Ajateenijale ja õppekogunemisest osavõtvale reservväelasele tagatava toitlustamise ulatus – Riigi Teataja
Ajateenijale ja õppekogunemisest osavõtvale reservväelasele tagatava toitlustamise ulatus
Ajateenijale ja õppekogunemisest osavõtvale reservväelasele tagatava toitlustamise ulatus - sisukord
§ 1 Tagatava toitlustamise ulatus
§ 2 Toitlustamine väljaspool Kaitseväe territooriumi
§ 3 Toitlustamine välisriigis
§ 4 Toitlustamine Kaitseväe laeval
§ 5 Toitlustamine Kaitseväe õhusõidukis
RT I, 14.10.2011, 7
Vastu võetud 11.10.2011 nr 16
Määrus kehtestatakse „Kaitseväeteenistuse seaduse” § 158 lõike 1 alusel.
§ 1. Tagatava toitlustamise ulatus
(1) Ajateenija ja õppekogunemisest osavõtva reservväelase (edaspidi koos kaitseväelane) toiduraha arvestuslikuks suuruseks on 4,60 eurot ööpäevas.
(2) Kaitseväelasele tagatakse kuni kolm liitrit joogivett ööpäevas koos tasuta toitlustamisega väljaspool ööpäevase toiduraha arvestuslikku suurust.
§ 2. Toitlustamine väljaspool Kaitseväe territooriumi
(1) Kaitseväelase toitlustamisel välitingimustes Kaitseväe kuivtoidupakiga võib Kaitseväe Logistikakeskuse ülema nõusolekul ööpäevase toiduraha arvestuslikku suurust ületada kuni 200%.
(2) Kaitseväelase toitlustamisel väljaspool Kaitseväe territooriumi väliköögis võib struktuuriüksuse ülema nõusolekul ööpäevase toiduraha arvestuslikku suurust ületada kuni 35%.
§ 3. Toitlustamine välisriigis
Välisriigis väljaõppel või ühisõppusel viibiva kaitseväelase ööpäevase toiduraha arvestuslikku suurust võib ületada kuni 35%.
§ 4. Toitlustamine Kaitseväe laeval
Väljaspool Eesti merepiiri viibimise ajal, kui viibimine ületab 24 tundi, võib Kaitseväe laeval laevakomandöri nõusolekul toiduainete soetamisel suurendada kaitseväelase ööpäevase toiduraha arvestuslikku suurust kuni 100%.
§ 5. Toitlustamine Kaitseväe õhusõidukis
Kaitseväe õhusõiduki meeskonda kuuluvale kaitseväelasele tagatakse teenistusülesannete täitmisel tasuta toitlustamine õhusõidukis, kui lend kestab kauem kui kolm tundi. Toidukorra maksumus võib ööpäevase toiduraha arvestuslikku suurust ületada kuni 70%.
(1) 1. jaanuarist 2012 on kaitseväelase toiduraha arvestuslikuks suuruseks 5,55 eurot ööpäevas.
(2) Kaitseministri 21. veebruari 2007 määrus nr 7 „Ajateenijale ja õppekogunemisest osavõtvale reservväelasele tagatava toitlustamise ulatus” (RTL 2007, 19, 296; RT I 2010, 68, 514) tunnistatakse kehtetuks.


Paide linna arengukava ja eelarvestrateegia koostamise kord – Riigi Teataja
Paide linna arengukava ja eelarvestrateegia koostamise kord
Paide linna arengukava ja eelarvestrateegia koostamise kord - sisukord
§ 2 Arengukava ja eelarvestrateegia eelnõu koostamine ja menetlemine
§ 3 Arengukava ja eelarvestrateegia muutmine ja täitmine
§ 4 Arengukava ja eelarvestrateegia vastuvõtmine ja avalikustamine
RT IV, 04.01.2018, 100
Määrus antakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 37² lõike 1, kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 20 alusel.
(1) Käesoleva määrusega kehtestatakse Paide linna arengukava ja eelarvestrateegia koostamise kord (edaspidi nimetatud kord).
(2) Arengukavas esitatakse Paide linna majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise keskkonna ning looduskeskkonna arengu pikaajalised suundumused ja vajadused; tegevusvaldkondade lõikes probleemide ja võimaluste hetkeolukorra analüüs; tegevusvaldkondade strateegilised eesmärgid koos taotletava mõjuga ja nende täitmiseks vajalikud tegevused arengukava perioodi lõpuni.
(3) Eelarvestrateegia on Paide linna arengukavas sätestatud eesmärkide saavutamiseks kavandatavate tegevuste finantsplaan, mis koostatakse linna arengukava osana.
(4) Arengukava ja eelarvestrateegia on aluseks Paide linnas erinevate eluvaldkondade arengu integreerimisele ja koordineerimisele, Paide linna eelarve koostamisele, kohustuste võtmisele ja investeeringute kavandamisele ning investeeringutoetuste taotlemisele.
(5) Arengukava ja eelarvestrateegia hõlmavad Paide linna, Paide Linnavalitsuse (edaspidi ametiasutus) hallatavate asutuste ning linnast sõltuvate üksuste arvandmeid ja arengusuundi.
(6) Arengukava ja eelarvestrateegia peavad hõlmama iga aasta 15. oktoobri seisuga vähemalt nelja eelseisvat eelarveaastat.
(7) Arengukava ja eelarvestrateegia eelnõu koostamist ja muutmist koordineerib ametiasutus.
§ 2. Arengukava ja eelarvestrateegia eelnõu koostamine ja menetlemine
(1) Arengukava ja eelarvestrateegia eelnõu (edaspidi eelnõu) koostamiseks moodustab linnapea oma käskkirjaga valdkondlikud töögrupid ning määrab töögruppide juhid.
(2) Töögrupid koostavad valdkonna hetkeolukorra kirjelduse, seavad valdkondlikud arengueesmärgid, mõõdikud ja tegevused eesmärkide elluviimiseks ning esitavad need hiljemalt 2018. aasta 1. aprilliks ametiasutusele.
(3) Paide linnast sõltuvad üksused esitavad ametiasutusele 2018. aasta 1. aprilliks ülevaate oma majandusolukorrast ning rahandusministri kehtestatud vormil arvnäitajad, mis on vajalikud põhitegevuse tulemi ja netovõlakoormuse määra arvutamiseks.
(4) Ametiasutuses arengukava ja eelarvestrateegia koostamise eest vastutavad ametnikud koostavad käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 nimetatud andmete alusel eelnõu ning esitavad selle hiljemalt 15. maiks Paide Linnavalitsusele (edaspidi täitevorgan).
(5) Täitevorgan esitab eelnõu menetlemiseks Paide Linnavolikogule (edaspidi volikogu).
(6) Volikogu menetleb eelnõu linna põhimääruses ning muudes õigusaktides sätestatud korras.
(7) Eelnõu esimene lugemine toimub hiljemalt volikogu juunikuu istungil.
(8) Volikogu suunab eelnõu avalikustamisele ja avalikule arutelule pärast eelnõu esimest lugemist.
(9) Teade eelnõu avalikustamise ja avaliku arutelu kohta pannakse linna veebilehele, eelnõu on avalik vähemalt kaks nädalat.
(10) Täitevorgan esitab eelnõu volikogu istungile teisele lugemisele ning vastuvõtmiseks koos omapoolsete seisukohtadega avalikustamise ja avaliku arutelu käigus laekunud ettepanekute kohta.
§ 3. Arengukava ja eelarvestrateegia muutmine ja täitmine
(1) Korra § 2 lõikes 1 nimetatud töögrupid vaatavad arengukava ja eelarvestrateegia üle vähemalt kord aastas ning täpsustavad nelja eelseisva aasta arengusuunad. Arengukavas uuendatakse arvandmed, kaasajastatakse hetkeolukord, vaadatakse üle tegevuskava ning prioriteedid, võetakse välja valmis saanud objektid ja lõppenud tegevused.
(2) Eelarvestrateegias uuendatakse arvandmed, majandusliku olukorra analüüs ja prognoos eelarvestrateegia perioodiks.
(3) Käesoleva määruse § 2 lõikes 1 nimetatud töögruppide juhid ning linnast sõltuvad üksused esitavad ametiasutusele alates 2019. aastast iga aasta 1. märtsiks ülevaate arengukavas ettenähtud eesmärkide täitmisest ning arengukava ja eelarvestrateegia muutmise vajadusest.
(4) Arengukava ja eelarvestrateegia muutmisel koostatakse arengukava ja eelarvestrateegia uues redaktsioonis järgides korra § 2 lõigetes 4-10 sätestatut.
(6) Arengukava ja eelarvestrateegiat muutmisel erakorraliselt ei pea lähtuma korra § 2 lõigetes 4 ja 7 ning § 3 lõikes 3 sätestatud tähtaegadest.
§ 4. Arengukava ja eelarvestrateegia vastuvõtmine ja avalikustamine
(1) Volikogu kinnitab arengukava ja eelarvestrateegia määrusega hiljemalt iga aasta 15. oktoobriks. Arengukava ja eelarvestrateegia peavad olema vastu võetud enne eelseisva aasta eelarve vastuvõtmist.
(2) Arengukava ja eelarvestrateegia koos volikogu alatiste komisjonide ja volikogu istungite protokollidega avaldatakse Paide linna veebilehel paide.ee seitsme tööpäeva jooksul arengukava ja eelarvestrateegia vastuvõtmisest arvates.


Uudised | Kopli Lasteaed
Kopli Lasteaia suvepuhkus 2018.a.
Lasteaed on suletud suvepuhkuseks 02.07-29.07.2018.a.
Lastevanematel, kes antud ajavahemikul vajavad lapsele lasteaiakohta, palun esitada avaldus direktorile hiljemalt
29. veebruariks 2018.a.
Puhkus om kooskõlastatud Kopli Lasteaia hoolekoguga, mis toimus 30.01.2018.a.
Kopli Lasteaed 100
Aasta 2018 toob kaasa suure tähtpäeva. Tallinna linna esimene lasteaed saab sada aastat vanaks. Ning mis kõige üllatavam ja ka rõõmustavam – see lasteaed on täie rõõmu ja tervise juures, asub juba üheksa aastakümmet uhkes majas, mida võib koguni laste lossiks pidada.
Tulge ise ja vaadake, kuidas me siin elame, kuidas me hoolime lastest ja töötajatest, oma majast ja ajaloost, Eestist ja kogu maailmast.
Jaanuari, veebruari, märtsi, aprilli, mai ning võib-olla ka veel juunikuu jooksul räägime me endast ja oma loost sellel juubeliks loodud leheküljel. Räägime lastest ja palume nendel rääkida, kõneleme õpetajatest, nende kantavatest väärtustest, põimine sekka nõuandeid, kuidas lastega veelgi mõnusamalt aega veeta, aidates neil ühtlasi vaikselt täiskasvanuks saada. Ning muidugi ei unusta me lugusid oma pikast ajaloost.
Tere tulemast lugema, kaasa mõtlema, aga ka oma mõtteid ja mälestusi kirja panema. Meiega on kerge ühendust võtta, kodulehel on kõik kontaktid kenasti olemas.
Marika Ärmpalu
Munitsipaallasteasutuste vanemate poolt kaetava osa määra muutumine
Tallinna Linnavolikogu 10. detsembri 2015 määruse nr 27 “ Koolieelsete munitsipaallasteasutuste kulude vanemate poolt kaetava osa määr“ § 2 alusel.
Kinnitada alates 1. jaanuarist 2018 koolieelsete munitsipaallasteasutuste vanemate poolt kaetava osa määra suuruseks ühe lapse kohta kuus on 61,00 eurot.
Alus:Tallinna Haridusameti juhataja käskkiri 21.12.2017 nr 1.-2/674
Kaunist pühadeaega!
2017. aasta jõuab tasahilju särisedes lõpule ja lasteaiapere tänab Teid ühiste hetkede, toetuse ja koostöö eest.
27.-29. detsembril mängivad lapsed koos kolmes rühmas.
Laste toidukulu piirmäär
Tallinn 20. september 2017 nr 29
Tallinna linna koolieelsete munitsipaallasteasutuste laste toidukulu katmise piirmäära kehtestamine
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lg 1 p 2 ja Tallinna Linnavolikogu 7. septembri 2017 määruse nr 17 „Tallinna linna koolieelsete munitsipaallasteasutuste laste toidukulu katmise kord” § 3 lg 2 alusel.
§ 1. Tallinna linna koolieelses munitsipaallasteasutuses käiva sõimerühmaealise lapse toidukulu katmise piirmäär on 1,80 eurot (koos käibemaksuga) ja lasteaiarühmaealise lapse toidukulu katmise piirmäär on 2,00 eurot (koos käibemaksuga) päevas.
§ 2. Määrust rakendatakse 1. septembrist 2017.
Abilinnapea linnapea ülesannetes Toomas Sepp
Kopli Lasteaed on avatud.
Alates 14.08.2017 on kõik lasteaia rühmad avatud.
Meie õueala ootab Sind mängima ja avastama!
Suve jooksul on nii mõnigi kivi ” kõndima” läiud.
Tänamine.
Täname Teid armsad lapsevanemad meeldiva koostöö eest. Olete imelised!
Lasteaed on suletud kollektiivpuhkuseks 3.07.2017 – 30.07.2017
LAPSEVANEMA RAHULOLUKÜSITLUS 2016-2017
Õppeaasta lasteaias hakkab peagi lõppema.Lasteaia meeskond annab igal aastal endast parima, et lasteaed oleks üks parim paik. Oleme väga tänulikud iga teiepoolse ettepaneku, soovituse, tähelepaneku või nõuande eest, et ühiselt luua lapsele tervislik ja mänguline õpikeskkond.
Palun, täida antud lingil olev ankeet!
https://docs.google.com/forms/d/e/1FAIpQLSewe2-dTln_x9TbsghMuVQD6YvMtU86eSfw7UUaoyoR4kIipA/viewform
§ 7. Lasteasutusse vastuvõtmine
(1) Lasteasutusse võetakse vastu pooleteise- kuni seitsmeaastasi lapsi, kui lapse ja tema vanema (te) elukoht on rahvastikuregistri järgi Tallinna linn. Lasteasutuses lapse vanusele sobivas rühmas vaba koha olemasolul võetakse esimesena vastu laps, kellega samas elukohas elav sama pere teine laps käib samas lasteasutuses. [RT IV, 19.04.2017, 14 – jõust. 22.04.2017
24.02.2017 on lasteaed suletud.
KOPLI LASTEAIA SUVEPUHKUS 2017
Lasteaed on suletud suvepuhkuseks 03.07-28.07.2017.a.
31. märtsiks 2017.a.
Puhkus om kooskõlastatud Kopli Lasteaia hoolekoguga, mis toimus 09.01.2017.a.


Kalasadamate investeeringutoetus – Riigi Teataja
Kalasadamate investeeringutoetus
Kalasadamate investeeringutoetus - sisukord
RT I, 06.03.2018, 5
Vastu võetud 28.02.2018 nr 12
Määrusega kehtestatakse „Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi rakenduskava 2014–2020” (edaspidi rakenduskava) meetme „Kalasadamate investeeringutoetus” raames toetuse (edaspidi toetus) andmise tingimused ja kord.
(1) Toetust antakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja (EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (ELT L 149, 20.05.2014, lk 1–l66), artikli 43 lõike 1 alusel kala lossimiseks kasutatavas sadamas (edaspidi kalasadam) tehtavateks tegevusteks, mis aitavad:
1) parandada kalapüügitoodete kvaliteeti;
2) parandada kontrolli kalapüügitoodete kvaliteedi üle ja kalapüügitoodete jälgitavust;
3) suurendada kalasadama energiatõhusust;
4) suurendada kalasadama keskkonnasäästlikkust;
5) parandada kalasadama töötajate tööohutust ja töötingimusi.
(1) Omafinantseeringu minimaalne määr on 40 protsenti abikõlblike kulude maksumusest.
(2) Toetuse maksimaalne suurus on 700 000 eurot taotluse kohta.
1) ehitise ehitamise või rekonstrueerimise kulu;
2) kalasadama tegevuseks vajaliku seadme ostmise ja paigaldamise kulu;
3) kalasadama tegevuseks vajaliku tarkvara ostmise ja paigaldamise, sealhulgas tarkvara litsentsi ostmise kulu;
4) kalasadama akvatooriumi või sissesõidutee süvendamise kulu üks kord ühe kalasadama kohta;
5) paragrahvi 2 lõikes 2 nimetatud ettevalmistava töö raames tehtud kulu kuni 12 protsendi ulatuses toetatava tegevuse abikõlblikust maksumusest;
6) paragrahvi 2 lõike 2 punktis 3 nimetatud ettevalmistava töö raames tehtud kulu kuni 1000 eurot;
(2) Ettevalmistava töö puhul on abikõlblik üksnes kulu, mille kohta on väljastatud kulutust tõendav dokument mitte varem kui 1. jaanuaril 2018. aastal ja mille eest on täielikult tasutud enne taotluse esitamist.
1) külmhoone ehitamise ja rekonstrueerimise kulu;
2) kalasadama sissesõidutee ja akvatooriumi süvendamise kulu, kui seda tehakse ilma investeeringuta kalasadama infrastruktuuri;
3) maa ostmise kulu;
4) mootorsõiduki ostmise või kapitalirendi kulu;
6) kulu, mis on tehtud enne Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile (edaspidi PRIA) taotluse esitamise päeva, välja arvatud ettevalmistava töö kulu;
8) telekommunikatsioonivõrgu, ühisveevärgi, kanalisatsiooni, elektri-, gaasi- või soojusvõrguga liitumise tasu, välja arvatud juhul, kui see on otseselt seotud tegevuste elluviimisega;
9) amortisatsioonikulu ja mitterahalised sissemaksed;
10) tegevuskulu, sealhulgas remondi-, rendi-, kütuse-, palga-, koolitus-, side- ja veokulu;
11) seadme paigaldamise kulu ilma selle ostmise või kapitalirendikuluta ning kasutatud seadme või vahendi ostmise ja kapitalirendi kulu;
12) kapitalirendimakse, kui asja omandiõigus ei lähe toetuse saajale üle hiljemalt viimase toetusosa maksmiseks;
13) sularahas tehtud kulutus, teenustasu pangatoimingu eest, tasu sularahamakse tegemise eest ja tagatismakse;
14) omanikujärelevalve tegemise kulu, mille maksumus ületab kolme protsenti ehitamise abikõlblikust maksumusest;
15) juriidilise konsultatsiooni kulu;
16) patendi ostmise kulu;
17) finants- ja kindlustustegevusega seotud kulu, sealhulgas pangatehingutega kaasnev valuuta konverteerimise kulu;
18) riigilõiv, tollimaks ja erisoodustusmaks;
19) käibemaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 69 lõike 3 punktis c sätestatud juhul;
22) reklaamikulu, välja arvatud kalandusturu korraldamise seaduse § 31 lõike 3 punktis 12 sätestatud kohustuse täitmisega kaasnev kulu.
(1) Toetust võib taotleda mittetulundusühing, kelle liikmeks on vähemalt kolm kalandusturu korraldamise seaduse §-s 11 nimetatud tootjaorganisatsiooni, kes on saanud tunnustuse kilu ja räime osas (edaspidi taotleja).
(2) Toetust saab taotleda § 2 lõikes 1 nimetatud tegevuse elluviimiseks järgmistes kalasadamates: Paldiski Lõunasadam (sadamakood: EEPLS), Veere sadam (sadamakood: EEVEE), Westmeri sadam (sadamakood: EEWST), Mõntu sadam (sadamakood: EEMNT), Lehtma sadam (sadamakood: EELHT), Suursadam (sadamakood: EESUS).
(3) Taotleja peab olema sadama pidaja või sadamaoperaator sadamaseaduse tähenduses selles kalasadamas, mille arendamiseks toetust taotletakse.
(4) Taotleja peab vastama kalandusturu korraldamise seaduse § 27 lõikes 2 sätestatud nõuetele.
(5) Maa, millele toetuse raames ehitis ehitatakse, peab olema taotleja omandis, välja arvatud juhul, kui maale on taotleja kasuks seatud hoonestusõigus või kasutusvaldus tähtajaga, mis ei ole lühem kui kümme aastat arvates viimase toetusosa maksmisest.
(6) Taotleja võib toetuse taotlemise tähtajal esitada vaid ühe taotluse.
(7) Toetuse taotlemiseks esitab taotleja PRIA-le järgmised andmed (edaspidi taotlus):
4) tegevuskava toetatava tegevuse kohta, milles sisaldub tegevuse põhjendus ja eesmärk, tegevuse elluviimise aeg, kavandatavad investeeringuobjektid kalasadamate kaupa ja tegevuse riskianalüüs;
8) paragrahvis 7 nimetatud hinnapakkumused ning § 7 lõigetes 4 ja 5 sätestatud juhtudel asjakohane selgitus;
9) dokumendi ärakiri, mis tõendab lõikes 5 nimetatud nõude täitmist;
11) kinnitus, et taotleja järgib Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 508/2014 artikli 10 lõikes 1 nimetatud nõudeid ega ole pannud toime sama määruse artikli 10 lõikes 3 nimetatud pettust.
(9) Toetuse taotlemise tähtaja avalikustab PRIA väljaandes Ametlikud Teadaanded arvestusega, et teate avaldamise ja taotluse esitamise tähtaja alguse vahele jääks vähemalt kümme tööpäeva.
(4) Taotleja võib küsida alla kolme hinnapakkumuse, kui kolme hinnapakkumuse küsimine ei ole objektiivselt võimalik.
(5) Väljavalitud hinnapakkumus ei tohi olla põhjendamatult kõrge võrreldes tavaliselt sarnase töö, teenuse või vara eest tasutava hinnaga. Taotleja ei pea valima odavaimat hinnapakkumust, kui see on objektiivselt põhjendatud.
2) tegevuse põhjendatus, mille puhul hinnatakse, kas projekti eesmärgipüstitus on põhjendatud ja tegevuste ajakava on realistlik;
3) taotleja suutlikkus tegevus ellu viia, mille puhul hinnatakse taotleja suutlikkust taotluses kavandatud tegevuse elluviimiseks;
4) tegevuse kulutõhusus, mille puhul hinnatakse, kas taotluses kavandatud tegevuse eelarve on selge ja mõistlik.
1) üks punkt, kui tegevus aitab kaasa vähemalt ühe § 2 lõikes 1 nimetatud eesmärgi saavutamisele;
2) kaks punkti, kui tegevus aitab kaasa rohkem kui ühe § 2 lõikes 1 nimetatud eesmärgi saavutamisele.
(4) Kui hinnatakse tegevuse põhjendatust, antakse hindepunkte järgmiselt:
1) üks punkt, kui tegevuse eesmärgipüstitus on põhjendatud, kuid tegevuste ajakava ei ole realistlik;
2) kaks punkti, tegevuse eesmärgipüstitus on põhjendatud ja tegevuste ajakava on realistlik.
1) üks punkt, kui omafinantseeringu olemasolu on tõendatud ja taotlejal või tema liikmel on kogemus kalasadamasse investeeringu tegemisel;
2) kaks punkti, kui on täidetud punktis 1 nimetatud tingimused ning omafinantseeringu minimaalne määr on ületatud.
(6) Kui hinnatakse tegevuste kulutõhusust, antakse hindepunkte järgmiselt:
1) üks punkt, kui tegevuste elluviimise kulud on realistlikud võrreldes sama töö või teenuse turuhindadega;
2) kaks punkti, kui tegevuste elluviimist planeeritakse minimaalsete kuludega parima tulemuse saavutamiseks.
(7) PRIA hindab nõuetekohaseid taotlusi ja moodustab taotluste paremusjärjestuse, lugedes paremaks sellise taotluse, mis on saanud suurema koondhinde. Taotluse koondhinne saadakse hindepunktide liitmise teel. Võrdse koondhindega taotluste korral eelistatakse varem esitatud taotlust.
(1) Töö ja teenus, mille kulude hüvitamiseks taotletakse toetuse maksmist, peab olema lõpetatud ning toetuse saaja peab olema selle vastu võtnud ja selle eest tasunud.
(2) Toetuse maksmiseks esitab toetuse saaja pärast tegevuse täielikku või osadena elluviimist ja selle eest täielikult või osadena tasumist PRIA-le maksetaotluse ja asjakohased järgmiste dokumentide ärakirjad:
6) kulutuste tegemist tõendav muu dokument.
(4) Kui toetusega ehitatakse ehitis, mille kasutamiseks on ehitusseadustiku kohaselt nõutav kasutusluba, tehakse toetuse viimane osamakse üksnes siis, kui ehitise kohta on väljastatud ehitise kasutusluba ehitusseadustikus sätestatud juhtudel.
(1) Toetuse saaja viib toetatava tegevuse ellu, sealhulgas esitab PRIA-le kõik tehtava investeeringuga seotud kuludokumendid, kahe aasta jooksul arvates taotluse rahuldamise otsuse tegemisest.
(3) Toetuse saaja peab vähemalt kümne aasta jooksul arvates viimase toetusosa väljamaksmisest:
1) kasutama kalasadamat, millesse toetuse abil investeeriti, sihtotstarbeliselt kalalaevade teenindamiseks;
3) avalikustama sadamateenuste hinnakirja nii kalasadamas kui ka kalasadama veebilehel;
4) tagama, et sadamateenuse hind ei ületa keskmist hinda, millega osutatakse sama teenust kalasadamates, mille pidajaks on riigi osalusega äriühingud.
(5) Kuni kümne aasta möödumiseni taotluse rahuldamise otsuse tegemisest teavitab toetuse saaja viivitamata PRIA-t kirjalikult:
Maaeluministri 24. jaanuari 2018. a määrust nr 5 „2018. aastal toetatavate „Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi rakenduskava 2014–2020” meetmete ja tegevuste liigid” täiendatakse punktiga 8 järgmises sõnastuses:
„8) kalasadamate investeeringutoetus”. ”


text:
konsolideeritud TEKST: 32007R0861 — ET — 01.07.2013
2007R0861 — ET — 01.07.2013 — 001.005
millega luuakse Euroopa väiksemate nõuete menetlus
(ELT L 199 31.7.2007, lk 1)
Parandus, ELT L 141, 5.6.2015, lk 118 (861/2007)
Parandus, ELT L 259, 6.10.2015, lk 40 (861/2007)
Sellest lähtudes on ühenduse tasandil muude meetmete hulgas vastu võetud nõukogu 29. mai 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1348/2000 (tsiviil- ja kaubandusasjade kohtu- ja kohtuväliste dokumentide Euroopa Liidu liikmesriikides kätteandmise kohta), ( 3 ) nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 44/2001 (kohtupädevuse ja kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades), ( 4 ) nõukogu 28. mai 2001. aasta otsus nr 2001/470/EÜ (millega luuakse tsiviil- ja kaubandusasju käsitlev Euroopa kohtute võrk), ( 5 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 805/2004 (millega luuakse Euroopa täitekorraldus vaidlustamata nõuete kohta) ( 6 ) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1896/2006 (millega luuakse Euroopa maksekäsumenetlus) ( 7 ).
Euroopa Ülemkogu 15. ja 16. oktoobri 1999. aasta Tampere kohtumisel kutsuti nõukogu ja komisjoni üles kehtestama ühised menetlusnormid tarbijaid või kaubandusalaseid nõudeid käsitlevate ►C2 väiksemate piiriüleste nõuete ◄ lihtsustamiseks ja kiirendamiseks.
Nõukogu võttis 30. novembril 2000. aastal vastu komisjoni ja nõukogu ühisprogrammi, milles käsitletakse meetmeid tsiviil- ja kaubandusasjades tehtud otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte rakendamiseks ( 8 ). Programmis viidatakse piiriüleste ►C2 väiksemate nõuete ◄ lahendamise lihtsustamisele ja kiirendamisele. Seda arendati edasi 5. novembri 2004. aasta Euroopa Ülemkogul vastu võetud Haagi programmis, ( 9 ) milles kutsutakse üles jätkama aktiivselt tööd ►C2 väiksemate nõuetega ◄ .
Komisjon võttis 20. detsembril 2002 vastu rohelise raamatu, mis käsitleb Euroopa maksekorralduse menetlust ja meetmeid ►C2 väiksemate nõuete ◄ menetlemise lihtsustamiseks ja kiirendamiseks. Roheline raamat käivitas konsultatsioonid seoses ►C2 väiksemate nõuete ◄ menetluse lihtsustamiseks ja kiirendamiseks võetavate meetmetega.
Mitmed liikmesriigid kohaldavad ►C2 väiksemate nõuete ◄ lahendamisel lihtsustatud tsiviilkohtumenetlust, sest menetluse kulud, menetlusele kuluv aeg ja asjaajamise keerukus ei kahane alati proportsionaalselt nõude väärtuse kahanemisega. Takistused kiire ja odava kohtumenetluse läbiviimiseks on piiriüleste ►C2 kohtuasjade ◄ puhul suuremad. Seepärast on vaja luua Euroopa ►C2 väiksemate nõuete ◄ menetlus. Sellise menetluse eesmärk peaks olema soodustada õiguskaitse kättesaadavust. Erinevate liikmesriikide õigusaktid annavad võlausaldajate käsutusse erineva tõhususega menetlused, tuues seeläbi kaasa konkurentsi moonutamise siseturul, mis annab tunnistust vajadusest ühenduse õiguse järele, mis tagaks võlausaldajatele ja võlgnikele ühtsed reeglid kogu Euroopa Liidu territooriumil. Euroopa ►C2 väiksemate nõuete ◄ menetluse raames nõude käsitlemise kulude kehtestamisel oleks vaja arvesse võtta lihtsuse, kiiruse ja proportsionaalsuse põhimõtteid. On asjakohane, et tasumisele kuuluvate kulude üksikasjad oleksid avalikustatud ning et selliste kulude kehtestamine oleks läbipaistev.
Euroopa ►C2 väiksemate nõuete ◄ menetlus peaks lihtsustama ja kiirendama ►C2 väiksemate nõuete ◄ menetlemist piiriüleste ►C2 kohtuasjade ◄ puhul ja vähendama menetluskulusid, pakkudes lisavõimalust liikmesriigi õiguses olevatele võimalustele, viimaseid muutmata. Käesolev määrus peaks samuti lihtsustama Euroopa ►C2 väiksema nõude ◄ menetluse raames mõnes muus liikmesriigis tehtud kohtuotsuse tunnustamist.
Et lihtsustada Euroopa ►C2 väiksemate nõuete ◄ menetluse alustamist, peaks ►C2 hageja ◄ tegema avalduse, täites standardse nõudevormi, ning esitama selle kohtule. Standardne nõudevorm tuleks esitada vaid vajaliku pädevusega kohtule.
Nõudevormile tuleb lisada vajadusel kõik asjakohased tõendavad dokumendid. Siiski ei takista see ►C2 hagejat ◄ esitama vajadusel menetluse jooksul täiendavaid tõendeid. Sama põhimõtet tuleks kohaldada ►C2 kostja ◄ vastuse suhtes.
Euroopa ►C2 väiksemate nõuete ◄ menetlus peaks olema kirjalik, välja arvatud juhul, kui kohus peab vajalikuks kohtuistungi läbiviimist või kui üks pooltest seda taotleb. Kohus võib sellise taotluse tagasi lükata. Sellist tagasilükkamist ei või eraldi vaidlustada.
Juhtudel, kui ►C2 kostja ◄ kasutab menetluse käigus õigust tasaarvestusele, ei tohiks nimetatud nõue kujutada endast vastunõuet käesoleva määruse tähenduses. Seetõttu ei peaks kaitsja olema kohustatud kasutama selliste õiguste kasutamisel I lisas esitatud tüüpvormi A.
Kuna käesoleva määruse eesmärk on lihtsustada ja kiirendada piiriüleste ►C2 väiksemate nõuete ◄ menetlemist, peaks kohus tegutsema võimalikult kiiresti isegi siis, kui käesolevas määruses ei ole menetluse teatud etapi jaoks tähtaega ette nähtud.
Käesolevas määruses esitatud tähtaegade arvutamisel kohaldatakse nõukogu 3. juuni 1971. aasta määrust (EMÜ, Euratom) nr 1182/71, millega määratakse kindlaks ajavahemike, kuupäevade ja tähtaegade suhtes kohaldatavad eeskirjad ( 10 ).
Kohtuotsuse tunnustamise ja täitmise lihtsustamiseks tuleks ühes liikmesriigis Euroopa ►C2 väiksema nõude ◄ menetluse tulemusena tehtud kohtuotsust tunnustada ja täita teises liikmesriigis ilma täidetavaks tunnistamise otsuse vajaduseta ning ilma võimaluseta selle tunnustamist vaidlustada.
Juhtudel, kui ►C2 kostja ◄ ei saanud nõuet vaidlustada, peaksid kehtima miinimumnormid otsuse läbivaatamiseks.
Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) ( 11 ).
Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt lihtsustada ja kiirendada piiriüleste ►C2 väiksemate nõuete ◄ menetlemist ning vähendada kulusid, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning määruse mõju ja ulatuse tõttu on neid parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.
Määrusega kehtestatakse ►C2 väiksemate nõuete ◄ Euroopa menetlus (edaspidi „Euroopa ►C2 väiksemate nõuete ◄ menetlus”), mille eesmärk on lihtsustada ja kiirendada piiriüleste ►C2 väiksemate nõuete ◄ menetlemist ning vähendada kulusid. Euroopa ►C2 väiksemate nõuete ◄ menetlus on vaidluspooltele kättesaadav alternatiivina liikmesriikide õiguses sätestatud menetlustele.
Ühtlasi kaotab määrus vahemenetlused, mis olid vajalikud, et võimaldada ühes liikmesriigis Euroopa ►C2 väiksemate nõuete ◄ menetluse tulemusena tehtud kohtuotsuse tunnustamist ja täitmist teises liikmesriigis.
1. Käesolevat määrust kohaldatakse piiriüleste ►C2 kohtuasjade ◄ puhul tsiviil- ja kaubandusasjades igat liiki kohtutes, kui nõude väärtus ilma nõude intresside, kulude ja muude kõrvalnõueteta ei ületa 2 000 eurot ajal, mil nõudevorm pädeva kohtu poolt vastu võetakse. See ei laiene eelkõige maksu-, tolli- või haldusasjadele ja samuti riigi vastutusele, mis tuleneb riigi tegevusest või tegevusetusest riigivõimu teostamisel (acta iure imperii).
Piiriülesed ►C2 kohtuasjad ◄
1. Käesolevas määruses tähendab mõiste „piiriülene ►C2 kohtuasi ◄ ” ►C2 kohtuasi ◄ , mille korral vähemalt ühe poole alaline elu- või asukoht või peamine elukoht on liikmesriigis, mis ei ole liikmesriik, kus asub avaldusega tegelev kohus.
3. Selle kindlaksmääramisel, kas tegemist on piiriülese ►C2 kohtuasjaga ◄ , on oluline kuupäev, mil nõudevorm on pädeva kohtu poolt vastu võetud.
EUROOPA ►C2 VÄIKSEMATE NÕUETE ◄ MENETLUS
1. ►C2 Hageja ◄ alustab Euroopa ►C2 väiksemate nõuete ◄ menetlust, täites I lisas esitatud standardse nõudevormi A ja esitades selle pädevale kohtule otse, posti teel või muud edastamisviisi kasutades (nagu näiteks faks või elektronpost), mida tunnustatakse liikmesriigis, kus menetlust alustatakse. Nõudevormis esitatakse nõuet toetavate tõendite kirjeldus ja nõudevormiga koos võib vajadusel esitada asjakohased tõendavad dokumendid.
3. Kui nõue ei kuulu käesoleva määruse reguleerimisalasse, teavitab kohus sellest ►C2 hagejat ◄ . Juhul kui ►C2 hageja ◄ oma nõuet tagasi ei võta, jätkab kohus nõude menetlemist vastavalt selles liikmesriigis, kus menetlust läbi viiakse, kohaldatavale asjakohasele menetlusõigusele.
4. Kui kohus leiab, et ►C2 hageja ◄ esitatud teave on ebapiisav või ei ole piisavalt selge või kui nõudevorm ei ole nõuetekohaselt täidetud, samuti kui nõue on selgelt põhjendamatu või taotlus lubamatu, annab kohus ►C2 hagejale ◄ võimaluse nõudevormi täiendada või parandada või esitada määratud tähtaja jooksul kohtu nõudmistele vastavat lisateavet või -dokumente või nõue tagasi võtta. Kohus kasutab selleks II lisas esitatud tüüpvormi B.
Kui nõue on selgelt põhjendamatu või taotlus lubamatu või kui ►C2 hageja ◄ ei täienda või paranda nõudevormi määratud tähtaja jooksul, lükatakse avaldus tagasi.
5. Liikmesriigid tagavad, et nõudevorm oleks kättesaadav kõikides kohtutes, kus on võimalik Euroopa ►C2 väiksemate nõuete ◄ menetlust alustada.
1. Euroopa ►C2 väiksemate nõuete ◄ menetlus on kirjalik menetlus. Kohus peab kohtuistungi, kui ta peab seda vajalikuks või kui üks pooltest seda taotleb. Kohus võib sellise taotluse rahuldamisest keelduda, kui ta leiab, et ►C2 kohtuasja ◄ asjaolusid arvestades ei ole kohtuistung selle õiglaseks menetlemiseks ilmselgselt vajalik. Keeldumist põhjendatakse kirjalikult. Keeldumist ei või eraldi vaidlustada.
Nõudevormi ja nende olemasolu korral tõendavate dokumentide koopiad koos täidetud vastusvormiga toimetatakse ►C2 kostjale ◄ kätte kooskõlas artikliga 13. Nimetatud dokumendid saadetakse välja neljateistkümne päeva jooksul alates nõuetekohaselt täidetud nõudevormi kättesaamisest.
3. ►C2 Kostja ◄ vastab 30 päeva jooksul alates nõudevormi ja vastuse vormide kätteandmisest, täites vastuse standardvormi C II osa ja lisades asjakohased tõendavad dokumendid ning tagastades need kohtule või edastades oma vastuse mõnel muul nõuetekohasel viisil vastusvormi kasutamata.
4. 14 päeva jooksul pärast ►C2 kostja ◄ vastuse saamist saadetakse selle koopia koos asjakohaste tõendavate dokumentidega ►C2 hagejale ◄ .
5. Kui ►C2 kostja ◄ oma vastuses väidab, et mitterahalise nõude väärtus on suurem artikli 2 lõikes 1 esitatud piirväärtusest, otsustab kohus 30 päeva jooksul alates vastuse saatmisest ►C2 hagejale ◄ , kas nõue kuulub käesoleva määruse reguleerimisalasse. Sellist otsust ei või eraldi vaidlustada.
6. Vastunõuet, mis esitatakse, kasutades tüüpvormi A, ja asjakohased tõendavad dokumendid toimetatakse ►C2 hagejale ◄ kätte kooskõlas artikliga 13. Nimetatud dokumendid saadetakse välja neljateistkümne päeva jooksul alates kättesaamisest.
►C2 Hagejal ◄ on vastunõudele vastamiseks aega 30 päeva alates kättetoimetamisest.
7. Kui vastunõue ületab artikli 2 lõikes 1 sätestatud piirmäära, siis ei menetleta nõuet ja vastunõuet vastavalt Euroopa ►C2 väiksemate nõuete ◄ menetlusele, vaid neid käsitletakse selle liikmesriigi, kus menetlus läbi viiakse, menetlusõiguse kohaselt.
1. 30 päeva jooksul alates vastuse saamisest ►C2 kostjalt ◄ või ►C2 hagejalt ◄ , kes on vastanud artikli 5 lõikes 3 või 6 sätestatud tähtaja jooksul, teeb kohus otsuse või:
1. Liikmesriik teavitab komisjoni, kas tema menetlusõiguse kohaselt on Euroopa ►C2 väiksemate nõuete ◄ menetluse raames tehtud kohtuotsuse peale võimalik kaevata ning millise tähtaja jooksul saab sellist kaebust esitada. Komisjon teeb selle teabe üldsusele kättesaadavaks.
1. ►C2 Kostjal ◄ on õigus esitada taotlus Euroopa ►C2 väiksemate nõuete ◄ menetluse raames tehtud kohtuotsuse läbivaatamiseks päritoluliikmesriigi pädevale kohtule, kui:
i) nõudevorm või kohtukutse on talle kätte toimetatud ilma määruse (EÜ) nr 805/2004 artiklis 14 sätestatud vastuvõtuteatiseta; ning
ii) kättetoimetamine ei toimunud piisavalt aegsasti, et võimaldada ►C2 kostjal ◄ temast olenemata põhjustel oma kaitset korraldada,
b) ►C2 kostjat ◄ takistasid nõude vaidlustamisel vääramatu jõud või temast sõltumatud erakorralised asjaolud,
tingimusel, et ►C2 kostja ◄ tegutseb mõlemal juhul viivitamata.
Kui kohus otsustab, et läbivaatamine on õigustatud ühel lõikes 1 sätestatud põhjustest, on Euroopa ►C2 väiksemate nõuete ◄ menetluses tehtud kohtuotsus tühine.
Kui käesolevas määruses ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse Euroopa ►C2 väiksemate nõuete ◄ menetlemisel selle liikmesriigi menetlusõigust, kus menetlust läbi viiakse.
1. Ühes liikmesriigis Euroopa ►C2 väiksemate nõuete ◄ menetluse raames tehtud kohtuotsust tunnustatakse ja täidetakse teises liikmesriigis ilma täidetavaks tunnistamise määruse tegemise kohustuseta ning ilma võimaluseta tunnustamist vaidlustada.
2. Poole taotlusel annab kohus Euroopa ►C2 väiksemate nõuete ◄ menetluse raames tehtud kohtuotsuse kohta ilma lisakuludeta kinnituse, kasutades selleks IV lisas esitatud tüüpvormi D.
Euroopa ►C2 väiksemate nõuete ◄ menetluses tehtud otsust täidetakse samadel tingimustel kui kohtuotsust, mis on tehtud täitmise liikmesriigis.
b) artikli 20 lõikes 2 osutatud kinnituse ärakirja ja vajadusel selle tõlke kohtuotsust täitva liikmesriigi ametlikku keelde või, kui kõnealuses liikmesriigis on mitu ametlikku keelt, selle koha, kus kohtuotsuse täitmist taotletakse, kohtu või menetlustoimingute ametlikku keelde või ühte ametlikest keeltest vastavalt asjaomase liikmesriigi õigusele, või muusse keelde, mille aktsepteerimisest kohtuotsust täitev liikmesriik on teatanud. Iga liikmesriik võib teatavaks teha Euroopa Liidu institutsioonide selle ametliku keele või need ametlikud keeled, mis ei ole tema ametlikud keeled, kuid mille kasutamist Euroopa ►C2 väiksemate nõuete ◄ menetlemisel ta võib aktsepteerida. Vormi D sisu tõlgib isik, kes on kvalifitseeritud tegema tõlkeid ühes liikmesriikidest.
3. Poolel, kes taotleb Euroopa ►C2 väiksemate nõuete ◄ menetluses tehtud otsuse täitmist teises liikmesriigis, ei pea olema täitmise liikmesriigis muud
4. Poolelt, kes taotleb ühes liikmesriigis teises liikmesriigis Euroopa ►C2 väiksemate nõuete ◄ menetluses tehtud otsuse täitmist, ei nõuta tagatist ega kautsjonit, sõltumata selle nimetusest, põhjusel, et ta on välisriigi kodanik või et tema alaline või peamine elukoht ei ole selles liikmesriigis, kus täitmist taotletakse.
1. Isiku, kelle suhtes kohtuotsuse täitmist taotletakse, taotlusel keeldub selle liikmesriigi, kus otsust täidetakse, pädev kohus otsust täitmast, kui Euroopa ►C2 väiksemate nõuete ◄ menetluses tehtud kohtuotsus on vastuolus muus liikmesriigis või kolmandas riigis tehtud varasema kohtuotsusega, tingimusel et:
c) vastuolu ei esitatud ega olnud võimalik esitada vastuväitena kohtumenetluse käigus liikmesriigis, kus tehti kohtuotsus Euroopa ►C2 väiksemate nõuete ◄ menetluses.
2. Mitte mingil juhul ei või Euroopa ►C2 väiksemate nõuete ◄ menetluses tehtud kohtuotsust sisuliselt uuesti läbi vaadata liikmesriigis, kus otsust täidetakse.
Kui üks pooltest on vaidlustanud Euroopa ►C2 väiksemate nõuete ◄ menetluses tehtud kohtuotsuse või kui vaidlustamine on veel võimalik või kui pool on esitanud taotluse läbivaatamiseks artikli 18 tähenduses, võib otsust täitva liikmesriigi pädev kohus või pädev asutus selle poole taotlusel, kelle suhtes täitmist taotletakse:
Liikmesriigid teevad koostööd üldsuse ja kutseringkondade teavitamiseks Euroopa ►C2 väiksemate nõuete ◄ menetlusest, sealhulgas kuludest, eelkõige otsusega nr 2001/470/EÜ loodud tsiviil- ja kaubandusasju käsitleva Euroopa kohtute võrgu kaudu.
a) missugused kohtud on pädevad tegema otsuseid Euroopa ►C2 väiksemate nõuete ◄ menetluses;
b) millised sidevahendid on vastavalt artikli 4 lõikele 1 Euroopa ►C2 väiksemate nõuete ◄ menetluses lubatud ja kohtutele kättesaadavad;
Komisjon esitab 1. jaanuariks 2014 Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele üksikasjaliku aruande Euroopa ►C2 väiksemate nõuete ◄ menetluse toimimise kohta, kaasa arvatud artikli 2 lõikes 1 osutatud nõude piirväärtuse. Aruandes antakse hinnang menetluse toimimisele ja see sisaldab laiendatud mõjuhinnangut iga liikmesriigi kohta.
Sel eesmärgil ja selleks, et võetaks nõuetekohaselt arvesse parimaid tavasid Euroopa Liidus ja et need kajastaks parema õigusloome põhimõtteid, annavad liikmesriigid komisjonile teavet Euroopa ►C2 väiksemate nõuete ◄ piiriülese menetlemise toimimise kohta. Nimetatud teave hõlmab kohtukulusid, menetluse kiirust, tõhusust, kasutamise lihtsust ja liikmesriikide siseseid ►C2 väiksemate nõuete ◄ menetlusi.
►(7) C2
►(8) C2
►(7) C1
►(4) M1
►(4) C2
►(2) C2
►(6) C2
( 1 ) ELT C 88, 11.4.2006, lk 61.
( 2 ) Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2006. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 13. juuni 2007. aasta otsus.
( 3 ) EÜT L 160, 30.6.2000, lk 37.
( 4 ) EÜT L 12, 16.1.2001, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).
( 6 ) ELT L 143, 30.4.2004, lk 15. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1869/2005 (ELT L 300, 17.11.2005, lk 6).
( 7 ) ELT L 399, 30.12.2006, lk 1.
( 8 ) EÜT C 12, 15.1.2001, lk 1.
( 9 ) ELT C 53, 3.3.2005, lk 1.
( 10 ) EÜT L 124, 8.6.1971, lk 1.
( 11 ) EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

matches: kohus Kohus kohus kohus kohus kohus kohus Kohus Kohus Kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus


Isikliku sõiduauto teenistus-, töö- ja ametisõitudeks kasutamise kulude hüvitise maksmise tingimused ja hüvitise piirmäärad – Riigi Teataja
Isikliku sõiduauto teenistus-, töö- ja ametisõitudeks kasutamise kulude hüvitise maksmise tingimused ja hüvitise piirmäärad
Vastu võetud 20.12.2002 nr 426
RT I 2002, 107, 645
28.01.2003 nr 25 (RT I 2003,12,53) 7.02.2003
Määrus kehtestatakse «Tulumaksuseaduse» (RT I 1999, 101, 903; 2001, 11, 49; 16, 69; 50, 283; 59, 359; 79, 480; 91, 544; 2002, 23, 131; 41, 253; 44, 284; 47, 297; 62, 377) § 13 lõike 3 punkti 2, § 31 lõike 1 punkti 8 ja § 48 lõike 4 punkti 5 alusel.
Määrus sätestab avalikule teenistujale, töötajale ja juriidilise isiku juhatuse või juhatust asendava organi liikmele tulumaksuvaba hüvitise maksmise tingimused seoses tema isiklikus omandis oleva või liisingulepingu alusel kasutatava sõiduauto kasutamisega teenistus-, töö- või ametiülesannete täitmisel (edaspidi hüvitis).
[RT I 2003,12,53; 7.02.2003]
§2. Nõuded hüvitisele
Hüvitist ei maksustata tulumaksuga, kui see ei ületa käesoleva määruse §-des 4 või 5 sätestatud määra ja kulude hüvitamise kohta on vormistatud tööandja, asutuse juhi, juriidilise isiku pädeva organi või tema poolt volitatud isiku kirjalik otsus või käskkiri, milles näidatakse:
3) sõidu kuupäev või periood, mille jooksul tehtud sõite hüvitatakse.
§3. Arvestuse pidamine
1) sõiduauto omaniku või sõiduautot liisingulepingu alusel kasutava füüsilise isiku ees- ja perekonnanimi;
§4. Hüvitise piirmäär arvestuse pidamisel
§5. Hüvitise piirmäär arvestuse puudumisel
§6. [käesolevast tekstist välja jäetud]


Avatud noortekeskuste, teavitamis- ja nõustamiskeskuste ning huvikoolide infrastruktuuri kaasajastamise meetme tingimused ja investeeringute kava koostamise kord – Riigi Teataja
Avatud noortekeskuste, teavitamis- ja nõustamiskeskuste ning huvikoolide infrastruktuuri kaasajastamise meetme tingimused ja investeeringute kava koostamise kord - sisukord
§ 10 Projekti kavandite esitajad ja esitamise kord
§ 11 Projekti kavandi esitajale esitatavad nõuded projekti kavandi esitamisel
§ 12 Projekti kavandi esitaja kohustused projekti kavandi esitamisel
§ 27 Toetuse väljamaksmine
RT I, 19.06.2013, 9
Vastu võetud 21.12.2007 nr 82
RTL 2008, 3, 26
10.07.2008 RTL 2008, 63, 895 28.07.2008
19.12.2008 RTL 2009, 1, 2 10.01.2009
21.05.2009 RTL 2009, 43, 589 29.05.2009, rakendatakse osaliselt alates 01.01.2007
25.05.2010 RT I 2010, 27, 135 11.06.2010
Määrus kehtestatakse «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 12 lõike 4 alusel ja kooskõlas § 10 lõike 2 punktidega 1 ja 2 ning § 19 lõikega 4.
(1) Määrusega kehtestatakse «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 3 lõike 3 alusel Vabariigi Valitsuse poolt heaks kiidetud ja Euroopa Komisjoni poolt kinnitatud «Elukeskkonna arendamise rakenduskava» (edaspidi rakenduskava) prioriteetse suuna «Hariduse infrastruktuuri arendamine» (edaspidi prioriteetne suund) meetme «Avatud noortekeskuste, teavitamis- ja nõustamiskeskuste ning huvikoolide kaasajastamine» (edaspidi meede) raames investeeringutoetuste kava koostamise kord ning struktuuritoetuse (edaspidi toetus) taotluse esitamise ja menetlemise ning toetuse kasutamise tingimused ja kord.
(3) Määrusega kehtestatakse meetme rakendamiseks noorsootöö infrastruktuuri arendamise projekti kavandite kogumise ja hindamise, investeeringute kava ja taotluse koostamise ning toetuse andmise ja kasutamise tingimused ja kord vastavalt Vabariigi Valitsuse 6. juuli 2006. a korralduses nr 380 «Noorsootöö strateegia 2006–2013» toodud eesmärkidele.
(1) Meetme eesmärk on noorsootöö infrastruktuuri kaasajastamine vastavalt rakenduskava eesmärkidele.
(2) Meetme alaeesmärk on toetada infrastruktuuri arendamisega seotud tegevusi, mis:
1) suurendavad noorsootöö teenuste regionaalset kättesaadavust;
2) suurendavad noorte kaasatust noorsootöösse.
1) avatud noortekeskus – noorsootöö asutus, mis tegutseb kasutades avatud noorsootöö meetodit, on avatud kõigile noortele ja on piirkondlik noorsootöö korraldamise keskus;
2) teavitamis- ja nõustamiskeskus – noorteinfot koguv, töötlev ja levitav ning teavitamist, nõustamist ja uuringuid piirkondlikult koordineeriv noorsootöö põhimõtetel töötav asutus;
3) huvikool – vastavalt «Huvikooli seaduse» § 3 haridusasutus, mis tegutseb noorsootöö valdkonnas ning loob huvihariduse omandamise ja isiksuse mitmekülgse arengu, sealhulgas oma keele ja kultuuri viljelemise võimalused huvihariduse erinevates valdkondades;
4) projekti kavand – rakendusasutuse kehtestatud vormil taotleja poolt rakendusasutusele esitatud ettepanek investeeringute kava koostamiseks;
5) juhtkomisjon – ministri kinnitatud prioriteetse suuna juhtkomisjon, mille ülesandeks on ministrile ettepaneku esitamine investeeringutekava koostamiseks projekti kavandite hindamise tulemusena moodustatud eelistusnimekirja alusel;
6) pidaja – määruse mõttes kohalikud omavalitsusüksused ja maavalitsused ning nende hallatavad asutused, eraõiguslik juriidiline isik, kes on noortekeskuse, teavitamis- ja nõustamiskeskuse või huvikooli asutaja või üks asutajatest;
7) lähiümbruse korrastamine – hoonet ümbritseva krundi kasutusvõimaluste, sh ligipääsuteed, haljastus, piirdeaed jms. parandamine;
8) projekt – kindla eesmärgi saavutamisele suunatud, ajas ja ruumis piiritletud ühekordne tegevus või tegevuste kogum, mille elluviimiseks toetust taotletakse või kasutatakse. Projekti elluviimine määruse mõistes algab abikõlblike tegevuste alustamisega või toetuse taotluse esitamisega rakendusüksusele ja lõpeb lõpparuande esitamisega rakendusüksusele;
9) taotlus – vormikohane kirjalik avaldus ja sellele lisatud dokumendid toetuse taotlemiseks;
10) objekt – avatud noortekeskus, teavitamis- ja nõustamiskeskus või huvikool;
11) renoveerimine – objekti seisukorra parendamine eesmärgipärase kasutamise tagamiseks (remont, kapitaalremont);
12) hindajate kogu – ministri poolt kinnitatud kogu, kelle ülesandeks on projekti kavandite hindamine ja ettepaneku esitamine rakendusasutusele investeeringute kava eelnõu koostamiseks.
(1) Meetme raames toetatakse «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 19 lõike 2 alusel kinnitatud, projekti kavandite kogumise ja hindamise tulemusel koostatud investeeringute kavas sisalduvaid projekte, millega viiakse ellu lõikes 2 loetletud tegevusi ning, mille kohta on tehtud toetuse taotluse rahuldamise otsus.
(2) Rakenduskava eesmärkidest tulenevalt on käesoleva meetme raames toetatavad alljärgnevad noorsootöö infrastruktuuri kaasajastamisega seotud tegevused:
1) noorsootöö teenuse osutamiseks kasutatavate ruumide ja hoonete projekteerimine, renoveerimine ning ehitamine arvestades muuhulgas nõudeid erivajadustega inimeste ligipääsuks;
2) noorsootöö teenuse osutamiseks kasutatava hoone lähiümbruse korrastamine;
3) noorsootöö teenuse osutamiseks vajalike infotehnoloogiliste infrastruktuuride ja muude tehnosüsteemide väljaarendamine;
4) noorsootöö teenuste osutamist toetava mööbli ja/või kontoritehnika hankimine;
5) muud projektiga otseselt seotud või projekti elluviimise seisukohast põhjendatud ja olulised tegevused.
4) kulud on vastavuses lõikes 3 toodud meetmespetsiifiliste tegevustega.
1) projekti üldkulu võib moodustada maksimaalselt 10% projekti abikõlblike kulude üldmahust;
2) ehitusliku projekteerimise kulud võivad moodustada maksimaalselt 10% projekti abikõlblike kulude üldmahust;
3) noorsootöö teenuste osutamist toetava mööbli ja/või kontoritehnika hankimise kulud võivad moodustada maksimaalselt 15% projekti abikõlblike kulude üldmahust.
(3) Meetme raames on võimalik taotleda toetust järgmiste otseselt projekti elluviimise jaoks vajalike kulude katteks:
1) projekti rakendamisega otseselt seotud projektijuhi ning raamatupidaja personalikulu vastavalt Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2007. a määruse nr 26 «Perioodi 2007-2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord» §-s 3 sätestatule;
[RTL 2009, 43, 589 - jõust. 29.05.2009 - rakendatakse alates 1.01.2007) ]
2) üldkulu;
3) detailplaneeringu koostamise kulud;
4) ehitusuuringute (ehitusgeoloogilised ja ehitusgeodeetilised tööd) läbiviimiseks vajalikud kulud;
5) ehitise projekteerimise ja ehitamise kulud;
6) hankeprotseduuride läbiviimise ja hankedokumentatsiooni ettevalmistamise kulud;
7) omanikujärelevalve teostamise kulud;
8) tehnovõrkude kinnistu piires kuni liitumispunktini väljaehitamise kulud ja ühendustasud, kui need on seotud konkreetse projekti tehnosüsteemide väljaehitamisega;
9) ehitise majandus- ja kommunikatsiooniministri 28. novembri 2002. a määruses nr 14 «Nõuded liikumis-, nägemis- ja kuulmispuudega inimeste liikumisvõimaluste tagamiseks üldkasutatavates ehitistes» sätestatud nõuetega kooskõlla viimise kulud;
10) seadmete ja inventari soetamise ja paigaldamise kulud, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõike 4 punktis 41 sätestatud kulud;
11) käibemaks vastavalt Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2007. a määruse nr 26 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord» §-le 6;
2) liiklusvahendi soetamisega seotud kulud;
3) kinnisasja soetamine ja sellega seotud kulud;
4) mitterahalised kulutused;
41) asutuse põhitegevuste läbiviimiseks vajalike õppevahendite (muusikainstrumendid, sportimisvahendid, kunstitarbed jms) soetamise ning paigalduse kulud;
5) amortisatsiooni ja hooldusremondi kulud;
6) projekti finantskulud (kapitalirendi intressimakse, tehingutasud, kasutusliisingule tehtud kulutused, valuutavahetustasud, valuutakahjum, pangakonto hooldamisega seotud kulud ning muud üksnes finantseerimisega seotud kulutused, notaritasud, projektiga seotud trahvid, kohtukulud);
7) muud kulud Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2007. a määruse nr 26 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord» § 15 alusel.
(5) Lisaks lõikes 4 toodud kuludele ei ole abikõlblikud järgmised projektijuhile ja raamatupidajale tehtavad kulutused:
1) seadusest mittetulenevad lisatasud projektiga seotud tegevuste eest;
2) seadusest mittetulenevad hüvitised;
3) esinduskulud ja kingitused.
[RTL 2009, 43, 589 – jõust. 29.05.2009] – rakendatakse alates 1.01.2007
(1) Toetuse määr projekti kohta on kuni 95% abikõlblikest kuludest ning omafinantseeringu miinimummäär 5%.
(2) Taotletav summa ei või olla suurem kui 958 700 eurot ühe taotluse kohta. Taotletava summa alammäär ühe taotluse kohta on 31 900 eurot.
(2) Projekti abikõlblikkuse perioodi algus- ja lõppkuupäev määratakse taotluse rahuldamise otsuses, mille teeb rakendusüksuse juhatus taotluse põhjal, kus taotleja toob muuhulgas ära kulude tekkimise aja, mis ei tohi olla varasem kui 1. jaanuar 2007. Enne toetuse taotluse esitamist tehtud kulud, mille hüvitamist taotletakse, peavad olema taotluses eraldi ära näidatud.
[RTL 2009, 43, 589 - jõust. 29.05.2009]
(1) Toetuse andmiseks koostab rakendusasutus investeeringute kava eelnõu. Investeeringute kava kinnitatakse «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 19 lõikes 2 sätestatud korras.
(2) Investeeringute kava sisaldab vähemalt abikõlblikkuse perioodil kavandatavate projektide nimekirja, projektide hinnangulist maksumust, projektidele antava toetuse maksimaalset määra ning projektide rakendamise eeldatavaid alustamise ja lõpetamise tähtpäevi. Projekti rakendamise alustamise kuupäevaks loetakse toetuse taotluse rahuldamise otsuse kuupäeva ja projekti lõpetamise kuupäevaks projekti lõpparuande esitamise kuupäeva. Projekti rakendamise eeldatava alustamise ja lõpetamise tähtpäevad määratakse rakendusasutuse poolt, võimalusel arvestades investeerimisettepaneku esitaja soovi.
(3) Investeeringute kava koostamine toimub kolmes etapis:
3) investeeringute kava koostamine.
(4) Investeeringute kava eelnõu koostab rakendusasutus esitatud projekti kavandite hindamise tulemusel moodustatud ja juhtkomisjoni ettepanekul põhineva eelistusnimekirja (edaspidi eelistusnimekiri) alusel meetme eelarve mahu ulatuses.
(5) Projekti kavandite kogumise väljakuulutamise korraldab rakendusasutus hiljemalt 1 kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest avaldades vajalikud juhendmaterjalid eelnevalt oma kodulehel. Projekti kavandite kogumine kestab vähemalt 2 kuud. Projekti kavandite kogumisest teavitatakse vähemalt kaks korda üleriigilise levikuga ajalehes ja rakendusasutuse koduleheküljel.
(6) Eelistusnimekirja koostamisel eelistatakse võrdsete näitajatega projekti kavandite korral projekti kavandit, millel on suurem omafinantseeringumäär, võrdse omafinantseeringumäära puhul heidetakse võrdsete näitajatega projekti kavandite vahel liisku.
(7) Minister esitab eelistusnimekirja alusel koostatud investeeringute kava eelnõu Vabariigi Valitsusele kinnitamiseks.
(8) Peale investeeringute kava eelnõu kinnitamist saavad investeeringute kavas nimetatud projektide taotlejad õiguse esitada toetuse taotluse rakendusüksusele.
§ 10. Projekti kavandite esitajad ja esitamise kord
(1) Projekti kavandeid võivad esitada teavitamis- ja nõustamiskeskused, avatud noortekeskused ning huvikoolid ja nende pidajad.
(2) Projekti kavandid esitatakse käesoleva määruse lisas 1 toodud vormil ministri kehtestatud korras rakendusasutusele, ühes originaaleksemplaris paberkandjal allkirjastatuna ja koopia elektroonilisel andmekandjal digitaalselt allkirjastatuna. Projekti kavandi esitaja vastutab paberil ja elektrooniliselt esitatud projekti kavandi samasuse eest.
(3) Kui projekti kavandi esitajaks ei ole omavalitsusüksus või maavalitsus tuleb projekti kavandile lisaks esitada ka kohaliku omavalitsuse või maavalitsuse kinnituskiri projekti kavandi vastavuse kohta kohalikule arengukavale.
(4) Projekti kavandi allkirjastab taotleja esindusõiguslik isik.
(5) Projekti kavandi esitaja võib esitada ühe või mitu projekti kavandit. Iga objekti kohta võib esitada ainult ühe projekti kavandi.
§ 11. Projekti kavandi esitajale esitatavad nõuded projekti kavandi esitamisel
Projekti kavandi esitajale esitatakse järgmised nõuded:
1) projekti kavandi esitaja on maksevõimeline;
2) projekti kavandi esitaja on majanduslikult jätkusuutlik;
3) projekti kavandi esitajal on vahendid abikõlbmatute ja projekti kallinemisega seotud kulude katmiseks;
4) projekti kavandi esitaja omab toetuse omafinantseerimiseks vajalikke vahendeid;
5) projekti kavandi esitaja on varem riigieelarvelistest, Euroopa Liidu või välisabi vahenditest saadud ja tagasimaksmisele kuulunud summa tähtajal tagasi maksnud või toetuse tagasimaksmise ajatamise korral tasunud tagasimaksed ettenähtud tähtajal ja summas;
6) projekti kavandi esitaja ei ole varem sama kulu hüvitamiseks riigieelarvelistest, Euroopa Liidu või välisabi vahenditest raha saanud;
7) kui projekti kavandi esitaja on taotlenud või kavatseb taotleda projektile või projekti üksikutele tegevustele mitmest meetmest või muudest riigieelarvelistest, Euroopa Liidu või välisabi vahenditest toetust, peab projekti kavandi esitaja tagama kuludokumentide eristatavuse;
8) projekti kavandi esitaja või projektis osaleval isikul on projekti elluviimiseks vajalik kvalifikatsioon, kogemus või projekti elluviimiseks vajalikud õiguslikud eeldused;
9) projekti kavandi esitaja täidab keskkonna-, ohutus- ja tervisekaitsenõudeid;
10) projekti kavandi esitaja on täitnud seaduses sätestatud maksekohustused;
11) projekti kavandi esitaja on varasemalt tegutsenud või korraldanud tegevusi avatud noorsootöö, teavitamise ja nõustamise või huvihariduse valdkonnas vähemalt kaks aastat;
12) projekti kavandi esitaja on projektis kirjeldatud ruumide ja hoonete, mille renoveerimiseks või ehitamiseks ning noorsootöö teenuse osutamiseks kasutatava hoone ümbritseva territooriumi, mille korrastamiseks toetust taotletakse, valdaja või omanik;
13) projekti kavandi esitaja vastab muudele käesolevas määruses sätestatud nõuetele.
§ 12. Projekti kavandi esitaja kohustused projekti kavandi esitamisel
1) esitama rakendusasutuse nõudmisel taotleja ja/või projekti kavandi kohta lisateavet rakendusasutuse poolt sätestatud korras ja tähtajal;
2) võimaldama rakendusasutusel kontrollida projekti kavandi ja taotleja vastavust nõuetele, sealhulgas teha paikvaatlust;
5) täitma teisi Euroopa Liidu struktuuritoetusega seotud õigusaktides sätestatud kohustusi.
3) taotletud toetuse suurus ei ületa meetme tingimustes sätestatud toetuse määra ja maksimaalset summat;
5) projekti kavandis kirjeldatud projekti eelarves on ette nähtud nõutav omafinantseering ning abikõlbmatute kulude esinemisel on kirjeldatud nende maht ja rahastamise allikad;
6) projekti kavandis kirjeldatud andmed on täielikud ja õiged;
7) projekti kavandi on allkirjastanud taotleja või tema esindusõiguslik isik omakäelise allkirjaga või digitaalallkirjaga.
(2) Projekti kavandi esitaja peab esitama järgmised projekti kavandis väljatoodud andmeid tõendavad dokumendid:
1) projekti kavandi esitaja esindaja isikut tõendava dokumendi koopia, seadusjärgset esindusõigust mitteomava isiku puhul tema volitusi tõendav dokument;
2) projekti kavandi esitaja põhikiri või -määrus;
3) projekti tegevusi kajastav kehtiv arengukava;
4) projekti kavandi esitaja majandusaasta aruanne ja audiitori järeldusotsused, kui viimane on taotlejale kohustuslik tulenevalt «Raamatupidamise seadusest»;
5) tõendi Maksuametilt, maksuvõlgnevuste puudumise kohta.
(3) Kui projekti kavand ei vasta lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetele annab rakendusasutus tähtaja puuduste kõrvaldamiseks. Puuduste kõrvaldamiseks antakse taotlejale kuni 10 tööpäeva. Kui projekti kavandi esitaja nimetatud tähtaja jooksul puudusi ei kõrvalda, lõpetab rakendusasutus projekti kavandi menetlemise.
Kui projekti kavandi esitaja nimetatud tähtaja jooksul puudusi ei kõrvalda, lõpetab rakendusüksus taotluse menetlemise ning teeb taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
(1) Projekti kavandi tehnilise eelkontrolli teostamisel on rakendusasutusel õigus nõuda projekti kavandi esitajalt selgitusi projekti kavandis esitatud andmete kohta, kui ta leiab, et projekti kavand ei ole piisavalt selge, näidates ühtlasi, millised asjaolud vajavad täiendavat selgitamist.
(2) Projekti kavandi tehnilise eelkontrolli teostamisel on rakendusasutus kohustatud:
1) vastu võtma ja registreerima § 10 lõikes 2 nimetatud projekti kavandid oma dokumendihaldussüsteemis;
2) tegema projekti kavandile tehnilise eelkontrolli hiljemalt 10 tööpäeva jooksul nende registreerimisest.
3) edastama tehnilised eelkontrolli läbinud projekti kavandid hindajate kogule sisuliseks hindamiseks;
4) teavitama projekti kavandite kogumisel osalenud projekti kavandi esitajaid projekti kavandite kogumise tulemustest ning andma investeeringute kavas loetletud projektide taotlejatele juhiseid edasisteks toiminguteks hiljemalt 30 päeva jooksul pärast investeeringute kava kinnitamist;
5) mitte avaldama menetluse käigus vastavalt «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 25 lõikele 4 informatsiooni ega dokumente projekti kavandi ega projekti kavandi esitaja kohta.
(1) Projekti kavandite kogumise tulemusena laekunud projektide hindamiseks moodustab minister hindajate kogu, kes hindab projekte hindamisjuhise ja lõikes 2 sätestatud prioriteetse suuna üleste üldiste valikukriteeriumide alusel.
(2) Projektide prioriteetse suuna ülesed üldised valikukriteeriumid on järgmised:
5) projekti tegevuste seotus kohalike, regionaalsete ja valdkondliku strateegiaga.
(3) Lõikes 1 nimetatud hindamisjuhise ja projekti kavandite hindamislehe kinnitab minister käskkirjaga.
(4) Projekti kavandi võib rahuldada osaliselt või täielikult või jätta projekti kavand rahuldamata. Osalise rahuldamise või projekti kavandi rahuldamata jätmise otsust tuleb põhjendada.
(5) Projekti kavandi osalise rahuldamise ettepaneku võib rakendusasutus teha vaid projekti kavandi esitaja nõusolekul, kes peab oma nõustumisest teavitama 10 tööpäeva jooksul vastava teate saamisest. Kui projekti kavandi esitaja ei ole projekti kavandi osalise rahuldamisega nõus ja projekti kavandi täieliku rahuldamise otsust ei ole võimalik teha, jäetakse projekti kavand rahuldamata.
(1) Rakendusasutus võib investeeringute kava täpsustada ja algatada ise investeeringute kava muutmise tulenevalt riigieelarve menetlemisel investeeringute mahtudesse tehtavatest muudatustest, meetme vahendite tegelikust kasutamisest, toetusega seotud mahtude täpsustumisest ja muudest asjaoludest.
(2) Investeeringute kavas kinnitatud projekti rakendamata jätmisel või katkestamisel või toetuse kasutamata jätmisel ja vabade vahendite tekkimisel meetme eelarves teeb juhtkomisjon ministrile ettepaneku:
1) rahastada pingereas esimesena investeeringute kavast välja jäänud projekti kavandeid;
2) kuulutada välja uus projekti kavandite kogumise voor või;
(4) Investeeringute kava muudatuse eelnõu esitab rakendusasutus Vabariigi Valitsusele kinnitamiseks.
(1) Investeeringute kavaga kinnitatud projektide esitajad (edaspidi toetuse taotlejad) saavad pärast investeeringute kava kinnitamist esitada rakendusüksusele toetuse taotluse.
(2) Toetuse taotleja esitab vormikohase taotluse rakendusüksusele koos nõutud lisadokumentidega rakendusüksuse poolt kinnitatud vormil.
[RT I 2010, 27, 135 - jõust. 11.06.2010 – rakendatakse alates 1.12.2009]
[RTL 2008, 63, 895 - jõust. 28.07.2008]
(4) Taotluse registreerimisel kontrollib rakendusüksus taotluse tehnilist vastavust taotlusvormile ning kohustuslike lisadokumentide olemasolu. Juhul kui taotluses esineb puudusi, informeerib rakendusüksus sellest taotlejat, kellel on võimalik rakendusüksuse poolt nimetatud tähtajaks puudused kõrvaldada. Juhul kui nimetatud tähtaja jooksul puudusi ei kõrvaldata, lõpetab rakendusüksus taotluse menetlemise, teeb taotluse rahuldamata jätmise otsuse ja teeb rakendusasutusele ettepaneku algatada investeeringute kava muutmine.
(5) Taotluste menetlemine toimub jooksvalt nende laekumise järjekorras.
3) taotlus on kooskõlas investeeringute kavas kirjeldatud projekti kavandiga;
4) taotletud toetuse suurus ei ületa investeeringute kavas sätestatud toetuse määra ja maksimaalset summat;
7) kavandatavad tegevused on toetatavad ja planeeritavad kulud on abikõlblikud;
9) taotluse on allkirjastanud taotleja või tema esindusõiguslik isik omakäelise allkirjaga või digitaalallkirjaga.
(11) Taotluses olev projekt on kooskõlas projekti kavandiga juhul, kui:
1) projekti eesmärk ja eesmärgi saavutamiseks vajalikud tegevused ei ole muutunud;
2) projekt panustab elukeskkonna arendamise rakenduskavas toodud tulemus- ja väljundiindikaatorite täitmisse projekti kavandis toodud ulatuses, arvestades, et ehitatava pinna maht võib erineda kuni 15% projekti kavandis esitatust.
(3) Taotlusele tuleb lisada järgmised lisad ja taotluses esitatud andmeid tõendavad dokumendid:
2) [Kehtetu –	RTL 2009, 92, 1328 - jõust. 18.12.2009]
3) projektiga seotud hanke puhul koopiad eelteadetest, teadetest, pakkumise kutsetest, tehnilisest kirjeldusest, ideekonkursi kutsetest, deklaratsioonidest (k.a «Riigihangete seaduse» § 16 lõikes 1 sätestatud hankelepingu sõlmimise korral), vaidlustustest, koosolekute protokollidest, väljavalitud hinnapakkumistest ja maksumuste ning tasuvuse põhjendustest;
4) ehituslik projektdokumentatsioon (sh koopia kehtivast detailplaneeringust, ruumiprogramm, ehitusprojekti ekspertiisi hinnang, keskkonnamõjude hinnang);
6) ehitus- ja renoveerimisprojektide puhul omandi- ja rendisuhteid kinnitavad dokumendid;
9) [Kehtetu - RTL 2008, 63, 895 - jõust. 28.07.2008]
10) koopia investeeringuobjekti avaliku kasutamise lepingu eelkokkuleppest või kokkuleppest, mis on sõlmitud kohaliku omavalitsuse üksusega vähemalt viieks investeeringu tegemisele järgnevaks aastaks, millest nähtuvad avalikuks kasutamiseks mõeldud investeeringuobjekti täpne nimetus ja kirjeldus, investeeringuobjekti avaliku kasutamise tingimused ning lepingupoolte õigused ja kohustused investeeringuobjekti avaliku kasutamise tagamiseks.
4) teavitama viivitamatult kirjalikult kõigis esitatud andmetes toimunud muudatustest või asjaoludest, mis mõjutavad või võivad mõjutada rakendusasutuse või -üksuse või toetuse taotleja poolt oma kohustuste täitmist;
5) järgima käesoleva määruse § 24 punktis 10 või 11 sätestatut;
(1) Taotluse menetlemine koosneb toetuse taotluse registreerimisest, toetuse taotluse nõuetele vastavuse kontrollist, toetuse taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse tegemisest ning andmete kandmisest struktuuritoetuse riiklikku registrisse nende toetuse taotluste osas, mille suhtes on tehtud taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsus.
(2) Taotluste nõuetele vastavuse kontrolli korraldab rakendusüksus 2 kuu jooksul alates taotluse registreerimisest rakendusüksuses kaasates vajadusel nõuetele vastavuse kontrollimisse spetsialiste.
(1) Taotluse võib rahuldada osaliselt või täielikult või jätta rahuldamata.
(3) Toetuse taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse teeb rakendusüksuse juhatus. Enne toetuse taotluse rahuldamise otsuse langetamist teavitab rakendusüksuse juhatus taotlejat toetuse taotluse rahuldamise kavatsusest, saates taotlejale allkirjastamiseks kahes eksemplaris kinnituskirja, kus sätestatakse eraldatava toetuse maht, selle kasutamise tingimused ja toetuse saaja kohustused.
(4) Taotleja on kohustatud 10 päeva jooksul kinnituskirja saamisest arvates kinnituskirja rakendusüksusele tagastama. Toetuse vastuvõtmise ja sihipärase kasutamise kinnitamiseks allkirjastab taotleja kinnituskirja, märgib allakirjutamise kuupäeva ja lisab kinnituskirjale soovitava maksegraafiku.
(6) Toetuse kasutamisest loobumisel saadab taotleja rakendusüksusele teatise, toetusest loobumise kohta. Kinnituskirja tähtajaks tagastamata jätmist käsitleb rakendusüksus taotleja toetusest loobumisena. Toetusest loobumise korral teeb rakendusüksus rakendusasutusele ettepaneku investeeringute kava muutmise algatamiseks.
(7) Tagastatud kinnituskirja alusel teeb rakendusüksuse juhatus otsuse taotluste rahuldamise kohta või rahuldamata jätmise kohta. Otsus tehakse taotlejale teatavaks 10 tööpäeva jooksul otsuse tegemisest.
(8) Taotluse osalise rahuldamise otsuse koostamisel lähtutakse lõigetes 2 ja 9 sätestatust ning lisaks sätestatakse taotluse osalise rahuldamise põhjendus ning alus ja ulatus.
2) otsuse tegemise õigusliku aluse;
3) toetuse saaja nime või nimetuse;
5) toetuse maksimaalse suuruse summana eurodes ja osakaaluna protsentides projekti abikõlblikest kuludest;
[RTL 2009, 1, 2 - jõust. 10.01.2009]
7) [Kehtetu – RT I 2010, 27, 135 - jõust. 11.06.2010]
9) [Kehtetu – RTL 2009, 92, 1328 - jõust. 18.12.2009]
3) käesolevas määruses esitatud muud nõuded ei ole täidetud.
(12) Otsus toetuse taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise kohta toimetatakse taotlejani 10 tööpäeva jooksul otsuse tegemisest.
6) toetuse saaja soovib muuta projekti aasta eelarvet ühe kalendriaasta jooksul kulukohtade lõikes rohkem kui 10% eelarve mahust;
(3) Juhul kui toetuse saaja soovib muuta projekti eelarvet ühe kalendriaasta jooksul vähem kui lõike 2 punktis 6 sätestatud, on toetuse saaja kohustatud rakendusüksust enne muudatuste tegemist teavitama kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis.
(5) Rakendusüksusel on õigus keelduda toetuse taotluse rahuldamise otsuse muutmisest juhul, kui soovitav muudatus mõjutab oluliselt projekti kavandatavaid tulemusi ja eesmärgi saavutamist või kui meetme eelarves ei ole selleks piisavalt vabu vahendeid.
(1) Toetuse taotluse rahuldamise otsuse võib kehtetuks tunnistada ja toetuse tagasinõudmise otsuse võib teha kui esineb vähemalt üks alljärgnevatest asjaoludest:
4) projekti tegevusi ei ole võimalik lõpetada 31. detsembriks 2015. a;
(2) Otsus toetuse taotluse rahuldamise otsuse kehtetuks tunnistamise kohta ja toetuse tagasinõudmise otsus toimetatakse viivitamatult toetuse saajani.
Toetuse saaja tagab projekti juhtimise ja eduka elluviimise toetuse taotluse rahuldamise otsuses fikseeritud tähtaegade ja tingimuste kohaselt, sealhulgas:
3) tagab, et toetuse saaja raamatupidamises on toetuse kasutamisest saadud tulu muust tulust ning toetuse kasutamise seotud kulud muudest kuludest, samuti kulusid kajastavad kulu- ja maksedokumendid muudest kulu- ja maksedokumentidest selgelt eristatud, välja arvatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1080/2006 artikli 7 lõikes 4 nimetatud juhtudel;
4) säilitab taotluse, toetuse ja projekti teostamisega seonduvat dokumentatsiooni (dokumenteerima kõik projekti elluviimise ja toetuse kasutamisega seotud toimingud) ja muud asjaga seotud materjalid ning tagab nende säilimise vähemalt 31. detsembrini 2025. a;
5) võimaldab teostada kuludokumentide auditit ja järelevalve toiminguid vastavalt «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 22 punktis 8 sätestatule;
10) järgib projektiga seotud hangete läbiviimisel „Riigihangete seaduses” sätestatud nõudeid. Juhul kui toetuse saaja ei ole hankija „Riigihangete seaduse” mõistes, järgib „Riigihangete seaduse” §-s 3 sätestatud põhimõtteid;
101) juhul kui toetuse saaja ei ole hankija „Riigihangete seaduse” mõistes, küsib pakkujate paljususe olemasolul vähemalt kolm võrreldavat hinnapakkumist, kui ostetava asja või teenuse maksumus on vähemalt 10 000 eurot (ilma käibemaksuta). Küsimine käesoleva määruse tähenduses on kirjalikku taasesitamist võimaldavas või kirjalikus vormis pöördumine potentsiaalsete pakkujate poole. Toetuse saaja ei ole kohustatud järgima käesolevas punktis sätestatud nõuet, kui hankega seotud dokumentatsioon avaldatakse riigihangete registri veebilehel https://riigihanked.riik.ee;
11) juhul kui toetuse saaja on hankija „Riigihangete seaduse” mõistes, küsib pakkujate paljususe olemasolul vähemalt kolm võrreldavat pakkumist, kui hangitakse „Riigihangete seaduse” §-s 19 sätestatud lihtsustatud korras tellitavaid teenuseid maksumusega alates 10 000 eurot (ilma käibemaksuta). Toetuse saaja ei ole kohustatud järgima käesolevas punktis sätestatud nõuet, kui hankega seotud dokumentatsioon avaldatakse riigihangete registri veebilehel https://riigihanked.riik.ee;
14) juhul kui toetuse taotleja ei ole objekti omanik sõlmib toetuse taotleja objekti omanikuga kokkuleppe, kus muuhulgas sätestatakse kohustus säilitada projekti raames loodud, renoveeritud või korrastatud objekti projektis kirjeldatud otstarbel vähemalt viie aasta jooksul peale projekti abikõlblikkuse perioodi lõppemist;
15) tagab meeste ja naiste võrdõiguslikkuse, keskkonnakaitsenõuete ja konkurentsireeglite järgimise;
16) tagab projekti eesmärgi täitmiseks vajaliku vara säilimise ja sihtotstarbelise kasutamise ettenähtud tingimustel ja kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 57 sätestatuga vähemalt viie aasta jooksul, arvates projekti abikõlblikkuse perioodi lõppemisest;
17) näitab toetuse kasutamisel, et tegemist on struktuuritoetusega, kasutades selleks Euroopa Liidu Struktuuritoetuse sümboolikat ja kooskõlastades sümboolika kasutamise eelnevalt rakendusüksusega vastavalt Vabariigi Valitsuse 30. augusti 2007. a määrusele nr 211 «Struktuuritoetuse andmisest ja kasutamisest teavitamise, selle avalikustamise ning toetusest rahastatud objektide tähistamise ja Euroopa Liidu osalusele viitamise tingimused ning kord»;
18) informeerib rakendusüksust ja -asutust projekti elluviimist takistavatest asjaoludest ning kõikidest kavandatavatest projektiga seotud muudatustest;
19) informeerib kirjalikult rakendusasutust muudatustest investeeringute objektiga seotud omandisuhetes;
20) maksab rakendusüksuse poolt tagasinõutava toetuse, toetuse tagasinõudmise otsuses märgitud summas ja tähtajaks tagasi. Tagastatava summa jäägilt arvestatakse intresse ja viiviseid vastavalt «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» §-le 28;
201) täidab Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2007. a määruse nr 26 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord» §-s 11 sätestatud tulu teenimisega seotud kohustusi;
2) keelduda toetuse väljamaksmisest kui:
a) toetuse saaja majanduslik olukord on selliselt halvenenud, et toetuse kasutamine või projekti teostamine on ohustatud;
b) toetuse saaja rikub «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduses» või selle alusel antud õigusaktides või toetuse taotluse rahuldamise otsuses sätestatud tingimusi;
c) esitatud väljamaksete taotlus või kuludokumendid ei vasta ettenähtud nõuetele;
d) esitatud kuludokumendid ei vasta projekti taotluses esitatud projekti perioodile, tegevustele ja/või eesmärkidele;
e) toetust taotletakse mitteabikõlblike kulude katteks;
f) muudel «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduses» ja selle alusel antud õigusaktides toodud juhtudel.
6) vajadusel algatada taotluse rahuldamise otsuse muutmine;
(2) Vastavalt Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2006. a määruse nr 278 «Toetuse tagasinõudmise ja tagasimaksmise ning toetuse andmisel ja kasutamisel toimunud rikkumisest teabe edastamise tingimused ja kord» §-le 10 on rakendusüksusel õigus nõuda toetuse saajalt toetuse osalist või täielikku tagastamist, kui toetuse saaja rikub «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduses» või selle alusel antud õigusaktides sätestatud tingimusi või kaldub kõrvale taotluses või toetuse taotluse rahuldamise otsuses sätestatust.
9) rakendusasutuse teavitamine rikkumistest;
(2) Rikkumistega seotud teabe esitamine toimub vastavalt Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2006. a määruses nr 278 «Toetuse tagasinõudmise ja tagasimaksmise ning toetuse andmisel ja kasutamisel toimunud rikkumisest teabe edastamise tingimused ja kord» sätestatule.
§ 27. Toetuse väljamaksmine
(1) Toetuse väljamaksed tehakse rahandusministri 1. märtsi 2007. a määruse nr 15 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse väljamaksmise tingimused ja kord» alusel rakendusüksuse poolt välja töötatud korra alusel.
(7) Rakendusüksusel on õigus peatada väljamaksete taotluse menetlemine või keelduda toetuse väljamaksmisest, kui toetuse saaja on rikkunud «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduses», selle alusel antud õigusaktides või toetuse rahuldamise otsuses sätestatud toetuse saaja kohustusi.
Lisa Avatud noortekeskuste, teavitamis- ja nõustamiskeskuste ning huvikoolide infrastruktuuri kaasajastamise projekti kavand


text:
3-1-1-47-08 Riigikohus 09.09.2008
Menetleja võib olla tõendite koguja, kontrollija, uurija või hindaja, kuid mitte enda edasiseks menetlustegevuseks tõendi looja. Arusaadavalt saab kohtuvälise menetleja ametnik menetluse käigus teavet faktilistest asjaoludest, millel on väärteomenetluses tähtsust. Need asjaolud tuleb menetlusseaduses sätestatud korras tõendina vormistada, võimaldamaks nende kasutamist tõendamisel. Kriminaalmenetluse seadustiku § 66 lg 2 kohaselt ei või aga menetleja neid asjaolusid tõendada asja menetlenud isiku ütlustega, s.t kohtuvälise menetleja ametnik ei või jätta tõendeid kogumata ja anda selle asemel menetluses ütlusi. Samas ei ole põhimõtteliselt välistatud menetleja ametniku ülekuulamine tunnistajana näiteks mingi menetlustoimingu täpse käigu kohta (vt RKKKo nr 3-1-1-29-05, p 7). Kriminaalasja uurimisel võivad tõusetuda selle uurimise käiku puudutavad küsimused ja selliste - mitte kriminaalmenetluse eset, vaid kriminaalasja uurimise käiku puudutavate küsimuste tõusetumisel võib tekkida vajadus kuulata nende asjaolude osas üle ka menetleja. Kokkuleppeliselt nimetatakse kriminaalasja uurimise käiku puudutavate asjaolude osas asetleidvat menetleja ülekuulamist tunnistaja ülekuulamiseks, kuigi selle isiku ütlused ei kajasta tõendamiseseme asjaolusid KrMS § 62 mõttes (vt RKKKo nr 3-1-1-142-05, p 12). Lisaks väärteo- ja kriminaalmenetluse käiku puudutavatele asjaoludele on ka näiteks väärteo- või kriminaalmenetluse alustamise eelselt tajutu osas võimalik menetlejat üle kuulata. Menetleja poolt tunnistajana antud ütlused võivad sellisel juhul olla vajalikud, kontrollimaks hilisema väärteo- või kriminaalmenetluse käigus koostatud menetlusdokumentide sisu vastavust tegelikkusele. Sellistel ütlustel on aga abistav ja selgitav tähendus, kuna menetleja ei tohi jätta menetlusdokumente koostamata ja asuda selle asemel ise ütlusi anda, täitmaks tõenduslikke lünki.
Kohtuotsuse põhistatus tähendab, et kohtu siseveendumuse kujunemine peab olema kohtuotsuse lugejale jälgitav (vt RKKKo nr 3-1-1-85-00, RKKKm nr 3-1-1-47-04). Sisuliselt tähendab eelöeldu, et kohtuotsuses tuleb ära näidata, millised asjaolud kohus tõendatuks luges ning millistele konkreetsetele tõenditele ja miks ta seejuures tugines (RKKKo nr 3-1-1-43-05).
Kriminaalmenetluse seadustiku § 66 lg 2 kohaselt ei või kriminaalasjas tunnistajana osaleda samas asjas kahtlustatav või süüdistatav isik, samuti uurimisasutuse ametnik, prokurör ega kohtunik, kelle menetluses on kriminaalasi. Menetleja võib olla tõendite koguja, kontrollija, uurija või hindaja, kuid mitte enda edasiseks menetlustegevuseks tõendi looja. Arusaadavalt saab kohtuvälise menetleja ametnik menetluse käigus teavet faktilistest asjaoludest, millel on väärteomenetluses tähtsust. Need asjaolud tuleb menetlusseaduses sätestatud korras tõendina vormistada, võimaldamaks nende kasutamist tõendamisel. Kriminaalmenetluse seadustiku § 66 lg 2 kohaselt ei või aga menetleja neid asjaolusid tõendada asja menetlenud isiku ütlustega, s.t kohtuvälise menetleja ametnik ei või jätta tõendeid kogumata ja anda selle asemel menetluses ütlusi. Samas ei ole põhimõtteliselt välistatud menetleja ametniku ülekuulamine tunnistajana näiteks mingi menetlustoimingu täpse käigu kohta (vt RKKKo nr 3-1-1-29-05). Lisaks väärteo- ja kriminaalmenetluse käiku puudutavatele asjaoludele on ka näiteks väärteo- või kriminaalmenetluse alustamise eelselt tajutu osas võimalik menetlejat üle kuulata. Menetleja poolt tunnistajana antud ütlused võivad sellisel juhul olla vajalikud, kontrollimaks hilisema väärteo- või kriminaalmenetluse käigus koostatud menetlusdokumentide sisu vastavust tegelikkusele. Sellistel ütlustel on aga abistav ja selgitav tähendus, kuna menetleja ei tohi jätta menetlusdokumente koostamata ja asuda selle asemel ise ütlusi anda, täitmaks tõenduslikke lünki.

matches:
Riigikohus
§ 66
§ 62
kohus
§ 66
§ 66