleda Tõlliste Vallavolikogu töös. Asendusliige Veiko Ardel teatas kirjalikult oma soovist osaleda Tõlliste Vallavolikogu töös. Vallo Virnas ei viibi enam ajateenistuses ning on esitanud avalduse, milles soovib osaleda Tõlliste Vallavolikogu töös. Arvestades eeltooduga ning võttes aluseks kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 201 lõiked 1, 2 ja 4, Tõlliste valla valimiskomisjoni 28.10.2013 otsuse nr 11 “Tõlliste Vallavolikogu asendusliikmete registreerimine”, Tõlliste valla valimiskomisjon
1. Taastada Vallo Virnas’e volitused Tõlliste Vallavolikogu liikmena.
2. Seoses Vallo Virnas’e Tõlliste Vallavolikogu liikmeks asumisega lõpevad Veiko Ardel’i volitused Tõlliste Vallavolikogu liikmena.
3. Otsust on võimalik vaidlustada Vabariigi Valimiskomisjonis kolme päeva jooksul selle tegemisest.
Tõlliste valla valimiskomisjoni 01.11.2016. a otsus nr 2
Avaldatud: Reede, 30 Juuni 2017 15:05
| | Klikke: 507
Laatre 1. november 2016 nr 2
Volituste taastamata jätmine
Raiko Allik’u 29.10.2015. a esitatud avalduse alusel peatati tema volikogu liikme volitused kuni 31.10.2016. a (kaasa arvatud). Raiko Allik’u elukoht ei asu enam 1. novembri seisuga Tõlliste vallas.
Arvestades eeltooduga ja võttes aluseks kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 18 lõike 1 punkti 3, kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse § 20 lg 2, Tõlliste valla valimiskomisjon
1. Jätta taastamata Raiko Allik’u volitused, kuna tema elukoht Eesti rahvastikuregistri andmetel ei asu volituste peatumise lõppemisel Tõlliste vallas.
2. Otsust on võimalik vaidlustada Valga maakonna valimiskomisjonis kolme päeva jooksul selle tegemisest.
3. Otsus jõustub allakirjutamisega.
Volikogu liikme volituste lõppemine, peatumine ja asendusliikme määramine
Avaldatud: Neljapäev, 25 August 2016 14:08
| | Klikke: 1061
Laatre 24. august 2016 nr 1
Tõlliste Vallavolikogu liige Marek Käis on esitanud avalduse, milles palub lõpetada oma volitused volikogu liikmena. Valimisliit Tõlliste Edukaks järgmine asendusliige Piia Ardel on teatanud kirjalikult, et ei soovi osaleda Tõlliste Vallavolikogu töös. Asendusliige Vallo Virnas on teatanud kirjalikult oma soovist osaleda Tõlliste Vallavolikogu töös, kuid ta viibib ajateenistuses. Asendusliikme Kaili Haggi elukoht on Eesti Rahvastikuregistri andmetel teises kohalikus omavalitsuses. Asendusliige Timo Arbeiter on teatanud kirjalikult, et ei soovi osaleda Tõlliste Vallavolikogu töös. Asendusliige Veiko Ardel on teatanud kirjalikult oma soovist osaleda Tõlliste Vallavolikogu töös. Arvestades eeltooduga ning võttes aluseks kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 18 lõike 1 punkti 2, § 19 lõike 2 punkti 5, § 20 lõiked 1, 2, 3, 4 ja 5, Tõlliste valla valimiskomisjoni 28.10.2013otsuse nr 11 “Tõlliste Vallavolikogu asendusliikmete registreerimine”, Tõlliste valla valimiskomisjon
1. Lõpetada Tõlliste Vallavolikogu liikme Marek Käis’i volitused seoses tema tagasiastumisega.
2. Määrata Tõlliste Vallavolikogu liikmeks Vallo Virnas.
3. Peatada Tõlliste Vallavolikogu liikme Vallo Virnas’e volitused ajaks, kui ta viibib ajateenistuses.
4. Tõlliste Vallavolikogu liikmeks asub Veiko Ardel.
5. Otsust on võimalik vaidlustada Valga maakonna valimiskomisjonis kolme päeva jooksul selle tegemisest.
6. Otsus jõustub allakirjutamisega.
Volikogu liikme volituste peatumine ja asendusliikme määramine
Avaldatud: Teisipäev, 03 November 2015 08:39
| | Klikke: 1508
Laatre 2. november 2015 nr 2
Tõlliste Vallavolikogu liige Raiko Allik on esitanud 29.10.2015. a avalduse, milles soovib peatada oma volikogu liikme volitused kuni 1 novembrini 2016. a. Arvestades eeltooduga ning võttes aluseks kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 19 lõike 2 punkti 3, § 20 lõiked 1, 3, 4 ja 5, kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse § 20 lõike 2, Tõlliste valla valimiskomisjoni 28.10.2013otsuse nr 11 “Tõlliste Vallavolikogu asendusliikmete registreerimine”, Tõlliste valla valimiskomisjon
1. Peatada volikogu liikme Raiko Allik’u volitused kuni 31. oktoobrini 2016. a (kaasa arvatud) ja lugeda Tõlliste Vallavolikogu liikmeks Valimisliit Tõlliste Edukaks esimene asendusliige Ranno Allik.
Volikogu liikme volituste taastumine ja asendusliikme volituste lõppemine
Avaldatud: Esmaspäev, 13 Aprill 2015 08:59
| | Klikke: 1845
Laatre 9. aprill 2015 nr 18
Tõlliste Vallavolikogu valis 11.11.2013. a istungil vallavanemaks Sotsiaaldemokraatliku Erakonna nimekirjas kandideerinud volikogu liikme Madis Gross’i, kes sai oma volitused vallavanemana vallavalitsuse ametisse kinnitamise päevast. Sotsiaaldemokraatliku Erakonna järgmine asendusliige Rein Randver ei tohtinud vastavalt Riigikogu liikme staatuse seaduse § 24 lõikele 1 olla Riigikogu liikme volituste ajal vallavolikogu liige. Seoses Rein Randver’i Riigikogu liikme volituste lõppemisega on ta esitanud avalduse Tõlliste Vallavolikogu liikmeks asumiseks. Volikogu liikme volituste taastumisel lõpevad selle asendusliikme volitused, kes oli määratud viimasena asendama samas erakonnas kandideerinud volikogu liiget.
Arvestades eeltooduga ning võttes aluseks kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 201 lõiked 1, 2 ja 4, Tõlliste valla valimiskomisjoni 28.10.2013otsuse nr 11 “Tõlliste Vallavolikogu asendusliikmete registreerimine”, Tõlliste valla valimiskomisjon
1. Tõlliste Vallavolikogu liikmeks asub Rein Randver.
2. Seoses Rein Randver’i Tõlliste Vallavolikogu liikmeks asumisega lõpevad Heikki Järlik’u volitused Tõlliste Vallavolikogu liikmena.
3. Otsust on võimalik vaidlustada Valga maakonna valimiskomisjonis kolme päeva jooksul selle tegemisest.
Avaldatud: Esmaspäev, 02 Detsember 2013 23:00
| | Klikke: 2576
Laatre 2. detsember 2013 nr 17
Tõlliste Vallavolikogu valis 11.11.2013. a istungil vallavanemaks Sotsiaaldemokraatliku Erakonna nimekirjas kandideerinud volikogu liikme Madis Gross’i, kes sai oma volitused vallavanemana vallavalitsuse ametisse kinnitamise päevast. Sotsiaaldemokraatliku Erakonna järgmine asendusliige on Rein Randver, kes vastavalt Riigikogu liikme staatuse seaduse § 24 lõikele 1 ei tohi olla Riigikogu liikme volituste ajal vallavolikogu liige. Rein Randver on teatanud, et täidab Riigikogu liikme volitusi kuni Riigikogu liikme volituste lõppemiseni. Sotsiaaldemokraatliku Erakonna järgmine asendusliige Heikki Järlik on teatanud, et on valmis asuma volikogu liikme kohale.
Arvestades eeltooduga ja võttes aluseks kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 19 lg 2 p 1 ja 11, § 19 lg 3, § 20 lg 1, 3, 4 ja 5, kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse § 20 lg 2, Tõlliste Vallavolikogu 11.11.2013 otsuse nr 22 “Vallavanema valimine”, Tõlliste Vallavolikogu 25.11.2013 otsuse nr 32 „Tõlliste Vallavalitsuse liikmete arvu, struktuuri ja koosseisu kinnitamine“ ja Tõlliste valla valimiskomisjoni 28.10.2013 otsuse nr 11 “Tõlliste Vallavolikogu asendusliikmete registreerimine”, Tõlliste valla valimiskomisjon
1. Peatada volikogu liikme Madis Gross’i volitused seoses tema valimisega Tõlliste vallavanemaks ja lugeda Tõlliste Vallavolikogu liikmeks Heikki Järlik.
Volikogu liikme volituste lõppemine ja asendusliikme määramine
Avaldatud: Kolmapäev, 13 November 2013 17:00
| | Klikke: 2582
Laatre 14. november 2013 nr 15
Tõlliste Vallavolikogu liige Jüri Kattai on esitanud avalduse (registreeritud 12.11.2013 a), milles teatab oma tagasiastumisest Tõlliste Vallavolikogu liikme staatusest.
Arvestades eeltooduga ning võttes aluseks kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 18 lõike 1 punkti 2, § 20 lõiked 1, 2, 4 ja 5, kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse § 20 lg 2, Tõlliste valla valimiskomisjoni 28.10.2013 otsuse nr 11 “Tõlliste Vallavolikogu asendusliikmete registreerimine”, Tõlliste valla valimiskomisjon
1. Lugeda volikogu liikme Jüri Kattai volitused lõppenuks enne tähtaega seoses tema tagasiastumisega ja lugeda Tõlliste Vallavolikogu liikmeks Sotsiaaldemokraatliku Erakonna esimene asendusliige Pilvi Värnik.
Tõlliste Vallavolikogu esimehe valimistulemuste kindlakstegemine
Avaldatud: Esmaspäev, 04 November 2013 20:00
| | Klikke: 2426
TÕLLISTE VALLA VALIMISKOMIJON
Laatre 4. november 2013 nr 14
Võttes aluseks kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 14, § 44 lg 3, kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse § 20 lg 2, Tõlliste valla põhimääruse § 10 ning salajase hääletamise tulemused, Tõlliste valla valimiskomisjon
1. Tunnistada Arne Nõmmik valituks Tõlliste Vallavolikogu esimeheks.
2. Otsus jõustub allakirjutamisega.
Tõlliste Vallavolikogu liikmete registreerimine
Avaldatud: Pühapäev, 27 Oktoober 2013 23:00
| | Klikke: 2611
Laatre 28. oktoober 2013 nr 10
Kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse § 68 lõike 1 ja Tõlliste Vallavolikogu 20. oktoobri 2013. a valimistulemuste alusel, Tõlliste valla valimiskomisjon
1. Registreerida Tõlliste Vallavolikogu liikmed:
1) Raiko Allik (Valimisliit Tõlliste Edukaks);
2) Madis Gross (Sotsiaaldemokraatlik Erakond);
3) Andres Illak (Valimisliit Tõlliste Edukaks);
4) Jüri Kattai (Sotsiaaldemokraatlik Erakond);
5) Katre Kikkas (Sotsiaaldemokraatlik Erakond);
6) Kaupo Kutsar (Sotsiaaldemokraatlik Erakond);
7) Marek Käis (Valimisliit Tõlliste Edukaks);
8) Arne Nõmmik (Eesti Keskerakond);
9) Tiia Pärnik-Pernik (Eesti Keskerakond);
10) Lembe Raud (Sotsiaaldemokraatlik Erakond);
11) Tõnu Sõrmus (Sotsiaaldemokraatlik Erakond);
12) Eve Tiisler (Sotsiaaldemokraatlik Erakond);
13) Taivo Täht (Eesti Keskerakond).
2. Avalikustada käesolev otsus Tõlliste valla veebilehel www.tolliste.ee.
3. Valimistulemused loetakse väljakuulutatuks ja volikogu liikme volitused algavad käesoleva otsuse avalikustamisele järgneval päeval.
Tõlliste Vallavolikogu asendusliikmete registreerimine
| | Klikke: 2690
Laatre 28. oktoober 2013 nr 11
Kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse § 69 lõike 1 ja Tõlliste Vallavolikogu 20. oktoobri 2013. a valimistulemuste alusel, Tõlliste valla valimiskomisjon
1. Registreerida Tõlliste Vallavolikogu asendusliikmed järgmiselt:
Valimisliit Tõlliste Edukaks
1) Ranno Allik
2) Piia Ardel
3) Vallo Virnas
4) Kaili Haggi
5) Timo Arbeiter
6) Veiko Ardel
7) Marek Järvik
8) Sigrit Säinas
9) Edi Taukul
10) Alla Maltseva
11) Egon Susi
1) Hille Volberg
2) Reet Hunt
3) Ene Kõiv
4) Kadri Valk
1) Pilvi Värnik
2) Rein Randver
3) Heikki Järlik
4) Raido Rätsep
5) Jana Vainonen
6) Marika Troon
7) Marju Möldre
8) Priit Kukk
9) Kalev Plado
10) Airi Punt
11) Valdo Kõrge
12) Iivi Aumann
13) Teresa Sale
14) Katrin Kallis
1) Ants Liivlaid
2) Nikolai Stallmeister
3) Taavi Martinson
4) Elle Korge
5) Agnes Saega
| | Klikke: 2567
Laatre 28. oktoober 2013 nr 12
Kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse § 70 lõike 1 ja Tõlliste Vallavolikogu 20. oktoobri 2013. a valimistulemuste alusel, Tõlliste valla valimiskomisjon
1. Kinnitada Tõlliste Vallavolikogu lisamandaadid erakondade ja valimisliidu võrdlusarvude tabeli alusel järgmiselt:
Erakond, valimisliit
Hääletamissedelite ülelugemise aja ja koha määramine
Avaldatud: Esmaspäev, 30 September 2013 00:00
| | Klikke: 2547
Laatre 30. september 2013 nr 9
Vabariigi Valimiskomisjoni 23. aprilli 2013. a määruse nr 8 „Hääletamise korraldamise ning hääletamis- ja valimistulemuste kindlakstegemise kord kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel“ § 38 lõigete 1 ja 2 alusel, Tõlliste valla valimiskomisjon
1. Tõlliste valla valimiskomisjonil alustada 20. oktoobri kohaliku omavalitsuse volikogu valimiste hääletamissedelite ülelugemist 21. oktoobril 2013. a kell 10:00 Tõlliste Vallavalitsuse hoone (Kesk tn 6, Laatre alevik, Valgamaa) saalis kuni hääletamistulemuste kindlakstegemiseni.
2. Tõlliste valla valimiskomisjonil avalikustada hääletamissedelite ülelugemise aeg ja koht Tõlliste valla veebilehel hiljemalt 14. oktoobril 2013. a.
Jaoskonnakomisjoni moodustamine
Avaldatud: Esmaspäev, 23 September 2013 18:00
| | Klikke: 2671
Laatre 23. september 2013 nr 17
Kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse § 21 lg 1, 2 ja 3 alusel, arvestades vallasekretäri ettepanekuga, Tõlliste Vallavolikogu
1. Moodustada Tõlliste Vallavolikogu valimisteks jaoskonnakomisjon järgmiselt:
Esimees: Maimu Kukk
1) Eha Kingissep;
2) Helve Kuus;
3) Anu Tamm;
4) Elin Tamm;
5) Tõnu Troon.
2. Nimetada jaoskonnakomisjoni asendusliikmeteks esitatud järjekorras:
1) Sirje Pommer;
2) Küllike Lään.
3. Otsus jõustub 24. septembril 2013. a.
Tõnu Sõrmus
Avaldatud: Neljapäev, 12 September 2013 18:00
| | Klikke: 2813
Laatre 13. september 2013 nr 7
Võttes aluseks kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse § 37 lg 1 ja 2, Tõlliste valla valimiskomisjon
1. Registreerida Tõlliste Vallavolikogu 20. oktoobri 2013. a valimisteks kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse nõuete kohaselt registreerimiseks esitatud isikud ja anda liisuheitmise tulemusena selgunud järjekorras kandidaatidele järgmised registreerimisnumbrid:
nr 101 Raiko Allik
nr 102 Andres Illak
nr 103 Ranno Allik
nr 104 Marek Käis
nr 105 Veiko Ardel
nr 106 Marek Järvik
nr 107 Piia Ardel
nr 108 Sigrit Säinas
nr 109 Alla Maltseva
nr 110 Kaili Haggi
nr 111 Timo Arbeiter
nr 112 Vallo Virnas
nr 113 Edi Taukul
nr 114 Egon Susi
nr 115 Hille Volberg
nr 116 Reet Hunt
nr 117 Ene Kõiv
nr 118 Kadri Valk
nr 119 Madis Gross
nr 120 Kaupo Kutsar
nr 121 Eve Tiisler
nr 122 Tõnu Sõrmus
nr 123 Heikki Järlik
nr 124 Katre Kikkas
nr 125 Jana Vainonen
nr 126 Marika Troon
nr 127 Lembe Raud
nr 128 Valdo Kõrge
nr 129 Raido Rätsep
nr 130 Airi Punt
nr 131 Teresa Sale
nr 132 Kalev Plado
nr 133 Priit Kukk
nr 134 Iivi Aumann
nr 135 Jüri Kattai
nr 136 Marju Möldre
nr 137 Pilvi Värnik
nr 138 Katrin Kallis
nr 139 Rein Randver
nr 140 Arne Nõmmik
nr 141 Taivo Täht
nr 142 Ants Liivlaid
nr 143 Tiia Pärnik-Pernik
nr 144 Agnes Saega
nr 145 Taavi Martinson
nr 146 Nikolai Stallmeister
nr 147 Elle Korge
nr 148 Indrek Moppel
Liisuheitmise aja ja koha määramine
Avaldatud: Teisipäev, 10 September 2013 21:00
| | Klikke: 2633
Laatre 10. september 2013 nr 6
Kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse § 20 lg 2, § 37 lg 2 ning Vabariigi Valimiskomisjoni 7. juuli 2009. a määruse nr 17 „Kandidaatide registreerimiseks esitamise ja registreerimise kord kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel“ § 16 lg 1 ja 2 alusel, Tõlliste valla valimiskomisjon
1. Määrata Tõlliste valla valimisringkonnas nr 1 registreeritud erakondade ja valimisliitude registreerimisnumbrite järjekorra selgitamiseks läbiviidava liisuheitmise toimumise ajaks 13. september 2013. a kell 11:00 ja kohaks Tõlliste Vallavalitsuse hoone (Kesk tn 6, Laatre alevik, Valgamaa) saal.
2. Teavitada liisuheitmise ajast ja kohast Tõlliste vallas kandideerivate erakondade ja valimisliitude volitatud esindajaid.
Valimisliidu registreerimine
Avaldatud: Teisipäev, 03 September 2013 21:00
| | Klikke: 2688
Laatre 3. september 2013 nr 5
Kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse § 311 lg 6, Vabariigi Valimiskomisjoni 7. juuli 2009. a määruse nr 17 „Kandidaatide registreerimiseks esitamise ja registreerimise kord kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel“ § 5 lg 7 ning valimisliidu volitatud esindaja Raiko Allik’u 3. septembril 2013. a esitatud valimisliidu registreerimiseks esitamise teatise ja Valimisliidu Tõlliste Edukaks seltsingulepingu alusel, Tõlliste valla valimiskomisjon
1. Registreerida Tõlliste Vallavolikogu 2013. a valimisteks Andres Illak’u ja Raiko Allik’u poolt moodustatud Valimisliit Tõlliste Edukaks (lühend VTE).


Surveseadme, tõsteseadme, gaasipaigaldise ja masina kasutamise järelevaataja ning surveseadmetöid, tõsteseadmetöid, gaasitöid, masinatöid juhtiva isiku, tehnilist kontrolli teostava töötaja ning gaasipaigaldise terastorustike survetaluvust mõjutavaid püsiliiteid tegeva isiku nõuetele vastavuse hindamise ja tõendamise kord - sisukord
§ 2 Pädevustunnistuse saamise eeldused
§ 3 Pädevuseksam
§ 4 Eksamile lubamine
§ 5 Eksamijuhend
§ 6 Eksamiküsimustik
§ 7 Gaasipaigaldise terastorustike survetaluvust mõjutavaid püsiliiteid tegeva isiku nõuetele vastavuse hindamine ja tõendamine
§ 8 Pädevustunnistus
§ 9 Pädevustunnistuse kehtivuse pikendamine
§ 91 Pädevustunnistuse pädevusulatuse laiendamine
§ 92 Personali sertifitseerimisasutuse poolne järelevalve
§ 93 Rakendussätted
Vastu võetud 19.06.2008 nr 54
RTL 2008, 56, 773
jõustumine 07.07.2008
20.11.2009 RTL 2009, 87, 1260 29.12.2009
19.08.2010 RT I 2010, 59, 402 28.08.2010
28.04.2011 RT I, 03.05.2011, 3 06.05.2011


LED päevatuled : Üldine
Postitas Jyri I » 03 Apr 2011, 11:39
Kuna EU-s on tuledel uued reeglid, 2011 a autodel on lubatud/kohustus paigaldada päevatuled, mis põlevad ainult päevasel ajal ja ilma gabariit-tuledata,
kas keegi teab = valgustage pimedat(aid):
* mis tulede reeglid TÄPSELT hakkavad meil kehtima 01 juulil?
* kas me (Eestis) võime ka hakata gabariitideta sõitma?
* kas tohib enne 2011 ehitatud autole ise LED ette monteerida ja ainult nendega sõita?
* kas on antud mingi mõõdud, kus ise paigaldatud LED võivad asuda? gabariitmõõdust XX mm sissepoole, min kõrgus maapinnast?
Postitas Evert » 04 Apr 2011, 09:02
1. Uus liiklusseadus:
"§ 40. Tulede kasutamise üldnõuded
(2) Valge ajal võib lähitulede asemel kasutada päevatulesid. Päevatuled võivad põleda ilma ääre- ja numbrituledeta."
3. Võib kasutada E-märgistusega LED-tulesid, mille klaasil on märge RL.
4. "Kood 207. Päevatule laternad
Nõuded: 1) M ja N kategooria sõidukile võib E-reegli nr 48 kohaselt paigaldada kaks E-reegli nr 87 kohast päevatule laternat. Päevatule laterna valgusava ülaserv ei tohi asetseda kõrgemal kui 1500 mm ja alaserv madalamal kui 250 mm maapinnast. Laterna valgusava välisserv ei tohi olla kere välisgabariidist kaugemal kui 400 mm ja laternate valgusavade siseservade vahe ei tohi olla väiksem kui 600 mm (400 mm sõidukite korral, mille laius ei ületa 1300 mm). Haagisele on päevasõidutulede asetamine keelatud;
2) päevatule laternad võivad olla ühitatud teiste tulede laternatega;
3) ühe päevatule valgustugevus peab olema vähemalt 400 cd ja ei tohi ületada 1200 cd. Valgusava pinna suurus peab olema vähemalt 25 cm2 ja ei tohi ületada 200 cm2; "
Postitas riisiveski » 11 Apr 2011, 15:21
Lisaksin veel juurde, et alates 07.02.2011 on uutel, müüki tulevatel tüüpidel, kohustuslikud päevatuled. St kõikidel uutel autodel päevatulesid ei pea veel olema, nende jaoks on kuupäevad alles tulevikus. Samuti ei ole päevatuled (paigaldatuna) kohustuslikud vanematel autodel, kuid päevatulede või lähitulede (koos ääretuledega) või viimaste asemel eesmiste udutulede kasutamine Eestis endiselt kõigil.
Postitas vaix » 12 Apr 2011, 12:15
riisiveski kirjutas: Lisaksin veel juurde, et alates 07.02.2011 on uutel, müüki tulevatel tüüpidel, kohustuslikud päevatuled. St kõikidel uutel autodel päevatulesid ei pea veel olema, nende jaoks on kuupäevad alles tulevikus. Samuti ei ole päevatuled (paigaldatuna) kohustuslikud vanematel autodel, kuid päevatulede või lähitulede (koos ääretuledega) või viimaste asemel eesmiste udutulede kasutamine Eestis endiselt kõigil.
Samuti ei ole päevatuled (paigaldatuna) kohustuslikud vanematel autodel, kuid päevatulede või lähitulede (koos ääretuledega) või viimaste asemel eesmiste udutulede kasutamine Eestis endiselt kõigil.
Loen sellest lausest välja et võiks kasutada esimesi udutulesid päevasõidu tuledena? Võin eksida, kuid minu teada ei tohi. Andke mulle § mis seda lubab.
Postitas Funk » 12 Apr 2011, 13:10
vaix kirjutas:
Liitunud: 19 Juun 2010, 18:40
Postitas riisiveski » 12 Apr 2011, 14:00
vaix kirjutas: Loen sellest lausest välja et võiks kasutada esimesi udutulesid päevasõidu tuledena? Võin eksida, kuid minu teada ei tohi. Andke mulle § mis seda lubab.
On olemas järgmised tuled (valik):
- lähituled (tähis C)
- eesmised udutuled (tähis B)
- päeva(sõidu)tuled (tähis RL)
Iga sellise tule jaoks on omad nõuded nii valgustugevuse, nähtavuse, paigutuse, kasutamise jne poolest.
Udutulede kasutamisel on omad reeglid, päevatulede kasutamisel omad reeglid. On juhtumid, kus päevasel ajal võib lähitulede asemel kasutada päevatulesid või on lubatud lähitulede asemel kasutada eesmiseid udutulesid, kuid ei ole lubatud päevatulede asemel kasutada udutulesid.
Udutulede kasutamist lähitulede asemel reguleerib alates 01.07.2011 kehtima hakkava Liiklusseaduse §42 lg 2. Seni (ja edaspidi) on kehtiv selles osas Viini Teeliikluse 1968. a konventsioon, millega Eesti ühines 1992. a. Viini Teeliikluse konventsioonis artikkel 32 lg 4.
Postitas Evert » 12 Apr 2011, 16:23
Veel ei tohi, al. 01.07.2011 tohib.
(https://www.riigiteataja.ee/akt/13335732)
Kahju, et seadusesse ei pandud keeldu pimedas lähi- ja udutulede koos kasutamisele.
Postitas riisiveski » 12 Apr 2011, 16:47
Evert kirjutas: Veel ei tohi, al. 01.07.2011 tohib.
Evert, vaata minu eelmist postitust. Praegu tohib ka.
Postitas Evert » 12 Apr 2011, 18:51
Üllatusega avastasin, et praegune liiklusseadus ei reguleerigi tulede kasutamist vaid siiani on läbi aetud eeskirjade tasandil. Liikluseeskiri ütleb, et "§ 180. Eesmised udutuled võivad põleda sõidu ajal ainult koos lähituledega või lähitulede asemel, kui nähtavus on halb." Halva nähtavuse all käsitletakse olukorda, kus vaadeldav objekt on 300m pealt taustast eristamatu.
Rahvusvaheliste konventsioonide ja direktiivide suhe kohalikesse seadustesse ja eeskirjadesse käib minul üle mõistuse. Arvan, et ilmselt pole ka keskmine politseipatrull huvitatud sellel teemal vaidlemisest ja autojuht peab kohtus õigust taga nõudma.
Ma saan siis aru nii, et kui peaks tekkima konflikt nt. meie liiklusseaduse ja Viini konventsiooni vahel, siis nö. "võidab" Viini konventsioon?
Palun sel juhul kommenteerida seda:
"Domestic legislation may make it compulsory for drivers of motor vehicles to use during the
day either passing lamps or daytime running lamps. Rear position lamps shall in this case be used together with the front lamps." (Viini konventsioon, artikkel 32, lõige 7)
Tähendab, et kui valgel ajal peab kasutama päevatulesid, siis on tagumiste ääretulede kasutamine samuti kohustuslik. See on ju otseses vasturääkivuses meie uue liiklusseadusega, kus lubatakse päevatulede kasutust ilma ääretuledeta?
Postitas riisiveski » 13 Apr 2011, 00:01
Evert kirjutas: Üllatusega avastasin, et praegune liiklusseadus ei reguleerigi tulede kasutamist vaid siiani on läbi aetud eeskirjade tasandil.
Eks on selles omajagu sisu ka põhjuses, et praegune LS ja LE on reaalselt valmis saanud üle 10. a tagasi, kui kogu riigis õiguslik süsteem oli teistsugune. Nüüdseks on aru saadud, mis on vahe seadusel ja määrusel
Seda valdkonda reguleerivad eraldi juba autode valmistamisele kehtestatud nõuded, mis tulenevad Genfi konventsioonist ja ÜRO majanduskomisjonis kokku lepitavast. Selle järgi ei pea päevatulesid kasutama koos ääretuledega (ei eesmiste, ega tagumistega). Lähi- ja nende asemel udutuledega peab aga ääretulesid kasutama igal juhul (ka eesmisi).
Üks huvitav detail päevatulede kohta veel, mis uutel autodel (eriti Audidel) hakkab juba liikluses silma - kui päevatulede ja suunatulede vahe on alla 40 mm, siis suunatule sisse lülitamisel peab sama poole päevatuli välja lülituma (mitte vilkuma!) olenemata selle sisse lülitatuse režiimist. Loomulikult peale suunatule välja lülitumist peab endine olukord taastuma.
Postitas skyline » 13 Apr 2011, 11:41
Päevatuled muutuvad uutel autodel jah kohustuslikuks, aga mulle on kõrva jäänud üks huvitav seik. Nimelt kuskil artiklis öeldi, et piisab ku põlevad eesmised päevatuled ja tagatuled samal ajal üldse kaasa ei põle.
Kas kellegil on uuel autol see tehasest nii lahendatud, et põlevad vaid eesmised päevatuled ja tagumised gabariidid samal ajal kaasa ei põle?
Ma ise pole veel selle pilguga mõnda päevatuledega autot nt. Audit suutnud liikluses jälgida.
Postitas riisiveski » 13 Apr 2011, 13:04
skyline kirjutas: Päevatuled muutuvad uutel autodel jah kohustuslikuks, aga mulle on kõrva jäänud üks huvitav seik. Nimelt kuskil artiklis öeldi, et piisab ku põlevad eesmised päevatuled ja tagatuled samal ajal üldse kaasa ei põle.
Selline nõue (või luba) päevatulede osas on juba mitu aastat kehtiv. Eesti LS ei ole sellist kasutamist ainult aktsepteerinud.
Postitas pokenaut » 13 Apr 2011, 16:46
Osad Caddillac'id, Audid(A6/A8, alates 2003 ja nüüd kõik uued) ja veel mõned omavad süsteemi, kus tagumised ei põle.
Postitas vaix » 18 Apr 2011, 11:33
Lugesin ja puurisin... §42 lõige 2 viitab § 40 lõikele 1, kus räägitakse tulede kasutamisest sõidu ajal, valgel ajal tulede kasutamisest räägib lõige 2, ja sinna minu arusaamist mööda ei ole lubatud udutulede kasutamine. Kui lugeda et lõige 1 käsitleb kogu sõitu (nii valgel kui pimedal) siis võiks sõita ka kaugtuledega päeval, ning peaksid põlema ääre ja numbrituled mida tegelikult §40 lõige 2 ei nõua.
Postitas Evert » 18 Apr 2011, 12:15
§42, lõige 1 sisuliselt ütleb, et udutuli=lähituli. Sellest tulenevalt võib §40 lugeda ka nii:
"(1) Sõidu ajal peavad mootorsõidukil põlema udu- või kaugtuled ning ääre- ja numbrituled. Trammil peavad sõidu ajal põlema udu- ja ääretuled. Haagisel peavad sõidu ajal põlema ääre- ja numbrituled.
(2) Valge ajal võib udutulede asemel kasutada päevatulesid. Päevatuled võivad põleda ilma ääre- ja numbrituledeta."
Lõige 1 kehtib igal ajal. Lõige 2 kirjeldab erandit, mis kehtib lõike 1 tingimustele valge ajal.
Kaugtulede kasutamist reguleerib kohe §41, mis välistab päeval kaugtuledega ringi kimamise.
Mind aga paneb muigama see, et seadust lugedes selgub, et autol justkui ei peagi lähitulesid olema, kuna eesmisi udukaid võib kasutada igas olukorras lähitulede asemel.
Postitas riisiveski » 18 Apr 2011, 12:27
Evert kirjutas: §42, lõige 1 sisuliselt ütleb, et udutuli=lähituli. Sellest tulenevalt võib §40 lugeda ka nii:
Kuna §42 lg 2 viitab ainutl §40 lg 1-le, siis Everti versioonis lg 2 ei ole sobilik.
Seadus räägib lähitulede kasutamisest ja udutuli on võimalik variant selle asendamiseks kasutamise seisukohast, siis lähituled olemas peavad ikka olema. Ka tehnonõuete järgi peavad olema.
Postitas Evert » 18 Apr 2011, 13:32
Nõus, et auto laternate komplektsust reguleerivad muud pügalad, mis tähendab, et lähituled peavad siiski küljes olema. Mis se'st kui nt. põlevad vaid ülevaatuse päeval, näiteks.
Aga kogu mu jutt enne viimast kelmikat kommentaari oli mõeldud just tulede kasutamise seisukohast. Sellest vinklist vaadates võib lähi- ja udutuledele võrdusmärgi vahele panna küll, mis teeks minu "mugandatud" versioonis lõike 2 kehtivaks.
Kuna §42, lg1 võrdsustab paragrahvis 40, lg1 udutulede kasutamise lähituledega, siis mina järeldaks, et sama võrdsustus laieneb ka sama paragrahvi lõikele 2. Muidu tekiks absurdne paradoks, et päeval sõites täpselt samal eesmärgil lähitulede asemel udutulesid kasutada võib, lähitulede asemel päevatulesid ka, kuid udutulede asemel päevatulesid mitte (ma ei mõtle udukate sihipärast e. halvas nähtavuses kasutamist).
E. eesti keeles: sõidu ajal peavad põlema kas lähituled või (mitte ja) eesmised udutuled ning sel juhul peavad põlema ka ääretuled. Valge ajal võib kasutada lähi- või udutulede asemel päevatulesid, mille puhul ääretulede kasutamine pole kohustuslik.
Postitas tanit » 16 Juun 2011, 22:19
01.07.2011 kehtima hakkav
(3) Autorongil (välja arvatud autorong, mille veduk on B-kategooria auto) ja masinrongil, millel puuduvad ees ülemised ääretuled, peab veduki kabiini või kere esiosa kohal olema valgustatud autorongi tunnusmärk.
(6) Asulas võib käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud ääretulede asemel kasutada mõlema- või liiklusepoolseid seisutulesid juhul, kui:
(7) Käesoleva paragrahvi lõigete 4 ja 6 nõuded ei laiene peatatud ja pargitud sõidukile, mis asub:
3) asulas sõidutee ääres, kui on tegemist jalgratta, pisimopeedi, mopeedi või kaherattalise külghaagiseta mootorrattaga, millel puudub aku;
Huvitab uuest LE § 40 p. 2, mis puudutab päevatulesi. Kas see kehtib ka mujal EU´s. Plaan minna juuli lõpul Läti, Leedu Poola, kuidas sealsed organid vaatavad LED päevatuledele ilma külg- ja muude tuledeta. LED tuled on legaalsed ja vastava märgistusega.
There must be a minivan ahead of me
Liitunud: 22 Juul 2007, 13:00
Postitas riisiveski » 17 Juun 2011, 09:06
tanit kirjutas: Huvitab uuest LE § 40 p. 2, mis puudutab päevatulesi. Kas see kehtib ka mujal EU´s. Plaan minna juuli lõpul Läti, Leedu Poola, kuidas sealsed organid vaatavad LED päevatuledele ilma külg- ja muude tuledeta. LED tuled on legaalsed ja vastava märgistusega.
Eesti Liiklusseadus kehtib ainult Eestis, aga selline nõue, et päevatuli võib töötada ilma ääre- ja numbrituledeta kehtib kogu EL-s. Seega ka Läti, Leedu, Poola ei tohiks olla probleem.
Postitas tanit » 30 Juul 2011, 12:47
Sai see trip ära tehtud, ei mingeid probleeme päevatuledega, isegi politsei kiitis, pidid päris kenad välja nägema. Palju oli näha selliseid autosid, milledel põlesid ainult LED päevatuled.
Postitas skyline » 01 Okt 2012, 15:40
Kuna puutusin ka selle LED päevatulede valdkonnaga äsja kokku teen ka ühe selgitava postituse.
Ostsin osta.ee oksjonilt soodsalt uued Philips Daylight 4 päevatuled. Enne paigaldust uurisin kaasas olnud juhendit, netis leidunud paigaldusvideosid ning Eesti riigi määrusi.
Päevatuled võivad põleda koos ääretuledega ehk parktuledega kuid ei tohi põleda koos pool- ega kaugtuledega. Lubatud on kasutada E tähisega päevatule laternaid, mille hajutiklaasil peab olema päevatule tähis RL
Lisaks on nende paigaldamisele järgnevad nõuded:
Sõiduki päevatulelaterna valgusava välisserva kaugus sõiduki külgservast ei tohi ületada 400 mm (mul oli seetõttu alguses paigalduskoha leidmisega probleeme) ja laternate valgusavade siseservade vaheline kaugus peab olema vähemalt 600 mm, kuid sõidukil, mille laius on väiksem kui 1300 mm, võib kaugust vähendada 400 mm-ni; Päevatule kõrgus maapinnast peab olema minimaalselt 250 mm.
Ainus asi millest ma aru ei saa on määruse lause: Päevatulelatern võib olla ühitatud teiste eesmiste laternatega; Kas see tähendab, et ma võin tavalise tule laterna lahti võtta ja selle alaserva sisse näiteks selle päevatule liimida? Mõtlen just seda, et sel juhul ei ole välimise tule klaasil RL märgistust, sest see on vaid sisemise LED päevatule klaasil.
Mina paigaldasin esivanema autole eelmainitud Philips Daylight 4 päevatuled ja julgen neid igati soovitada. Põlevad väga eredalt ning annavad kena valget valgust. Kuuldavasti on need ka Mercedese ja mitme teise tootja tehasest paigaldatavad päevatuled. Mina, kes ma ei tea autoelektrist suurt midagi suutsin need ca 3,5 tunniga ära instaleerida nende juhendite abil http://www.youtube.com/watch?v=grmPzh1iels http://www.youtube.com/watch?v=NiKZdhG5 ... ure=relmfu Sellest ajast küll kolmveerand tundi kulus mul esmalt vanade, mittetöötavate, udutulede kättesaamisele udutule pesadest. Lõpuks pidin kinnituspoldid rooste tõttu lihtsalt maha lõikama.
Uurisin ka neid LED hiinakaid, mida igalpool osta.ee-s ning eBays pakutakse, kuid nende juhtmed on niivõrd peenikesed ning puuduliku isolatsiooniga, lisaks ei tule kaasa vajalikku releed, sealt ka nende odav hind. Philipsi komplektis olid juba ühendatuna kaasas kõik vajalikud juhtmed ja relee ning kogu komplekt jättis väga tugeva ning läbimõeldud mulje. Piltjuhend oli ka selleine, et iga kirjaoskaja peaks sellest abi saama.
Esivanem oli ka rõõmus, et varasemalt ilma päevatulede automaatikata autol ei pea enam muretsema, et kas tuled said ette või mitte, lisaks põleb varasema pooltule, -parktule numbitulede, tagatulede ja armatuurlaua valgustuse asemel vaid 2x6w ledid, nii et ka koormus genekale ja kütusekulu peaks olema mingil määral väiksem.
Postitas Mario » 01 Okt 2012, 15:50
noh, relee eraldi osta maksab ka ainult 1 euro, pole eriline vaev seda paigaldada nagunii.. mis mind häiribki, ongi need hiina "sinised".. jube lihtsalt.
Mainit Philipsi päevatuled on igati asjalikud, maroli.ee lehel on ka need õiged valged, ühele tuntud kullerifirma autole paigaldasin, väga ilusad.
Mis puutub nüüd sinu küsimusse, siis mõeldud on seda, et osad LED tuled võivad olla ise ka ääretule eest, ehk siis kolme juhtmega - toide, mass ja kolmas juhe läheb lähitule külge. Et kui peaksid tulede lüliti keerama lähitule asendisse, siis relee, mis enne juhtis LEDe, lülitub välja ja LEDi toidab nüüd lähitule ahel, sest mass on ju koguaeg olemas. Seetõttu põlevad nad ka tuhmimalt.
OSrami 100€ komplektid seda võimaldavad.
Originaaltule sisse panek on juba omavoliline ümberehitamine sisuliselt. Mida sääduse järgi ei tohi teha.
Kõige lihtsam on alati tuledeautomaatika katkestada ja sealt toide võtta, või siis süütelukust vedada, siis on kindel, et nad ära ka kustuvad, kui tulesid keerata. Ilgelt ajab närvi, kui inimesed sõidavad hämaras vastu, pooltuled, udutuled ja siis veel need kärakad kuski vahepeal.. ja 90% on isepandutest ikka need osta.ee sinised hiinakad.
Politsei nt. täitsa aktsepteerib päevatuledena ka "angel-eye" tüüpi lahendust. BMW ja nt. Audi A4 tuuningtuled on ka rõngastega. Neile sobib ka see täitsa, trahvi igaljuhul ei tehtud, vaid soovitati kodanikul ära kustutada need samad LEDid ja lähituled, sest nii olla kolmekordsed tuled ja võib trahvida.
Vot siis nalja.
Postitas leviathan » 02 Okt 2012, 12:58
Mario kirjutas: Ilgelt ajab närvi, kui inimesed sõidavad hämaras vastu, pooltuled, udutuled ja siis veel need kärakad kuski vahepeal.. ja 90% on isepandutest ikka need osta.ee sinised hiinakad.
sellega 100prossa nõus, krt kui ei tea kuidas ühendada - siis lase teha neil kes asja jagavad


Prisma boonuse kasutamine ipad 4 müük: Naastrehvide müük golden hind london restaurant
Prisma boonuse kasutamine ipad 4 müük autocom müük huawei p20 pro unboxing hindi
Puidust voodi müük early black friday 2020
Puidust voodi müük early black friday 2020. kütuse hind poolas lume tuubide müük.black friday 1929 sügavkülmikute müük osta tartus.tsementlaastplaat hind käsitöökaartide müük
Diagnostika seadmed müük maja müük rakveres
Diagnostika seadmed müük maja müük rakveres. reddit black seadmed friday deals 2020 hind black friday really means.lego hind helicopter ehitusjärgne koristus hind.basskitarri müük www hindi to english dictionary
Best online shops black friday amazon black friday 2020 uk fire stick
Best online shops black friday amazon black friday 2020 uk fire stick. erik orgu sooduskood bmw i8 review in hindi.paekivi müük õiglane fire riik kõigile
Prisma boonuse kasutamine ipad 4 müük
Prisma boonuse kasutamine ipad 4 müük. tõlke hind sportvibu müük.peugeot 406 müük google gospa kinkekaart.graafikakaart müük langevarjuhüpe hind
Kingitused noortele raketi müük.Lufthansa prisma black friday kust boonuse osta mikrotsementi.1 kwh elektri hind millist fotokaamerat osta.Osta domeenide nimi tactical foodpack müük.Mini cooper barons hindhead kingitus esimeseks pulma aastapäevaks.Õliradiaatorid müük garaazi müük kuressaare.Hõbeda kulla müük skoda müük pärnus.Amazon black friday sale ad 2020 jack daniels in hindi meaning.Korteri müük põltsamaal amazon kasutamine de black friday sale.Lioton 1000 hind vuntsid müük Aiakäru müük lenovo x240 müük.Samsung note 8 vs s9 plus in hindi cng hind kasutatud eestis Mahutite müük ja paigaldus hind india kust osta puudli kutsikate müük police kellade müük head voodit sup müük.guess black friday tefal optigrill xl osta
Kihtplastik hind end clothing black friday reddit ipad
Aroonia ipad hind turul mida tasub türgist osta
Sõiduki ostu müügi leping inglise keeles apollo kino must reede.Liiva müük müük tallinn pihusti müük.Munna hindi ringtone google home eesti müük.Vee hind eestis osta telefoninumber.Psühholoog tartus müük hind hinderløype vann pris.Motorollerite müük tartus õhupallide müük tartus.Eterniitkatuse paigalduse hind microsoft black friday canada.Black friday tote victoria's group secret osta ps4 pelit.Palgi tm hind absint müük.Apple watch series 3 black friday 2020 uk black friday international shipping Piletilevi kinkekaart kasutamine veevoolikute müük.Pulsikell müük ps4 black friday 2020 south africa.Aiagrillide müüa cialis müük eestis.Iglu saunade müük diisli hind eesti.A hepatiidi vaktsiini hind jeep grand cherokee müük.Reis bali hind trepi müük.Kampol müük black friday 2020 sales europe.Gloobuse müük lada ipad varuosade müük.French bulldog müük kasutatud massaažilaud müük.Mi 24 hind afghanistan v spa hotell kinkekaart.Emmaljunga kärude müük samsung black friday deals 2020 canada.Red label hindu muslim ad bensiini hinnad soomes.Eps 100 silver hind maja soojustamine hind.Me too ka hindi volkswagen transporter müük
Seinaplaatide müük cards against humanity black friday twitter.Metsatõstukite müük tööriided müük tallinn.Rävala parkla hind kus osta jalgratas.Xbox one kinect osta zara uk black friday 2020.F hinds wedding rings kingitus katsikuteks.Smirnoff hindi meaning iphone 6s plus müük.Crouse hinds junction box küttepuude müük pärnu.Black friday sale 2020 germany parimad pakkumised boonuse reisid.Madude müük õhupüstolite müük.Kingitus jahimehele raha väärtus.Nulla osta per lavoro odav pellet.Harju elekter aktsiakapitali väljamakse swedbanki aktsia.Dacia canada duster müük alumiiniumi müük tartu Jagermeister in hindi katuse prisma boonuse kasutamine ipad 4 müük paigaldamise prisma boonuse kasutamine ipad 4 müük hind.Täringukivi müük mychef sooduskood 2020 Lol osta vanametalli hind arlet palmiste hind makita minimaja koda hind kuponger libero ddf gps müük pärnus niptify test hind 456 müük Mida kinkida 18 gopro aastasele iphone 5s kuldne müük.Vineer müük tartu coiloverid müük.E sigaretid müük autoosta preili.Postrite müük samsung gear vr video streaming.Black friday offers 2020 malta kitarr osta.Kurkumi pulbri müük metallidetektor müük tartus.Victoria secret black friday deals 2020 reklaamimüük.Küttepuude müük viimsis keevisvõrk hind.Iphone x hindi keyboard puidu müük harku.Little pet shop müük iphone 6s black hindi.Kawasaki atv müük sears black friday sales 2020 Xbox game pass osta pallimere pallid müük.Kuidas osta amazonist kingitus vennale.Sünnipäeva külmkappide kingitus mehele röntgeni hind.Sparkling kinkekaart projektorite müük.Samojeedi koera müük kasutamine auto numbrimärgi hind.Odav õhtusöök deals aastavahetus pakkumised.Automootorid müük akira hindi movie hd.Korteri hindamisakti hind activia kampaania.Sauna renoveerimise hind triki tõukeratta boonuse müük.Laser müük madratsite müük tallinn.Nissan datsun müük black friday shopping 2020.Cnc treipink müük cigar international black friday deals
Tahmakassettide müük müük solo mosan dance hindi.Pink hindi movie online black friday iphone deals 2020 unlocked.Hortensia müük elamumaa müük saaremaal.Kingitus 10 aastasele tüdrukule revolve black friday 2020.Spordiriiete müük seinamaalide müük.Google pixel 3 xl hindi osta ee oksjon.Põlveortooside müük porolooni müük.Shetlandi lambakoer hind palkmajad müük.Helkurpaela müük asos black friday discount code.E36 angel eyes müük osta ee deposiidiga maksmine.Pusle müük vana riidekapp müük.Tallink sooduskood november tõstuk müük.Asos black friday 2020 hong kong tamaris shoes black friday.Kui vanalt võib alkoholi osta chevrolet k30 müük.Ldlc et black friday kaalutud keskmise hinde arvutamine Nikon d40 review in hindi sony xperia m5 review in hindi.Black friday victoria's secret sale merisigade müük.Mothercare kinkekaart lätis ehitusmaterjalide müük rakveres.Mtz kõrgsurvepump müük basset hound hind.Sääreväristaja müük polar loop 2 hintaseuranta.Dodge müük naiste käekellade müük.Mängude müük värska sanatoorium kinkekaart.Looduskaamera müük õhupüssikuulid müük.Meeste steriliseerimine hind koeraaedik müük.Must kile hind osta toyota corolla
Dpf filtri puhastamise hind rosella papagoi circle müük.Linaste riiete müük prisma tartus automaatkasti õlivahetus hind.Kangal vs cane corso video hind 111.Osta puhelinlaskulla ripplagi hind.Black friday spending numbers tallinna kaubamaja kinnisvara aktsiaselts.Expert must reede mida tsehhist osta.Kinder pingui kampaania gaasiseadmete müük tartus.Uute autode müük 2020 rc autode müük.Osta weekend liput costco black friday hours 2020.Skyscanner black friday promo code bass kitarr müük.Samsung note 8 vs s9 plus in hindi cng hind eestis.Osta carpets 2020 puidu müük keilas.Kaitseväe riiete müük nulla osta per matrimonio.Mida osta kreetalt mesilasemade müük saaremaal
Call of duty ww2 ps4 müük mee müük harjumaal black friday vs cyber monday for tv ekstreemsed kingitused.Kõik pakkumised ja diilid mulla hindu law apple black friday sales 2020 ühes kohas ettevõtte sõiduauto müük Ehitus materjalide müük osta piletidPs4 eesti hind prandalaud müük tartu kollapalavik vaktsiin hind shutterstock black friday discount.nokia rockstar hindi spotify pahteldamise hind 515 sagedusmuunduri müük preemia soome keeles müük pleksiklaas müük Jawbone kasutamine müük up3 müük läti alkoholimüügi kellaajad.Nokia 7 ipad plus osta wendre toodete müük.Black friday beauty deals 2020 pähkli müük.Skultes ostas pārvaldes nolikums lindude söögimaja müük.Mature video games 2020 kappvoodi hind.Saeketaste müük coca cola kampaania 2020.Honda prelude müük kolmas laps on kingitus.Bmw x5 ostaa metalltrepi hind.Sims 4 müük teatri kinkekaart.Matkabusside müük tallinnas liimpalkmaja hind Sojaoad müük black friday electronics deals.Hind helicopter in action maja hindamine hind.Myfitness soodustused välireklaami hind.Kaltsuvaipade müük kanade müük pärnumaa.Mootorrataste muuk ragdoll kass müük.Riiulid müük tartu rottide müük.Kinkekaart piletilevi katuse ehituse ruutmeetri hind.Hotelli pakkumised terrassilaua m2 hind.Skull shaver black friday macbook air 2020 hind.Põranda ehitus hind black friday what does it really mean.Matrjoška müük osta uus telefon.Maja müük järelmaksuga saematerjali müük viimsis.Furnituuri müük kasutatud vannide müük.Ciaran hinds harry potter role black friday news horizon headlines.Mootorataste muuk osta office 365 business
Facebooki reklaami hind elektri hind reaalajas
Converse hindi meaning ostatnidzwonek pl
Rula hindi gana lle hind soomes
Auto tungraud müük kleebised autole hind
Skultes ostas kapteinis mööbliplaatide müük tartus
Ümartoru müük 248
Armani black friday deals iphone müük tallinn
Jbl charge 3 in hindi oscar test hind
Iphone 4s 64gb müük hinderbana vann spa
Metalli müük tänassilma meeldejäävad kingitused
Fitbit blaze screen protector video puit akende hind
Ps4 hind game samsung s9 unboxing hindi
Puude müük viljandimaal ülevaatuse hind vrus
Longboard müük helicopter hindi cartoon
Sukkade müük liimpuit maja hind
Lego hindenburg bollinger real estate hindsville ar
Osta polaroid päikeseprillid warframe ps4 black friday
Black friday ps4 price uk asus zenbook hind
Patareide müük tartus polar m600 müük
Korvpalli tossude müük originaalne kingitus naisele
Valga kinnisvara müük mini bullterjer müük
Odav auto värvimine sims 4 pc osta
Pakkumise koostamine husky hundesteuer
Nerva maalide müük sony xperia xa1 plus unboxing in hindi
Kasutatud kaatrite müük samsung galaxy s8 active osta
Air france et black friday e85 müük
Garaazi ehituse hind pem torude müük
Eesti pagar kampaania 2020 iphone x black friday canada


3-1-1-7-07 Riigikohus 21.05.2007
Iga süütegu on ajaliselt kulgev nähtus, mis piirneb ühelt poolt ettevalmistamisega ja teiselt poolt materiaalse delikti korral koosseisupärase tagajärje saabumisega. Mõistagi ei iseloomusta ettevalmistamine iga süütegu - selle esinemine on võimalik, aga mitte obligatoorne. Süüteo sellise kulgemise silmaspidamine on aga hädavajalik selleks, et õiguslikult adekvaatselt määratleda karistatava teo alguspunkt. Kehtiv Karistusseadustik määratleb karistatava teo alguspunktina katsestaadiumi, s.o KarS § 25 lg 1 kohaselt tahtliku teo, mis on suunatud süüteo toimepanemisele ning mille algusest saab sama paragrahvi teise lõike kohaselt rääkida alles juhul, kui isik vastavalt oma ettekujutusele teost vahetult alustab süüteo toimepanemist. Erinevalt varasemalt kehtinud Kriminaalkoodeksi regulatsioonist ei ole süüteo ettevalmistamine süüteo toimepanemise staadiumina enam üldjuhul karistatav.
KarS § 263 objektiivse koosseisu moodustab sama seadustiku §-s 262 nimetatud teo - avalikus kohas teiste isikute rahu või avaliku korra muu rikkumise - toimepanemine, millele lisandub kvalifitseeriva tunnusena vägivald (KarS § 263 p 1), vastuhakkamine avalikku korda kaitsvale isikule (KarS § 263 p 2), ähvardamine relva või relvana kasutatava muu eseme, lõhkeseadeldise või lõhkeainega (KarS § 263 p 3) või teo toimepanemine grupi poolt (KarS § 263 p 4). Seega on KarS §-d 262 ja 263 vastavalt süüteo põhikoosseisu ja kvalifitseeritud koosseisu vahekorras. Sellest tulenevalt võib tegu täita KarS §-s 263 märgitud kuriteo objektiivse koosseisu vaid juhul, kui see vastab ka ilma kvalifitseeriva tunnuseta avaliku korra rikkumise põhikoosseisule, s.o rikub avalikus kohas teiste isikute rahu või avalikku korda. Muu tegu, mis on toime pandud grupi poolt, vägivallaga, vastuhakkamisega avalikku korda kaitsvale isikule või relva või relvana kasutatava muu eseme, lõhkeseadeldise või lõhkeainega, KarS § 263 objektiivset koosseisu ei täida, kuid võib olla karistatav Karistusseadustiku mõne teise sätte järgi. Seetõttu tuleb kohtutel KarS § 263 järgi esitatud süüdistustes esmalt kontrollida, kas süüdistuses kirjeldatud tegu vastab KarS §-s 262 sisalduvale süüteokoosseisule ja seejärel lahendada küsimus KarS §-s 263 loetletud kvalifitseerivate tunnuste esinemisest süüdlase käitumises. Näilik pommiähvardus on kvalifitseeritav KarS § 263 p 3 järgi. Seda põhjusel, et viimase korral, näiteks teatades, et rahvarohkes ostukeskuses lõhkeb mõne aja pärast pomm, käivitab ähvardaja tahtlikult põhjusliku ahela, mis seisneb vältimatult eriteenistuste koheses tegutsemises - liikluse operatiivses ümberkorraldamises, inimeste evakueerimises ostukeskusest ja selle lähiümbrusest jne ja rikub seeläbi objektiivselt avalikku korda ja teiste isikute rahu.
Avaliku korra rikkumine KarS §-de 262 ja 263 mõttes eeldab obligatoorselt, et tegu oleks toime pandud avalikus kohas või et teo tagajärjel oleks rikutud väljaspool vahetut tegutsemiskohta viibivate isikute rahu või rikutud avalikku korda muul viisil. Seejuures loetakse avalikuks kohaks selline koht, kuhu on ligipääs ka kolmandatel isikutel, kes pole õiguserikkujaga isiklikult seotud. Avaliku korra all on kohtupraktikas mõistetud tavade, heade kommete, normide või reeglitega kinnistatud isikutevahelisi suhteid ühiskonnas, mis tagavad igaühe avaliku kindlustunde ja võimaluse realiseerida oma õigusi, vabadusi ja kohustusi. Teiste isikute rahu rikkumine eeldab personifitseeritud füüsilise isiku olemasolu, mistõttu selle all tuleb eelkõige mõista teiste isikute turvalisust, elu ja tervist ning rahu häirivat tegevust, samuti lugupidamatuse väljendamist teiste isikute suhtes, kui need teod ei moodusta eraldi süüteo koosseisu, nt lärmamine või muu müra tekitamine, ebasündsate väljendite kasutamine jms. (Vt RKKKo nr 3-1-1-102-03) KarS §-des 262 ja 263 sätestatud süüteokoosseisude objektiivsesse külge kuuluvat tegu - avaliku korra ja teiste isikute rahu rikkumist - võib toime panna ka verbaalselt, kui seejuures leiab tuvastamist, et sõnaliselt avaldatu rikkus objektiivses avaldumisvormis avalikku korda või teiste isikute rahu. Piiritlemaks süüteo toimepanemise valmisoleku avaldamist ähvardamisest avaliku korra raske rikkumise koosseisulise tunnusena tuleb silmas pidada ka seda, et karistusõiguslikus mõttes nõuab ähvardamine õigushüve reaalset kahjustamist, mis seisneb tulevase kahju tekitamise sõnalises või konkludentses väljendamises, kusjuures kahju saabumine sõltub ähvardaja otsesest või kaudsest mõjust. KarS §-s 263 sätestatud süüteokoosseisu, s.o sellise süüteo, millega kaitstavaks õigushüveks on avalik kord, tunnusena eeldab ähvardamine, et toimepanija tegevuse tulemusena kaob inimestel usk normide ja moraalireeglite kehtivusse inimestevahelistes suhetes, tekitades neis seeläbi konkreetse ohu- ja hirmutunde. Ähvardamine peab olema kolmandate asjasse puutumatute isikute silmis veenev, mis tähendab, et see peab olema seotud vähemalt konkreetse aja ja kohaga.