Harju Jaani kihelkond Project Profiles
Projects » Harju Jaani kihelkond » Profiles show advanced controls hide advanced controls
Hermann Pajusson MP (1897 - 1920)
, lk. 75. Vabadussõja ajal surnud kopsupõletikku
View Hermann Pajusson's genealogy profile
4/6/2012 2/14/2018
Endel Ervin Arakas MP (1919 - 1948)
ARAKAS (ARRAKAS), Endel, Johannes, s. 11.03.1919 Harjumaa Anija v., 6 kl., raudteelane, arr. 20.01.45 Harjumaa Kehra, trib. 07.05.45, §58-1a, 58-11, 20a., Krasnojarski krai Norilsk, surn. 23.07.48. Oma...
View Endel Ervin Arakas's genealogy profile
3/6/2011 2/3/2018
Alexander Kotkas MP (1897 - d.)
Esko talus. Kihlus - Harju-Jaani kogudus - Abielu - Kaarli koguduse III pihtkond - Saaga EAA.1210.1.160:152 - 1897 Saaga EAA.1210.1.171:129 - 1897 , 1924
View Alexander Kotkas's genealogy profile
5/24/2011 1/19/2018
Anna Lesuke MP (1856 - 1944)
Witus perenimi pandud 1835 Kambi mõisas : Algne nimekuju Witus, Normaalkuju Vitus, Kubermang Eestimaa, Maakond Harju, Kihelkond Harju-Jaani, Koht Kambi mõis Poeg Jaan on sündinud väljaspool abi...
View Anna Lesuke's genealogy profile
10/12/2011 1/4/2018
Jaan Viirlaid MP (1878 - 1952)
"Witus"
Jaan on sündinud väljaspool abielu Peningi mõisas 7.01.1878 vkj PR 1867-1894 Kambi mõis Raasiku PR Raasiku 1895-1913 PR Harju-Jaani, Peningi 1913-1929: Saaga EAA.1210.1.168:129?3160,464,734,102,0
View Jaan Viirlaid's genealogy profile
Johannes Albrecht Ewerst MP (1895 - 1916)
Saaga EAA.1216.1.283:18?476,844,363,53,0 Osales I maailmasõjas 1915-1916 mobiliseeritud maakaitseväelane
View Johannes Albrecht Ewerst's genealogy profile
1/10/2016 11/26/2017
Aleksander Kuusmann MP (1896 - 1916)
Langes 1. maailmasõjas (Ihukaardiväe jäägripolk). PR Tallinna Pühavaimus: Saaga TLA.1463.1.34:187 Teenistuse võtmise aeg	09.08.1915
View Aleksander Kuusmann's genealogy profile
Tõnu Lambut MP (1898 - 1982)
PR 12.01.1919 Kaitseliit Raasiku osakond Jõelähtme jaoskond 1 kat. Kaitseliitlaste nimekiri: amet põllumees, tsaariarmees teeninud pole, poissmees, haridus vallakool
View Tõnu Lambut's genealogy profile
8/15/2010 11/16/2017
Albert Lambot MP (1896 - 1970)
Politsei I jaoskond. Isikutunnistuste kontsud ...; TLA.186.1.79; 1922: Saaga TLA.186.1.79:78 ; Saaga TLA.186.1.79:79 Teenistuse võtmise aeg	18.08.1916
View Albert Lambot's genealogy profile
Eduard Karro MP (1883 - 1914)
Langes 1. maailmasõjas Poolas. PR Tallinna Kaarlis: Saaga TLA.1359.2.63:284
View Eduard Karro's genealogy profile
4/10/2010 11/9/2017
Oskar Johannes Paal MP (1882 - 1914)
Langes 1. maailmasõjas Poolamaal. PR Tln Kaarlis: Saaga TLA.1359.2.61:175
View Oskar Johannes Paal's genealogy profile
4/2/2016 10/26/2017
Hans Jürna MP (1891 - 1970)
Osales 1. maailmasõjas 16. Siberi kütipolgu koosseisus. Autasustati Georgi risti 4. järguga: 306213 ЮРНА Ганс Тенович — 16 Сибирский стр. полк, нестроевая рота, стрелок. За то, что в течении бо...
View Hans Jürna's genealogy profile
9/28/2009 10/26/2017
Heinrich Preimann MP (1916 - 1979)
Saaga EAA.1210.1.169:131?445,1916,1406,445,0 Sündinute ja ristitute nimekirjad : Saaga EAA.1210.1.163:149?1026,652,1017,433,0 PREIMANN Heinrich, sotamies, s. 30. III 1916 Harjumaal Raasiku vallas. ...
View Heinrich Preimann's genealogy profile
8/18/2010 8/21/2017
Mihkel Mugamäe MP (1816 - 1894)
View Mihkel Mugamäe's genealogy profile
1/11/2010 2/13/2017
Ann Tomingas MP (c.1801 - 1856)
"[Kehrast Laane Hansu tütar] Ann"
1816 HL Kehra mp, Laane N19 (15a) abielu 1830 Laane Hansu t Kehrast, Mihkli Jüri ümmardaja Parasmäel PR II 1839-54 Parasmäe, Lepiku PR III 1853-67 Tomingas
View Ann Tomingas's genealogy profile
11/14/2010 2/3/2017
Kustav / Gustav Tomander MP (1890 - d.)
Teenistuslehed: 460. Timski polk Georgi risti 4. järk 522575 teadmata kadunud 08.12.1916, Sissekirjutus Anija vald (1898-1917) , Teenistuse võtmise aeg 08.01.1915 PR Anija
View Kustav / Gustav Tomander's genealogy profile
Andres Aguraiuja MP (1890 - d.)
Kutsealuste nimekirjad Optantide isiklikud toimikud Agurajuja, Andres Andrese p.; ERA.28.2.164
View Andres Aguraiuja's genealogy profile
3/22/2011 12/22/2016
August Rudolf Aguraiuja MP (1889 - d.)
Sünd: PR Tallinn Kaarli: Maailmasõtta mobiliseeritud
View August Rudolf Aguraiuja's genealogy profile
5/12/2011 12/22/2016
Jaan Aguraiuja MP (1892 - d.)
sünd Kutsealune
View Jaan Aguraiuja's genealogy profile
3/23/2011 12/22/2016
Johannes Aguraiuja MP (1885 - 1953)
Anija v perek.s.ametniku otsusega 25.04.1936 määratud Johannes Ag(g)oraiuja ´le koos abikaasa ja tütrega uueks perekonnanimeks: "Aguraiuja" Harju-Jaani koguduse personaalraamat XVI (Anija): Jüri Ag...
View Johannes Aguraiuja's genealogy profile
3/28/2010 12/22/2016
Voldemar Aguraiuja MP (1891 - 1968)
Mikk Aguraiuja Personaalraamat Keilas www.momento.ee lk 91 nr 7:1068. Aguraiuja, Voldemar, 1891, ka Aguraijuja, R1,R3 R1- R1 asub represseeritud isikute registrite (RIR) raamatus nr 1, pealkirjaga ...
2/13/2011 12/22/2016
Peeter Aguraiuja MP (1897 - d.)
Aadressleht Tallinnas Teenistusse võtmine 19.06.1916 On arvatud II järgu maakaitseväkke
View Peeter Aguraiuja's genealogy profile
11/8/2010 12/22/2016
12/22/2009 12/19/2016
[ Nippi ] Mart Heinrichsen ← Hinrekson MP (1805 - 1863)
"Heinrichson"
1835 Perekonnanimede panemise aja elas Haljavas, arvatavalt seetõttu sai ka teistest erineva perekonnanime Hinrekson, teistel isa poolsetel sugulastel Kesper. (Mardi isa oli 1835-ks aastaks juba surnud...
View [ Nippi ] Mart Heinrichsen ← Hinrekson's genealogy profile
11/10/2010 10/13/2016
Oivo Loomet ← Oskar Loomann MP (1908 - 1952)
Sündis vana kalendri järgi 10.juuli.1908 Töötas: (ca 1940-1942) Värska postkontori ülemana. 1942/43 - kuni arreteerimiseni Raasiku postkontori ülemana. Arreteeriti 28.06.1945. Harjumaa Raasik...
View Oivo Loomet ← Oskar Loomann's genealogy profile
9/29/2010 9/5/2016
Richard Adolf Satto / Saato MP (1891 - bef.1917)
Pere:= 18.07.1915 antud sõjaväe prokuratuuri alla * KAARLI koguduses kirjas: kui vang Venemaale viidud, vang kuulu järgi surnud. Lesk uuesti laulatatud katolikus kirikus I Ilmasõja kutsealuse...
View Richard Adolf Satto / Saato's genealogy profile
Alfred Nikolai Betlem MP (1904 - 1930)
Tallinna Kaarli koguduse II pihtkonna II personaalraamat; TLA.1359.2.63; 1910-1937: vanemad, õved Saaga elk.143.0.34:65?239,1026,1309,174,0 surmast
2/21/2010 8/14/2016
Johannes Kornelius Leemann MP (1920 - 1947)
LEEMANN Johannes Cornelius, sotamies, s. 1. II 1920 Harjumaal Anija vallas. Põllumees. Soome armeesse 1. VI 1943, rindel Rajajoel III/JR47-s, väljaõppel Jalkalas 2./JR200-s. Tõrjeahinguis Karjala kanna...
View Johannes Kornelius Leemann's genealogy profile
1/23/2010 8/8/2016
Miralda-Benita Heinmets MP (1919 - 1991)
Sünnikanne: Vanemad, vend - Personaalraamat XIV (Perila, Peningi, Pikavere); EAA.1210.1.168; 1913-1929 Leer 06.mai 1937 Peningi valla elanike nimekiri.; 1937-1937 Suurevälja küla, Päikese talu
11/4/2010 7/18/2016
Arnold Otto Heinmets ←Heinrichsen MP (1912 - 1972)
Peningi valla psa otsusega 07.veebr.1936 määrati Arnold Otto Heinrichsenile uueks perekonnanimeks "Heinmets". Sünnikanne - Allpool toodud lõigud pärinevad Arnold Otto õe Eira Eenma poolt kirja pand...
8/7/2010 7/18/2016
Ernst Karl Heinmets ← Heinrichsen MP (1898 - 1941)
"Ärni"
Tallinna linna psa otsusega 06.dets.1935 määratud Ernst Karl Heinrichsenile koos abikaasa Elise Alidega uueks perekonnanimeks "Heinmets". Sünniaeg vkj 08.08.1898.a. Sünnikanne - Peningi valla kai...
View Ernst Karl Heinmets ← Heinrichsen's genealogy profile
Serafine Elisabeth Mänd MP (1899 - 1965)
Vkj. sündis 13. jaan. 1899 Kaarli koguduse PR 1883-1907 Serafine Mänd (sündinud Leman, 26.01.1899 – ?) oli Raasiku algkooli õpetaja aastatel 1919–1932. Ta oli lõpetanud Tartu õpetajate se...
View Serafine Elisabeth Mänd's genealogy profile
12/21/2014 6/28/2016
Eduard Vaarik ← Vaatmann MP (1895 - 1962)
PR Harju-Jaanis: Saaga EAA.1210.1.171:63 Teenis 1. maailmasõja ajal 1. Daugagriva läti kütipolgus: VAATMANS Eduards Martina d. – 1.Daugavgrīvas LSP strēlnieks 1895.06.07.dzimis Estlandes guberņ...
View Eduard Vaarik ← Vaatmann's genealogy profile
1/17/2010 5/6/2016
Jakob Vaatmaa ← Vaatmann MP (1895 - 1945)
"Jaagup"
Saaga EAA.47.1.119:444?222,1730,1764,610,0
View Jakob Vaatmaa ← Vaatmann's genealogy profile
3/28/2008 5/6/2016
Karl Johannes Vaatmann MP (1896 - 1946)
PR Tallinna Pühavaimu kogudus 1924-1937: PR Harju-Jaani 1913-1929: PR Kuusalu 1888-1919: Abielu ja lahutus:
View Karl Johannes Vaatmann's genealogy profile
5/11/2008 5/6/2016
Jakob Saks MP (1890 - d.)
208. Jakob Saks - Georgi risti IV järk (Pikavere vallast)
View Jakob Saks's genealogy profile
1/17/2016 3/4/2016
Johannes Siitok MP (deceased)
"Siidok"
210. Johannes Siidok - Georgi risti IV ja III järk (Raasiku vallast) 1. Eesti jalaväepolgu teenistuslehed Johannes Jüri poeg Siitok ja Ühisloomes
View Johannes Siitok's genealogy profile
Jakob Saks MP (1890 - 1916)
Saaga EAA.1210.1.168:221?313,780,3577,110,0 Дело об учете уволенных от военной службы по состоянию здоровья, умерших, убитых, пропавших без вести и бежавших. Приемные формулярные и послужные списки, ...
8/24/2010 3/2/2016
Johannes Jaanisoo MP (1893 - d.)
"Janyso", "Jaanison", "Jaanisson"
I MS kustealune IMS teeistusse võetud
View Johannes Jaanisoo's genealogy profile
5/30/2010 1/11/2016
Kristjan Saare MP (deceased)
Meie Mtas nr 30 1915: Anija vallast, nr 30 1915
View Kristjan Saare's genealogy profile
Jaan Jaanisoo (Jaanisson) MP (1885 - 1950)
"Jaanisson → Janyson → Jaanyso → Jaanisoo", "Jaanison → Jayson", "I MS sõdurinimi Jaan Jaanisson"
PR 1867-1894 PR "Meie Mats" 4.04.1915 lk 9: Jaan Jaanisson on sõjaväljal I MS, Harju-Jaanist Perila PR-is Jaani Jaanisoo juures märge Kreig ehk sõjas 1914 ja see Jaan on ka elusana koju tagasi ...
View Jaan Jaanisoo (Jaanisson)'s genealogy profile
5/25/2010 1/9/2016
Johannes Ernesaks MP (1895 - 1979)
ohvitseride andmekogu - Reservi arvestuskaart, Saaga	18.05.1916 vabatahtlik I Ilmasõjas
12/21/2009 1/7/2016
Andrei Burhvart → Aasa MP (1883 - 1941)
2/8/2011 1/2/2016
Herbert Johannes Rookäär ← Roger MP (1911 - 1988)
"Rogen"
Sünniaeg uue kalendri järgi - 29.09.1911 Raasiku valla perekonnaseisuametniku otsusel 5.märtsist 1937 määrati Herbert Johannes Rogerile uueks perekonnanimeks ROOKÄÄR - Haud :
View Herbert Johannes Rookäär ← Roger's genealogy profile
12/4/2009 12/12/2015
Hans Kangur MP (1853 - d.)
Saaga EAA.1210.1.161:10 PR Peningi 1867-94 PR Kostivere 1915/1916 maakaitseväelaste mobilatsioon
View Hans Kangur's genealogy profile
9/24/2012 11/19/2015
Evald Kõlu ← Rott (kaksik) MP (1915 - 1944)
sünd ja nimemuudatus EVALD KÕLU / ARNOLD KÕLU 100 Täna möödub 100 aastat Harjumaa meeste SS-Ogren. Evald Kõlu (6.11.1915 - 13.9.1944) ja tema kaksikvenna Sold. Arnold Kõlu (6.11.1915 - 19.3.1943) sün...
View Evald Kõlu ← Rott (kaksik)'s genealogy profile
3/4/2011 11/17/2015
Arnold Kõlu ← Rott (kaksik) MP (1915 - 1943)
"Arnold Rott"
sünd ja info nimemuudatuse kohta 18.5.1936 EVALD KÕLU / ARNOLD KÕLU 100 Täna möödub 100 aastat Harjumaa meeste SS-Ogren. Evald Kõlu (6.11.1915 - 13.9.1944) ja tema kaksikvenna Sold. Arnold Kõlu (6.1...
View Arnold Kõlu ← Rott (kaksik)'s genealogy profile
Hans Pert MP (1902 - 1974)
PERT, Hans, Mart, s. 1902 Harjumaa Peningi v., kõrgharidus, arst, arr. 25.06.41 Tallinn, Lai 4-5, erin. 21.04. 43 §58-1a, 58-4, 10a, 13.11.56 vabastada; Kirovi obl. Vjatlag; Koktšetavi obl. Oli Kaitsel...
View Hans Pert's genealogy profile
6/27/2011 8/11/2015
Johannes Preast MP (1873 - d.)
Personaalraamat. Perila-Retla, Peningi, Haljava, ...; EAA.1210.1.160; 1895-1913:
View Johannes Preast's genealogy profile
4/15/2013 7/30/2015
Reginald Kõllo MP (1926 - 1997)
KÕLLO, Reginald, Aleksander, s. 05.09.26 Harjumaa Anija v., 6 kl., pagar, arr. 03.04.45 Tallinn, Uus- Sadama 10-10, trib. 28.11.45 §58-1a, 10+5. Saksa sõjaväes. Soome JR200. Avaldatud uuesti. [ar 9579]...
7/20/2015 7/25/2015
Mikk Kuuskmann MP (1846 - 1917)
sünd Jüri Kuusmanni pere Anija 1853-1866 kihlus Miku ja Triinu pere Anija 1867-94 Harju-Jaani Anija hingeloend 1858:
View Mikk Kuuskmann's genealogy profile
4/9/2011 7/21/2015
Adele Katarina Kallasmaa (Kuuskmann) MP (1891 - 1970)
neiupõlvenimi Kuuskman, abiellus teise Kuuskman'iga peale abiellumist ST Johannishofi
View Adele Katarina Kallasmaa (Kuuskmann)'s genealogy profile
7/5/2011 7/21/2015
Endel Õunpuu MP (1925 - 2001)
Saaga EAA.1210.1.163:272?324,2318,1833,348,0 sünd ÕUNPUU Endel, sotamies, s. 22. II 1925 Harjumaal Raasiku vallas. Põllumees. Soome armeesse 22. XI 1943, väljaõppel Porokyläs ja Jalkalas 3./JR200-s. ...
3/1/2010 7/17/2015
Toomas Külamäe ← Roopberg MP (1866 - 1941)
Sünd Saaga EAA.1210.1.143:18?65,925,1074,182,0 Abielu Saaga EAA.1210.1.146:40?1189,1618,1048,262,0 Raasiku valla otsusega 11.veebruar 1938.a määratud koos abikaasa Mariga uueks perekonnanimeks Külamä...
View Toomas Külamäe ← Roopberg's genealogy profile
3/9/2012 7/15/2015
Nikolai Leets MP (1903 - 1943)
Eesti Vabadusristi kavaler, langes Volhovi all 1943. aastal Saksa allohvitserina. Tema nimi on 22. juunil 2006 Tori kirikus avatud mälestustahvlil, mis on pühendatud Teise maailmasõja ohvritena huk...
View Nikolai Leets's genealogy profile
9/10/2009 7/12/2015
Georg Rudolf Mugamäe MP (1887 - d.)
sünd Haavatud, tapetud, langenud , kadunud I Ilmasõjas: haavatud 17.03.1915 Anijalt reamees Mugamäe Haavatute, tapetute, langeute, teadmata kadunute imekirjas I Ilmasõjas
View Georg Rudolf Mugamäe's genealogy profile
5/28/2011 7/8/2015
Voldemar August Kadakas MP (1874 - d.)
Voldemar August (Woldemar August) Kadak sündis 05.08.1874 Kiiu mp-s. Lahkus ühes emaga Kuusalu kogudusest ning liitus Jõelähtme kogudusega. [-1886-1892 elas Rummu mp-s, vallaline]. 1892 lahkus Jõelähtm...
View Voldemar August Kadakas's genealogy profile
9/28/2010 7/8/2015
Alide Nessel MP (1897 - 1993)
Alide Nessel on teinud 1922. aastal Harju-Jaani (Raasiku) kirikule kirsturaami katte, mis on registreeritud 2008. aastal riikliku kultuurimälestisena: Harri-Johannes Rein ja Herbert Kuurme matsid Ali...
View Alide Nessel's genealogy profile
1/12/2010 7/8/2015
Juuli Maria Kuuskmann, II MP (1865 - 1958)
"Kehra Mardi Juuli"
PR Kehra 1913-1929
View Juuli Maria Kuuskmann, II's genealogy profile
3/24/2010 7/7/2015
Martin Rudolf Kuuskmann MP (1904 - 1998)
"Ruudi Kuuskmann"
Personaalraamat (Haljava, Kehra, Kiviloo, ...); 1913-1929:
View Martin Rudolf Kuuskmann's genealogy profile
Agathe Kuuskmann MP (1899 - 1981)
PR Kehra 1913-1929 Maetud -
View Agathe Kuuskmann's genealogy profile
5/30/2010 7/7/2015
Juuli Kuldvee ← Richter MP (1894 - 1997)
Sünd (vkj 21.02.1894): Personaalraamat. Anija, Kambi, Raasiku, Perila, ...; 1867-1894: Personaalraamat (Haljava, Kehra, Kiviloo, ...); 1913-1929:
View Juuli Kuldvee ← Richter's genealogy profile
Lena Kuuskman MP (1885 - 1917)
Sünd: Personaalraamat. Anija, Kambi, Raasiku, Perila, ...; 1867-1894: Personaalraamat (Haljava, Kehra, Kiviloo, ...); 1913-1929: Surm:
View Lena Kuuskman's genealogy profile
Voldemar Kruus MP (1907 - 1949)
KRUUS, Voldemar, Martin, s. 1907 Harjumaa Peningi v., 6 kl., traktorist, arr. 17.06.45 Saue v. Laagri k., erin. 20.06.46 §58-1a, 58-11, 8a.; Baškiiri ANSV Nagajevo, surn. 04.02.49. Oli Omakaitses. [ar ...
3/4/2010 7/5/2015
Johannes Sõerde MP (1907 - 1983)
Harju-Jaani PR 1895-1913 - Harju-Jaani PR XIV 1913-1929 (Perila, Peningi, Pikavere); - Õppis Tallinnas Jakob Westholmi Gümnaasiumis, lõpetas 1926.aastal kooi 8.lennuna - Aadresslehed, õpilasena T...
View Johannes Sõerde's genealogy profile
12/14/2010 6/29/2015
Tõnno Pärt / Pert MP (1893 - d.)
Vanemad, õved - Personaalraamat. Perila-Retla, Peningi, Haljava, ...; EAA.1210.1.160; 1895-1913 Väeteenistusse kutsumine : Saaga EAA.47.1.248:65?159,406,1079,363,0 sõjas kadunud Saaga EAA.1210....
View Tõnno Pärt / Pert's genealogy profile
6/27/2011 6/23/2015
Anton Liuberg MP (1883 - 1916)
View Anton Liuberg's genealogy profile
3/2/2010 6/23/2015
Johannes Linberg MP (1893 - d.)
Saaga EAA.1210.1.169:96?818,655,2879,88,0
View Johannes Linberg's genealogy profile
8/30/2011 6/23/2015
August Heinrich Ots MP (1894 - d.)
Sünd (Jõelähtme kogudus): Saaga EAA.1212.1.81:15?718,2262,807,81,0 I Ilmasõjas kadunud Saaga EAA.1210.1.171:29?775,725,2880,83,0 OTS : EELK Harju-Jaani kogudus Personaalraamat (Haljava, Kehra, Kivi...
View August Heinrich Ots's genealogy profile
6/16/2015 6/23/2015
Anton Nõmper MP (1889 - d.)
Sündinud Juliuse kalendri järgi 22. mail 1889. aastal. Saaga EAA.1210.1.168:54?738,1893,2998,80,0
View Anton Nõmper's genealogy profile
9/27/2010 6/23/2015
Leopold Puuste MP (1894 - d.)
"Puusta"
Saaga EAA.1210.1.168:153 - 1894 Saaga EAA.1210.1.161:31 - 1894 Saaga EAA.1210.1.160:68 - 1894
View Leopold Puuste's genealogy profile
6/12/2015 6/15/2015
Karl Pärn MP (1917 - 1949)
PÄRN Karl, korpraali, s. 10. VII 1917 Harjumaal Anija vallas. Autojuht. Eesti kv-s kapral. Soome armeesse 18. VI 1943, rindel Rajajoel III/JR47-s ja JR6-s, väljaõppel Taavettis allohvitserikoolis ja Ja...
7/7/2010 6/8/2015
Richard Rebane MP (1907 - 1999)
REBANE Richard, vääpeli, s. 24. I 1907 Virumaal Illuka vallas. Kaadrisõjaväelane. Eesti kv-s veebel. Soome armeesse 18. I 1944, väljaõppel Jokelas, Uusisaaris 13./JR200-s ja Taavettis ohvitserikursusel...
2/16/2010 6/6/2015
Oskar Oksmann MP (1917 - 1941)
OKSMANN, Oskar, s. 17.02.17, eluk. Harjumaa Raasiku v. Metsavend. Mõrvatud hävituspataljoni poolt 07.41 Kaerasoo (Kaersoo) küla karjamaal Raasiku lähedal. [cm, ml-jt] Raamat "Sõjasurmad 1939/1945" lk...
View Oskar Oksmann's genealogy profile
3/10/2010 5/31/2015
Elmar Võsang MP (1924 - 1993)
Personaalraamat (Haljava, Kehra, Kiviloo, ...; EAA.1210.1.171; 1913-1929 lk 602 VÕSANG, Elmar, Gustav m, s. 1924, eluk. Harjumaa. 1941 mobiliseeriti Punaarmeesse . [A.K. kaust 6-94] VÕSANG Elmar,...
2/19/2010 5/21/2015
Valdeko Kulvere MP (1922 - 1993)
KULVERE Valdeko, sotamies, s. 22. XII 1922 Virumaal Salla vallas. Põllutööline. Soome armeesse 5. XI 1943, väljaõppel Taavettis 8./JR200-s. Tõrjelahinguis Viiburi lahel ja Vuoksel. Tagasi Eestisse 19. ...
1/23/2009 5/21/2015
Heino Kiremia MP (1922 - 1998)
KIREMIA Heino, sotamies, s. 6. I 1922 Harjumaal Raasiku vallas. Põllumees. Soome armeesse 5. XI 1943, väljaõppel Porokyläs ja Taavettis 8./JR200-s. Tõrjelahinguis Viiburi lahel ja Vuoksel. Vabastati te...
View Heino Kiremia's genealogy profile
Ernald Johannes Kiisel MP (1908 - 1979)
"Kisel"
KIISEL, Evald-Johannes, Adele s. 01.02.08, arr. 08. 48 Harjumaa Anija v., trib. 11.10.48 §58-1a, 58-11, 10a.; Komi ANSV, vab. 15.08.55. KIISEL Ernald, sotamies, s. 1. II 1908 Harjumaal Anija vallas. ...
View Ernald Johannes Kiisel's genealogy profile
1/13/2010 5/21/2015
Rudolf Veetõusme MP (1912 - 1982)
"Ruudi", "Ruts", "Ruudolf"
Kose PR 1908-1931: Saaga EAA.1215.1.132:265?2685,1928,117,72,0 VEETÕUSME Rudolf, sotamies, s. 28. IX 1912 Harjumaal Peningi vallas. Põllumees. Soome armeesse 21. II 1944, väljaõppel Jokelas, Uusisa...
View Rudolf Veetõusme's genealogy profile
5/22/2010 5/12/2015
Evald Rebase MP (1924 - 1995)
REBASE Evald, sotamies, s. 25. X 1924 Harjumaal Anija vallas. Põllumees. Soome armeesse 30. XI 1943, väljaõppel Taavettis ja Huuhanmäel 14./JR200-s. Tõrjelahinguis Viiburi lahel ja Vuoksel. Tagasi Eest...
View Evald Rebase's genealogy profile
9/14/2009 5/12/2015
Villem Kaldoja MP (1908 - 1970)
"Willem", "Kassman"
KALDOJA, Villem, Hans (d), s. 10.02.08 Harjumaa Peningi v., 6 kl., raudteetöötaja, arr. 11.07.45 Peningi v. Igavere k., erin. 20.06.46 §58-1a, 58-11, 8a. Oli Omakaitses. [ar 25978] Sünniaeg uue kalen...
View Villem Kaldoja's genealogy profile
11/29/2009 5/9/2015
Lembit Heinrich Unt MP (1924 - 1974)
Sünd: UNT Lembit Heinrich, sotamies, s. 15. VII 1924 Harjumaal Kõnnu vallas. Põllumees. Soome armeesse 6. X 1943, väljaõppel Porokyläs, Taavettis ja Uusisaaris 13./JR200-s. Tõrjelahinguis Viiburi lah...
8/18/2013 5/8/2015
Arved Tammaru (Tannvald) MP (1922 - 2005)
Personaalraamat 1913-1929: TAMMARU Arved, sotamies, s. 28. III 1922 Harjumaal Anija vallas. Soome armeesse 11. IX 1943, rindel Rajajoel JR6-s ja III/JR47-s, väljaõppel Uttis pioneeriüksuses ja JR200 ...
View Arved Tammaru (Tannvald)'s genealogy profile
3/14/2010 5/6/2015
Kalju Rühka MP (1924 - 1987)
RÜHKA Kaljo, korpraali, s. 7. IV 1924 Viljandimaal Tarvastu vallas. Õpilane. Soome armeesse 20. X 1943, väljaõppel Porokyläs, Taavettis allohvitserikoolis ja 8./JR200-s. Tõrjelahinguis Viiburi lahel ja...
View Kalju Rühka's genealogy profile
9/21/2008 5/3/2015
Leopold Johannes Tohert MP (1907 - 1982)
sünd sünniaeg vkj 19.09.1907 TOHERT Leopold, sotamies, s. 2. X 1907 Harjumaal Anija vallas. Põllumees. Soome armeesse 4. III 1944. Väljaõppel Jokelas ja II/JR200 staabikompaniis. Tõrjelahinguis V...
View Leopold Johannes Tohert's genealogy profile
9/3/2013 5/3/2015
Kaljo Teras MP (1925 - 1986)
Kaljo Terasel teadaolevalt ei olnud ex- naist, arvatavasti on ? Teras Feliks Irve naine Ellen Irve. ( nende lapsed on Ants ja Taimi) TERAS Kaljo, sotamies, s. 4. XII 1925 Harjumaal Peningi vallas. Põll...
View Kaljo Teras's genealogy profile
12/19/2009 5/1/2015
Arnold Teder MP (1906 - 1942)
TEDER Arnold, alikersantti, s. 5. V 1906 Harjumaal Peningi vallas. Trükitööline-tsinkograaf. Eesti kv-s seersant. Soome armeesse 1. V 1942. Syväri rindel kaugluure üksuses. Heideti augustis 1942 langev...
View Arnold Teder's genealogy profile
8/26/2010 4/30/2015
Balder Johannes Tammeorg ← Viismann MP (1922 - 2007)
Ristitud 20. augustil 1922. aastal kodus. Ristivanemad Johannes Roger, Johannes Vismann, Marie Janson. Nimemuutus Viismann → Tammeorg toimus 5. augustil 1935. aastal. TAMMEORG Balder Johannes, sota...
View Balder Johannes Tammeorg ← Viismann's genealogy profile
2/5/2010 4/29/2015
Jüri Rätsep MP (1887 - d.)
RÄTSEP, Jüri, Hans, s. 1887 Harjumaa Peningi v., algharidus, konduktor, arr. 13.11.44 Sonda, Metsa 3, trib. 09.02.45 §58-1a, 10+5. Oli Omakaitses. [ar 16977]
View Jüri Rätsep's genealogy profile
3/29/2013 4/26/2015
Robert Sisask MP (1924 - 2015)
Anija 1913-1924 SISASK Robert, sotamies, s. 25. III 1924 Harjumaal Anija vallas. Põllumees. Teenis Saksa sv-s. Soome armeesse 20. X 1943, väljaõppel Porokyläs ja Taavettis. Tõrjelahinguis Viiburi lah...
View Robert Sisask's genealogy profile
3/21/2010 4/23/2015
Hans Peelbaum MP (1821 - 1910)
sünd Saaga EAA.1210.1.149:79 PR Haljava 1836-52
View Hans Peelbaum's genealogy profile
1/16/2010 4/21/2015
Mart Pärt / Pert MP (1817 - 1869)
"Päärt", "Pert"
Personaalraamat (Peningi, Haljava, Paasiku, Kehra ...; EAA.1210.1.161; 1867-1894 - Mäel ja Sorvalis, Kalesil, Harju-Jaanis. Sünni- ja surmadaatumid : Saaga EAA.1210.1.161:27?1214,86,1135,530,0 Sama...
View Mart Pärt / Pert's genealogy profile
Trino Pert MP (1827 - 1908)
"Pert", "Pärt"
Harju-Jaani PR: Saaga EAA.1210.1.161:27?1228,254,977,360,0 Sünd-surm : Saaga EAA.1210.1.160:64?1304,251,1138,522,0
View Trino Pert's genealogy profile
Jaan Pert MP (1899 - 1953)
Eesti kunsti-, teatrikriitik ning -ajaloolane, kirjanik ja ajakirjanik. Jaan Pert oli talupidaja poeg. Lõpetas 1920 Tallinnas Jakob Westholmi Gümnaasiumi, õppis Tartu ülikoolis kirjandust ja Helge Kjel...
View Jaan Pert's genealogy profile
1/16/2010 4/14/2015
Arnold Roop MP (1913 - 1941)
ROOP, Arnold, Anton, s. 12.11.13 Harjumaa Raasiku v. Haljava k., eluk. sama, 6 kl., talunik, arr. 25.07.41, trib. 14.11.41 §58-2, 58-11; surmaotsus; kinnip-k. Irkutsk, otsus täide viidud 22.11.41. Oli ...
View Arnold Roop's genealogy profile
2/5/2013 4/13/2015
Ergi Weeliks Härg > Rohtla MP (1927 - d.)
ROHTLA, Erki-Feliks, Juhannes, s. 21.01.27 Harjumaa Peningi v. Aruvalla k., eluk. sama, 6 kl, talunik, arr. 17.10.44, erin. 28.04.45 §58-1a, 58-11, 8a., 20.07. 49 kar. muudetud 20 a; Irkutski obl, vab....
View Ergi Weeliks Härg > Rohtla's genealogy profile
12/14/2009 4/11/2015
Endel Aleksander Härg > Rohtla MP (1924 - d.)
ROHTLA, Endel, Johannes, s. 1924 Harjumaa Peningi v. Aruvalla k., eluk. sama, 4 kl., talunik, arr. 01.10. 44, erin. 28.04.45 §58-1a, 58-11, 8a., 20.07.49 kar. muud. 20 a; Komi ANSV, vab. 02.04.56. [ar ...
View Endel Aleksander Härg > Rohtla's genealogy profile
Helmuth Tamm MP (1923 - d.)
Soomepoiste avastamata pärandus , 82 soomepoissi, kelle käekäigust pärast 1944. aastat pole andmeid Raamat "Vabaduse eest" lk. 338.
View Helmuth Tamm's genealogy profile
4/11/2015 4/11/2015
Johannes Rebane MP (1902 - 1956)
REBANE Johannes, sotamies, s. 28. III 1902 Virumaal Kohtla vallas. Põllumees. Eesti kv-s reamees. Soome armeesse 29. VIII 1943, rindel Rajajoel JR6-s. Lahkus väeosast 30. I 1944, kustutati nimekirjast ...
12/2/2013 4/10/2015
Leopold Reisalu / Reisberg MP (1906 - 1948)
REISALU, Leopold, Johannes, s. 1906 Harjumaa Raasiku v. Tõhelgi k., eluk. sama, 4 kl., talunik, arr. 16. 11.44, trib. 21.06.45 §58-1a, 58-11, 20+5; Komi ANSV Vorkutlag, surn. 11.04.48. Oli Omakaitses j...
View Leopold Reisalu / Reisberg's genealogy profile
6/2/2009 4/9/2015
1-100 of 275 people


Kohtla-Järve Lasteaia Karuke põhimäärus – Riigi Teataja
Kohtla-Järve Lasteaia Karuke põhimäärus
Kohtla-Järve Lasteaia Karuke põhimäärus - sisukord
§ 23 Hoolekogu liikmete valimise kord, pädevus ja volituste kestus
§ 25 Eelarve ja rahastamine
§ 28 Ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine
RT IV, 05.07.2017, 5
Vastu võetud 27.06.2017 nr 18
(1) Lasteasutuse ametlik nimetus on Kohtla-Järve Lasteaed Karuke (edaspidi lasteaed).
(2) Lasteaia postiaadress on Põhja allee 20, 30324 Kohtla-Järve, Ida-Virumaa.
4) võimaldada koolieelses eas lapsel omandada alusharidus;
5) soodustada laste, nende vanemate ja lasteaia personali lõimumist Eesti ühiskonda;
6) võimaldada eesti keelest erineva emakeelega lastele vanemate soovil eesti keele õpet keelekümblusrühmades;
7) arvestada allergiliste laste erivajadust toitlustamisel ja abistada terviseprobleemide leevendamisel vastavalt lasteaia võimalustele;
8) tagada terviseedenduslik tegevus lasteaias.
(2) Lasteaia veebileht www.karuke.ee.
(3) Lasteaia e-post karuke@kjlv.ee.
(1) Lasteaias on kümme rühma. Lasteaia direktor (edaspidi direktor) moodustab vastavalt vajadusele ja võimalusele sõime- ja lasteaiarühmad.
(4) Sobitusrühmade moodustamise otsustab lasteaia direktori ettepanekul linnavalitsus.
(6) Lasteaia hoolekogu ettepanekul on linnavalitsusel õigus laste arenguks vajalike tingimuste olemasolu korral suurendada laste arvu sõimerühmas kuni kahe lapse võrra, lasteaiarühmas kuni nelja lapse võrra ning liitrühmas kuni kahe lapse võrra. Otsus tehakse iga rühma kohta eraldi.
(7) Direktoril on õigus vajadusel ajutiselt ühendada lasteaia rühmi suveperioodiks või muul ajal õppeaasta jooksul, järgides kehtivaid terviskaitse nõudeid.
(4) Lasteaial on tegevuskava ja päevakava, mille koostamisel arvestatakse koolieelse lasteasutuse riiklikku õppekava ning selle paikkonna, kus lasteaed asub, kultuuri omapära ja rahvatraditsioone. Lasteaia tegevus- ja päevakava kinnitab direktor.
(5) Õppe- ja kasvatustegevuse korraldamisel ja läbiviimisel arvestatakse laste vanust ja individuaalset eripära.
(6) Lasteaial on õigus pakkuda vanematele võimalusi laste osalemiseks lasteaia ruumides tegutsevates ringides vastavalt kehtivale korrale.
(7) Lasteaed võimaldab lastele kõnekorrektsiooniks vajadusel logopeedi abi.
(8) Lasteaia õppekava läbinule annab lasteaed välja koolivalmiduskaardi, milles on kirjeldatud lapse arengu tulemused. Vanem esitab koolivalmiduskaardi kooli, kus laps asub täitma koolikohustust.
(2) Lasteaia vene õppekeelega rühmade õppekeeleks on vene keel, osalise keelekümbluse rühmas eesti ja vene keel ja täieliku keelekümbluse rühmas eesti keel.
6) kasvatamist ja õpetamist puudutavate vaidlusküsimuste korral pöörduda direktori, hoolekogu ja linnavalitsuse poole.
3) teavitama lapse puudumise korral lasteaia töötajaid vastavalt lasteaias kehtivale korrale;
(5) Eesmärgiga tagada lastele turvaline kasvukeskkond lähtub lasteaia personali töökorraldus põhimõtetest, et kogu rühma tööaja jooksul on õppe- ja kasvatusalal töötav isik või õpetajat abistav töötaja sõimerühmas kuni seitsme lapse, liitrühmas kuni üheksa lapse, lasteaiarühmas kuni kümne lapse kohta. Käesoleva põhimääruse § 8 lõikes 6 nimetatud juhul võib olla õppe- ja kasvatusalal töötav isik või õpetajat abistav töötaja sõimerühmas kuni kaheksa lapse, liitrühmas kuni kümne lapse ja lasteaiarühmas kuni kaheteist lapse kohta.
3) vastutab kogu pedagoogilise tegevuse korraldamise ja sujumise eest.
Direktorit asendab tema puhkusel või töölähetuses viibimise ajal või haigestumise korral kõigi õiguste ja kohustustega õppealajuhataja või isik, kellele on töölepingu või lasteaia direktori käskkirjaga tehtud ülesandeks lasteaia direktori ülesannete täitmine.
(5) Pedagoogilise nõukogu liikmed on kohustatud täitma pedagoogilise nõukogu poolt vastu võetud seaduslikke otsuseid.
(6) Pedagoogilise nõukogu töövorm on koosolek. Koosolekud toimuvad vastavalt vajadusele, kuid mitte harvem kui kord kvartalis.
(7) Pedagoogilise nõukogu otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega. Pedagoogilise nõukogu otsused protokollitakse.
§ 23. Hoolekogu liikmete valimise kord, pädevus ja volituste kestus
(11) Hoolekogu on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtavad osa vähemalt pooled hoolekogu liikmetest. Hoolekogu otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega. Häälte ühtlasel jagunemisel on otsustavaks hoolekogu esimehe või tema puudumisel asetäitja hääl. Hoolekogu poolt vastu võetud otsused vormistatakse kirjalikult ja allkirjastatakse hoolekogu esimehe ning sekretäri poolt. Hoolekogu protokollid koos muude materjalidega säilitatakse lasteaias ühistel alustel lasteaia muude dokumentidega. Hoolekogu annab oma tööst aru üks kord aastas vanemate üldkoosolekul.
§ 25. Eelarve ja rahastamine
§ 28. Ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine
(1) Kohtla-Järve Linnavalitsuse 7. oktoobri 2014. a määrus nr 29 „Kohtla-Järve Lasteaia Karuke põhimäärus“ tunnistatakse kehtetuks.


Kiviaia taastamise toetus – Riigi Teataja
Kiviaia taastamise toetus
Kiviaia taastamise toetus - sisukord
§ 2 Toetatav tegevus ja toetuse ühikumäär
§ 3 Nõuded toetuse taotlejale ja taastatava kiviaia kohta
§ 4 Nõuded kiviaia taastamise kohta
§ 5 Taotluse esitamine ja taotluse esitamise tähtaeg
§ 8 Taotleja, taotluse ja toetatava tegevuse nõuetele vastavuse kontrollimine
§ 9 Taotluste hindamine ja taotluste paremusjärjestuse koostamine
§ 10 Taotluse hindamise kriteeriumid
§ 11 Kiviaia määrang
§ 12 Taotluse rahuldamine ja rahuldamata jätmine
§ 15 Toetuse maksmine ja toetuse maksmisest keeldumine
RT I, 12.01.2016, 5
Määrusega kehtestatakse „Eesti maaelu arengukava 2014–2020” (edaspidi arengukava) meetme 4 „Investeeringud materiaalsesse varasse” tegevuse liigi „Kiviaia taastamise toetus” raames antava kiviaia taastamise toetuse (edaspidi toetus) andmise ja kasutamise tingimused ning kord.
§ 2. Toetatav tegevus ja toetuse ühikumäär
(1) Toetust võib taotleda olemasoleva kiviaia või selle osa (edaspidi kiviaed) lahtivõtmiseks ja uuesti ülesladumiseks või olemasoleva kiviaia esialgse mahu taastamiseks, mille käigus suurendatakse olemasoleva kiviaia mahtu vähemalt poole võrra tema esialgsest mahust (edaspidi koos kiviaia taastamine).
(2) Toetuse ühikumäär ühe meetri kiviaia taastamise eest on 60–90 sentimeetri kõrguse kiviaia puhul 16 eurot ja üle 90 sentimeetri kõrguse kiviaia puhul 25 eurot.
§ 3. Nõuded toetuse taotlejale ja taastatava kiviaia kohta
(1) Toetust võivad taotleda füüsiline isik, juriidiline isik ja juriidilise isiku staatuseta isikute ühendus (edaspidi koos taotleja).
(2) Toetust võib taotleda selles piirkonnas taastatava kiviaia kohta, kus kiviaed on traditsiooniliselt esinenud. Kiviaia võib taastada maal, kus kunagine kiviaia asukoht on visuaalselt tuvastatav.
(3) Vähemalt 80 protsenti taastatavast kiviaiast asub põllumajandusmaal või piirneb vähemalt 80 protsendi ulatuses põllumajandusmaaga, kus kasvatatakse toetuse taotlemise aastal põllumajanduskultuuri või mida on hooldatud, kasutades selliseid agrotehnilisi võtteid, mis välistavad ebasoovitava taimestiku ulatusliku leviku ning võimaldavad seda maad ilma lisakuludeta järgmisel kasvuperioodil põllumajandusliku tegevusega tegelemiseks kasutusele võtta (edaspidi nõuetekohaselt hooldatud põllumajandusmaa).
(4) Lõikes 3 nimetatud kiviaia põllumajandusmaaga piirnemise korral asub kiviaed põllumajandusmaa piirist kuni viie meetri kaugusel ning kiviaia ja põllumajandusmaa piiri vaheline ala on kaetud pinnase või taimkattega.
(5) Toetust võib taotleda selle taastatava kiviaia kohta, mille rajamiseks, taastamiseks või hooldamiseks ei ole taotleja saanud ega taotle samal ajal toetust riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest.
(6) Kiviaed peab olema taastatud vähemalt viie meetri pikkuselt.
§ 4. Nõuded kiviaia taastamise kohta
(1) Kiviaia peab taastama kuivlaona.
(2) Kiviaia kõrgus peab olema vähemalt 60 sentimeetrit ja alumise kivirea laius peab olema kiviaia kõrgusest suurem, välja arvatud juhul, kui piirkonnale omane alumise kivirea laius on kiviaia kõrgusest väiksem.
(3) Kooskõlas muinsuskaitseseaduse, looduskaitseseaduse, veeseaduse ja maapõueseadusega on kiviaia taastamiseks keelatud kasutada kinnismälestise, veekogu, ranna ja kalda piiranguvööndi, veekaitsevööndi, väärtusliku ajaloolise asustusstruktuuri elemendi, sealhulgas kiviehitise ja puitehitise varemete ja taluaseme ning väärtusliku maastikuelemendi, sealhulgas kiviaia, kivikülvi, kivimurru ja tehisliku kivikangru kive. Kivikuhjatisest võib kive võtta üksnes kuni ühe kolmandiku ulatuses ja vaid juhul, kui kivikuhjatis on tekkinud vähem kui viis aastat tagasi.
(4) Kiviaia taastamisel võib kasutada kive kooskõlas maapõueseaduse §-dega 59 ja 60.
(5) Kiviaia peab taastama § 11 lõikes 3 nimetatud kiviaia määrangu kohaselt.
(6) Kiviaia taastamisega võib alustada pärast § 11 lõikes 3 nimetatud kiviaia määrangu andmist.
§ 5. Taotluse esitamine ja taotluse esitamise tähtaeg
(1) Toetuse saamiseks esitab taotleja kas kirjalikult paberil või elektrooniliselt selleks ettenähtud tähtajal Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile (edaspidi PRIA) järgmised dokumendid:
2) kaart, millel on märgitud selle kiviaia asukoht, mille kohta ta toetust taotleb.
(2) PRIA koostab toetuse saamiseks esitatava taotluse vormi ja avaldab selle oma veebilehel.
Taotlus sisaldab vähemalt järgmisi andmeid:
3) maakond ja linn või vald ning küla, alev või alevik, kus taastatav kiviaed asub;
4) selle põllumassiivi või katastriüksuse ning põllu number, kus taastatav kiviaed asub või millega ta piirneb;
5) andmed selle kohta, millist tüüpi põllumajandusmaal taastatav kiviaed asub või millega ta piirneb;
6) andmed selle kohta, millise § 10 lõike 1 punktides 1–3 nimetatud ja taotluse esitamise hetkel kehtiva kohustusega on seotud põllumajandusmaa, millel taastatav kiviaed asub või millega ta piirneb;
7) andmed selle kohta, millist põllumajanduskultuuri kasvatatakse põllumajandusmaal, millel taastatav kiviaed asub või millega ta piirneb;
8) andmed selle kohta, kas taastatav kiviaed on 60–90 sentimeetri kõrgune või üle 90 sentimeetri kõrgune, ning taastatava kiviaia pikkus;
9) kivide võtmise koht ja selle kirjeldus;
10) kavandatav kiviaia taastamise algus- ja lõppkuupäev;
11) taotleja kinnitus, et tema ja toetatav tegevus vastavad toetuse saamiseks esitatud nõuetele.
§ 8. Taotleja, taotluse ja toetatava tegevuse nõuetele vastavuse kontrollimine
(1) PRIA kontrollib vastuvõetud taotluse nõuetele vastavust ja selles esitatud andmete õigsust ning taotleja ja toetatava tegevuse vastavust Euroopa Liidu õigusaktides, Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduses, arengukavas ja määruses sätestatud nõuetele, lähtudes komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 809/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 rakenduseeskirjad seoses ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi, maaelu arengu meetmete ja nõuetele vastavusega (ELT L 227, 31.07.2014, lk 69–124), artiklites 47–53 sätestatust.
(2) Kui kõigi taotluste rahastamise summa ületab toetuseks ettenähtud vahendeid üle 20 protsendi, kontrollib PRIA taotluse nõuetele vastavust ja selles esitatud andmete õigsust ning taotleja ja toetatava tegevuse nõuetele vastavust pärast taotluste hindamist. Nõuetele vastavust kontrollitakse üksnes nende taotluste puhul, mis kuuluksid rahuldamisele hindamistulemuste alusel koostatud taotluste paremusjärjestuse kohaselt.
§ 9. Taotluste hindamine ja taotluste paremusjärjestuse koostamine
(1) PRIA hindab taotlusi § 10 lõikes 1 sätestatud hindamiskriteeriumide alusel ja moodustab hindamistulemuste põhjal taotluste paremusjärjestuse.
(3) Võrdsete näitajatega taotluste puhul eelistatakse taotlust, milles taotletav toetuse summa on väiksem.
§ 10. Taotluse hindamise kriteeriumid
(1) Taotlusele antakse hindepunkte järgmiselt:
1) neli hindepunkti, kui taotleja taotleb toetust sellise kiviaia taastamiseks, mis vähemalt 80 protsendi ulatuses asub nõuetekohaselt hooldatud põllumajandusmaal või piirneb vähemalt 80 protsendi ulatuses nõuetekohaselt hooldatud põllumajandusmaaga, mille kohta on põllumajandusministri 8. märtsi 2010. a määruse nr 19 „Poolloodusliku koosluse hooldamise toetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord aastateks 2007–2013” või maaeluministri 22. aprilli 2015. a määruse nr 38 „Poolloodusliku koosluse hooldamise toetus” alusel kohustus või mis asub muinsuskaitseseaduse § 13 lõike 1 alusel asutatud kultuurimälestiste riiklikusse registrisse kantud mälestisel „Rebala muinsuskaitseala”;
2) kolm hindepunkti, kui taotleja taotleb toetust sellise kiviaia taastamiseks, mis vähemalt 80 protsendi ulatuses asub nõuetekohaselt hooldatud põllumajandusmaal või piirneb vähemalt 80 protsendi ulatuses nõuetekohaselt hooldatud põllumajandusmaaga, mille kohta on põllumajandusministri 8. aprilli 2010. a määruse nr 44 „Mahepõllumajandusliku tootmise toetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord” või maaeluministri 30. aprilli 2015. a määruse nr 53 „Mahepõllumajandusele ülemineku toetus ja mahepõllumajandusega jätkamise toetus” alusel kohustus, juhul kui selle maa kohta ei ole punktis 1 nimetatud kohustust;
3) kaks hindepunkti, kui taotleja taotleb toetust sellise kiviaia taastamiseks, mis vähemalt 80 protsendi ulatuses asub nõuetekohaselt hooldatud põllumajandusmaal või piirneb vähemalt 80 protsendi ulatuses nõuetekohaselt hooldatud põllumajandusmaaga, mille kohta on maaeluministri 29. aprilli 2015. a määruse nr 49 „Keskkonnasõbraliku majandamise toetus”, maaeluministri 22. aprilli 2015. a määruse nr 40 „Piirkondlik mullakaitse toetus”, maaeluministri 29. aprilli 2015. a määruse nr 51 „Keskkonnasõbraliku köögivilja-, ravimtaime- ja maitsetaimekasvatuse ning maasikakasvatuse toetus” või maaeluministri 29. aprilli 2015. a määruse nr 52 „Kohalikku sorti taimede kasvatamise toetus” alusel kohustus, juhul kui selle maa kohta ei ole punktis 1 või 2 nimetatud kohustust;
4) üks hindepunkt, kui taotleja ei ole varem saanud „Eesti maaelu arengukava 2004–2006” raames toetust kiviaia rajamise, taastamise või hooldamise eest, põllumajandusministri 31. mai 2010. a määruse nr 66 „Kiviaia taastamise toetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord” alusel toetust kiviaia taastamise eest ega selle määruse alusel antavat toetust kiviaia taastamise eest.
(2) Lõike 1 punktides 1–3 sätestatud hindepunktide andmisel võetakse arvesse üksnes taotluse esitamise hetkel kehtivad lõike 1 punktides 1–3 nimetatud kohustused.
§ 11. Kiviaia määrang
(1) Kui kõigi taotluste rahastamise summa ei ületa toetuseks ettenähtud vahendeid üle 20 protsendi, kaasab PRIA pärast hindamistulemuste alusel koostatud taotluste paremusjärjestuse moodustamist menetlusse Muinsuskaitseameti (edaspidi MKA) eksperdi, kes annab kiviaia määrangu.
(2) Kui kõigi taotluste rahastamise summa ületab toetuseks ettenähtud vahendeid üle 20 protsendi, kaasab PRIA kiviaia määrangu andva MKA eksperdi menetlusse pärast hindamistulemuste alusel koostatud taotluste paremusjärjestuse kohaselt rahuldamisele kuulunud taotluste nõuetele vastavuse kontrollimist.
(3) Kiviaia määrang on MKA eksperdi poolt piirkonnale iseloomuliku kiviaia tüübi ja kujunduse, sealhulgas kõrguse ja laiuse, piirkonnale omaste kivide ja asjaomase ladumisviisi määramine, kiviaia läbilõike joonise visandamine, kiviaias või kiviaia ja põllumajandusmaa piiri vahelisel alal puude ja põõsaste olemasolu korral nende allesjätmise või eemaldamise ning kiviaia taastamise vajaduse otsustamine.
§ 12. Taotluse rahuldamine ja rahuldamata jätmine
(4) Taotluse rahuldamiseks minimaalne hindepunktide summa moodustab vähemalt 12,5 protsenti maksimaalsest hindepunktide summast.
(6) PRIA teeb taotluse osalise või täieliku rahuldamise otsuse või taotluse rahuldamata jätmise otsuse 75 tööpäeva jooksul arvates taotluse esitamise tähtpäevast.
(1) Alates taotluse esitamisest kuni viie aasta möödumiseni arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest teavitab taotleja või toetuse saaja viivitamata PRIAt kirjalikult oma kontaktandmete muutumisest.
(2) Alates taotluse esitamisest kuni viie aasta möödumiseni arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest teavitab taotleja või toetuse saaja viivitamata kirjalikult PRIAt:
1) kiviaia taastamisega seotud muudatusest;
2) taotluses esitatud andmetes toimunud muudatusest või ilmnenud asjaolust, mis võib mõjutada taotluse kohta otsuse tegemist.
(3) Taotleja või toetuse saaja kooskõlastab lõikes 2 nimetatud muudatused enne nendest PRIAt teavitamist kirjalikult MKAga.
(1) Toetuse saaja taastab määruses sätestatud nõuetele vastava ja § 11 lõikes 3 nimetatud kiviaia määrangu kohase kiviaia kahe aasta jooksul arvates taotluse rahuldamise otsuse tegemise päevale järgnevast päevast.
(2) Toetuse saaja esitab pärast taastatava kiviaia ühe osa või täies mahus taastamist kahe aasta jooksul arvates taotluse rahuldamise otsuse tegemisest PRIAle kiviaia taastamise aruande.
(3) PRIA koostab kiviaia taastamise aruande vormi ja avaldab selle oma veebilehel.
(4) Kiviaia taastamise aruanne sisaldab vähemalt järgmisi andmeid:
2) toetuse saaja isiku- või registrikood;
3) taotluse viitenumber;
4) andmed selle kohta, kas toetuse saaja esitab lõikes 2 nimetatud aruande taastatava kiviaia ühe osa või täies mahus taastamise kohta;
5) andmed kiviaia taastamise tööde tegija, kasutatud kivide päritolu, kiviaia taastamiseks kulunud aja ja taastatud kiviaia asukoha kohta;
6) andmed taastatud kiviaia pikkuse, kõrguse, alumise kivirea laiuse, ülemise kivirea laiuse ja mahu kohta;
7) kuludokumendid, kui on ostetud teenust, materjale või kive;
8) MKA kinnitus, et toetuse saaja on taastanud kiviaia § 11 lõikes 3 nimetatud kiviaia määrangu kohaselt.
(5) Toetuse saaja võib ühe kalendriaasta jooksul esitada ühe lõikes 2 nimetatud aruande.
(6) Toetuse saaja on kohustatud:
1) tagama lõike 1 kohaselt taastatud kiviaia säilimise vähemalt viis aastat arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest;
2) eristama selgelt oma raamatupidamises toetuse kasutamisega seotud kulud ning neid kajastavad kulu- ja maksedokumendid muudest kulu- ja maksedokumentidest;
3) säilitama toetusega seotud dokumente vähemalt viis aastat arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest;
4) võimaldama teostada toetuse sihipärase ja tähtaegse kasutamise üle järelevalvet ja teha muid toetuse saamisega seotud kontrolle ning osutama selleks igakülgset abi;
5) esitama järelevalve teostamiseks või muu kontrolli tegemiseks vajalikud andmed ja dokumendid määratud tähtaja jooksul;
6) esitama toetuse kasutamisega seotud seireks vajalikku teavet.
§ 15. Toetuse maksmine ja toetuse maksmisest keeldumine
(1) PRIA teeb toetuse maksmise otsuse sellise aja jooksul, et toetusraha oleks võimalik kanda toetuse saaja arvelduskontole kolme kuu jooksul arvates § 14 lõikes 4 sätestatud nõuetekohase aruande saamisest.
(2) PRIA teeb toetuse maksmisest keeldumise otsuse Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 81 lõikes 3 sätestatud juhtudel 25 tööpäeva jooksul arvates toetuse maksmisest keeldumise aluseks olevast asjaolust teadasaamisest.


1. Haldusmenetluses suhtlevad omavahel tavaliselt ühelt poolt haldusorgan ning teiselt poolt haldusorgani tegevuse adressaat, kelleks võib olla näiteks haldusakti (nt mõne loa) taotleja või ka isik, kelle suhtes haldusorgan teostab järelevalvet. Lisaks võib olla veel teisi menetlusosalisi (nt mõni kooskõlastust andev organ), kuid menetlusosaliste arv on eelduslikult siiski piiratud (üldiste puudutatud isikute kaasamise reeglite osas vt KeÜS § 45 kommentaari p 1).
2. Seevastu keskkonnalubade puhul on juba üsna pikka aega kasutatud reeglina menetlusviisi, mida nimetatakse õigusterminina avatud menetluseks või praktikas mõnikord ka avalikuks menetluseks. Selline korraldus tuleneb erinevatest valdkondlikest seadustest koostoimes HMS-ga. Tegemist on menetlusliigiga, mis sisaldab endas erinevaid menetlusetappe tavapärase menetlusega võrreldes suurema hulga isikute teavitamiseks ning otsustusprotsessi kaasamiseks, et anda neile võimalus haldusakti (keskkonnaloa) andmise menetluses kaasa rääkida. Ehkki teoreetiliselt võib olla vaieldav, kas avatud menetluses osalemiseks peab isik ära näitama ka omapoolse huvi olemasolu, ei ole praktikas seda üldjuhul varemgi nõutud ning osaleda on saanud iga soovija.
3. Kuigi huvitatud isikuid saaks põhimõtteliselt kaasata ka neid eraldi teavitades, on haldusorganil sageli keeruline asjast huvitatud isikute ringi välja selgitada, eriti kui konkreetne otsus võib puudutada suurt hulka isikuid. Sellisel juhul on õigustatud rakendada kindlaid avalikkuse kaasamiseks mõeldud protseduure, et vajalik info jõuaks huvitatud isikuteni ning neil oleks tagatud võimalus oma seisukohti avaldada. Sellised avalikkuse kaasamiseks mõeldud menetlusetapid moodustavadki kokku avatud menetluse.
4. Põhjuseid, miks keskkonnalubade puhul on õigustatud suurema ringi isikute kaasamine ja avatud menetluse kohaldamine, on mitmeid (vt selles osas KeÜS § 28 kommentaari). Keskkonnaküsimused on sageli keerulised ja inimtegevus võib keskkonna kaudu mõjutada väga erinevaid keskkonnaväärtusi, aga ka isikute muid huve. Kaasatud isikutelt oodatakse informatsiooni ja ettepanekuid, mis võimaldaks keskkonnaloa andmisel arvestada võimalikult laia probleemide ringiga, et teha õige ja võimalikult hea kvaliteediga otsus ning seda nii tõhusama keskkonnakaitse kui ka võimalike puudutatud isikute huvide kaitse aspektist.
5. KeÜS jätkab senist keskkonnalubade avatud menetluse traditsiooni ning erinevates sätetes on püütud kindlaks määrata võimalikult täpsed reeglid just keskkonnalubade väljaandmise iseärasusi ning avalikkuse võimalikult tõhusa kaasatuse eesmärki silmas pidades. Nii ongi sätestatud, et keskkonnaloa taotluse menetlus on üldreeglina avatud menetlus ning erand sellest reeglist tuleb sätestada seadusega. Seejuures on KeÜS § 44 tihedalt seotud HMS § 46 lõikega 1, mille järgi kohaldatakse avatud menetluse norme valdavalt siis, kui seda näeb ette eriseadus. KeÜS § 44 näol ongi tegemist HMS § 46 lõikes 1 nimetatud „seaduses sätestatud juhtumiga”, mis tähendab, et keskkonnaseadustiku eriosa seadustes puudub vajadus täiendavalt viidata keskkonnaloa menetluses avatud menetluse normide kohaldamisele.
6. Keskkonnaseadustiku eriosa seadustes võib KeÜS §-st 44 lähtudes sätestada vajaduse korral erandlikud juhtumid, mil keskkonnaloa menetlusele ei kohaldata avatud menetluse sätteid – näiteks loetleda seaduses tegevused, milleks võib keskkonnaloa anda ilma avatud menetluseta. Eeskätt tuleb see kõne alla siis, kui keskkonnaluba antakse tegevuseks, millest lähtuv keskkonnarisk on väike või esineb muu kaalukas (nt ajalise aspektiga seotud) põhjus aeganõudvama menetluse ärajätmiseks. Üldjuhul tuleb keskkonnaloa andmisel siiski läbi viia avatud menetlus.
7. Silmas tuleb pidada, et ka juhul, kui eriseadus võimaldab taotlust menetleda tavalise haldusmenetluse korras, on haldusorganil võimalik konkreetsel juhtumil ikkagi taotlus läbi vaadata avatud menetluses. KeÜS §-s 44 tehtav viide avatud menetlusele tähendab ühtlasi, et keskkonnaloa menetlusele saab lisaks KeÜS-le ja keskkonnaseadustiku eriosa vastavale seadusele rakendada ka haldusmenetluse seaduse 3. peatükki (HMS §-d 46–50). Tulenevalt HMS § 46 lg 1 teisest lausest võib avatud menetlust kohaldada ka juhtumil, mil seadus avatud menetluse kohaldamist ette ei näe, kuid see on vajalik asja lahendamiseks ega kahjusta oluliselt menetlusosaliste huve. Selleks peab haldusorgan kaaluma erinevaid asjaolusid ja langetama üksikjuhtumi eripära arvestava kaalutlusotsuse. Senisest vähesest kohtupraktikast nähtub, et avatud menetluse kohaldamise poolt või vastu otsustamisel tuleb lähtuda sellest, kas avatud menetlus kui menetlusviis annab otsusetegemisele olulist lisaväärtust ja tõstab otsustuse sisulist kvaliteeti. Kohus on välistanud pelgalt avalikkuse suure huvi kui avatud menetluse kohaldamise peamise ajendi ja pidanud vastavat põhjendust menetlusviisi üle otsustamisel ebapiisavaks (RKHKo 30.09.2008, 3-3-1-52-08, p 11).
8. Seejuures tuleb eristada haldusorgani kaalutlusotsust eriseadusega n-ö tavamenetlusse suunatud taotlusele avatud menetluse normide kohaldamise kohta ja HMS § 46 lg 3 alusel ilmselgelt põhjendamatu taotluse avatud menetluseta rahuldamata jätmist. Kui esimesel juhul tuleb haldusorganil otsustada eri menetlusviiside eeliste ja puuduste üle lähtuvalt juhtumi asjaoludest, siis HMS § 46 lg 3 võimaldab pikema arutluse ja avatud menetluseta jätta rahuldamata taotluse, millele tuleks avatud menetlust kohaldada, kuid mille rahuldamine oleks konkreetsel ajahetkel sisuliselt mõeldamatu (näiteks Natura 2000 võrgustiku ala kaevanduseks muutmine).
9. Juba antud keskkonnaloa muutmise ja kehtetuks tunnistamise menetluse liigi osas vaata vastavalt KeÜS § 59 lõike 4 ja 5 ning KeÜS § 62 lõike 4 kommentaare.


text:
3-2-1-47-02 Riigikohus 15.03.2002
Kohus võib jätta apellatsioonkaebuse TsMS § 322 lg 1 alusel läbi vaatamata, kui apellant või tema esindaja ei ilmu kohtuistungile ning nad pole kohtule õigeaegselt (enne kohtuistungi algust) teatanud kohtuistungile mitteilmumise põhjust või taotlenud kohtuistungi edasilükkamist.
3-2-1-107-98 Riigikohus 03.11.1998
Kui hagi jäeti läbi vaatamata seetõttu, et hageja ei ilmunud eelistungile, kuid tal oli puudumiseks seaduslik takistus (haigus), siis vastavalt TsMS § 207 lg 1 (TsKS § 206 lg 2) on tal õigus 30 päeva jookusul hagi läbi vaatamata jätmisest taotleda samas kohtus menetluse taastamist mitte aga esitada hagi läbivaatamata jätmise määrusele erikaebust.

matches:
Riigikohus
Kohus
§ 322
Riigikohus
§ 207
§ 206


text:
Embrüote käitlemise üle peetavale arvestusele, embrüote käitlemisega tegelevale isikule ja embrüokogumisrühmale esitatavad nõuded – Riigi Teataja
Embrüote käitlemise üle peetavale arvestusele, embrüote käitlemisega tegelevale isikule ja embrüokogumisrühmale esitatavad nõuded
Embrüote käitlemise üle peetavale arvestusele, embrüote käitlemisega tegelevale isikule ja embrüokogumisrühmale esitatavad nõuded - sisukord
§ 1 Nõuded embrüokogumisrühmale ja embrüote käitlemisega tegelevale isikule
§ 2 Embrüote käitlemise üle arvestuse pidamise nõuded
§ 3 Määruse rakendussätted
RT I, 28.06.2014, 77
Embrüote käitlemise üle peetavale arvestusele, embrüote käitlemisega tegelevale isikule ja embrüokogumisrühmale esitatavad nõuded1
Vastu võetud 25.06.2014 nr 62
Määrus kehtestatakse loomatauditõrje seaduse § 7 lõike 22 alusel.
§ 1. Nõuded embrüokogumisrühmale ja embrüote käitlemisega tegelevale isikule
(1) Embrüokogumisrühm peab vastama nõukogu direktiivi 89/556/EMÜ koduveiste embrüote ühendusesisese kaubanduse ja nende kolmandatest riikidest impordi loomatervishoiu nõuete kohta (EÜT L 302, 19.10.1989, lk 1–11) lisa A I peatüki nõuetele.
(2) Embrüote saamiseks võib embrüokogumisrühm kasutada kunstlikku seemendust või munarakkude in vitro viljastust spermaga, mis on kogutud seemendusjaamas, mille kohta on väljastatud tegevusluba, või mis on nõuetekohaselt sisse veetud.
(3) Embrüokogumisrühm võib kasutada embrüo-, munasarjade ja muude kudede doonorina looma, kes vastab veise embrüote korral nõukogu direktiivi 89/556/EMÜ lisa B või muude loomade korral nõukogu direktiivi 92/65/EÜ, milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A (I) lisas osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid, ning nende impordiks ühendusse (EÜT L 268, 14.09.1992, lk 54–72), lisa D IV peatüki nõuetele.
(4) Embrüokogumisrühm kogub, töötleb, säilitab ja transpordib veise embrüoid nõukogu direktiivi 89/556/EMÜ lisa A II peatükis või muude loomade embrüoid direktiivi 92/65/EÜ lisa D III peatükis sätestatud nõuete kohaselt.
(5) Embrüote in vitro tootmisega ja in vitro toodetud embrüote käitlemisega võib tegeleda isik, kes valdab vajalikke bioohutusmeetmeid loomataudide ennetamiseks ja laboratoorseid protseduure, sealhulgas protseduuride läbiviimist steriilsetes tingimustes.
(6) Embrüote käitlemisega tegelev isik teavitab pädevat asutust igast olulisest muudatusest embrüokogumisrühma koosseisus.
§ 2. Embrüote käitlemise üle arvestuse pidamise nõuded
(1) Embrüokogumisrühm peab pidama arvestust oma tegevuse kohta, sealhulgas embrüote laboratooriumisse saabumise ja laboratooriumist väljasaatmise kohta, näidates ära:
1) embrüodoonori tõu, vanuse ja identifitseerimisnumbri;
2) spermadoonori tõu ja identifitseerimisnumbri;
3) embrüote kogumise ja edasise käitlemise koha;
4) embrüote märgistuse ja sihtkoha;
5) mikrokäitlemismeetodi.
(2) Lõikes 1 sätestatud andmeid tuleb säilitada kaks aastat embrüote kogumisest või säilitamisest arvates.
§ 3. Määruse rakendussätted
(1) Põllumajandusministri 14. aprilli 2003. a määrus nr 42 „Embrüote käitlemisega tegelevale isikule, embrüokogumisrühmale ja embrüote käitlemise üle peetavale arvestusele esitatavad nõuded ning embrüokogumisrühma tunnustamise kord” tunnistatakse kehtetuks.
1 Nõukogu direktiiv 89/556/EMÜ koduveiste embrüote ühendusesisese kaubanduse ja nende kolmandatest riikidest impordi loomatervishoiu nõuete kohta (EÜT L 302, 19.10.1989, lk 1–11), muudetud direktiividega 90/425/EMÜ (EÜT L 224, 18.08.1990, lk 29–41), 93/52/EMÜ (EÜT L 175, 19.07.1993, lk 21–22) ja 2008/73/EÜ (ELT L 219, 14.08.2008, lk 40–54), määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.05.2003, lk 1–35) ning otsustega 1994/113/EMÜ (ELT L 53, 24.02.1994, lk 23–25) ja 2006/60/EÜ (ELT L 31, 03.02.2006, lk 24–26);
nõukogu direktiiv 92/65/EMÜ, milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A (I) lisas osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid, ning nende impordiks ühendusse (EÜT L 268, 14.09.1992, lk 54–72), muudetud direktiividega 2004/68/EÜ (ELT L 139, 30.04.2004, lk 320–359), 2008/73/EÜ (ELT L 219, 14.08.2008, lk 40–54) ja 2013/31/EL (ELT L 178, 28.06.2013, lk 107–108), määrustega (EÜ) nr 1282/2002 (EÜT L 187, 16.07.2002, lk 3–12), (EÜ) nr 998/2003 (ELT L 146, 13.06.2003, lk 1–9), (EÜ) nr 1398/2003 (ELT L¨198, 06.08.2003, lk 3–6) ja (EL) nr 176/2010 (ELT L 52, 03.03.2010, lk 14–27) ning otsustega 95/176/EÜ (EÜT L 117, 24.05.1995, lk 23–29), 2001/298/EÜ (EÜT L 102, 12.04.2001, lk 63–68), 2007/265/EÜ (ELT L 114, 01.05.2007, lk 17–25), 2010/270/EL (ELT L 118, 12.05.2010, lk 56–62), 2010/684/EL (ELT L 293, 11.11.2010, lk 62–66), 2012/112/EL (ELT L 50, 23.02.2012, lk 51–57) ja 2013/518/EL (ELT L 281, 23.10.2013, lk 14–19).

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 7
§ 1
§ 2
§ 3


Sihtkohas ja piiripunktis tehtava veterinaarkontrolli kord – Riigi Teataja
Sihtkohas ja piiripunktis tehtava veterinaarkontrolli kord
RTL 2004, 62, 1038
Sihtkohas ja piiripunktis tehtava veterinaarkontrolli kord1
Vastu võetud 07.05.2004 nr 85
Määrus kehtestatakse « Loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi veterinaarjärelevalve seaduse1 » (RT I 2004, 34, 236) § 26 lõike 4 alusel.
Määrusega kehtestatakse loomade ja loomsete saadustega kauplemisel sihtkohas ja piiripunktis tehtava veterinaarkontrolli kord, samuti nõuded inimese või looma tervisele ohtlikuks või muul põhjusel mittenõuetekohaseks osutunud loomade ja loomsete saaduste edasiseks käitlemiseks ning mittenõuetekohasuse avastamise korral rakendatavad meetmed.
VETERINAARKONTROLL SIHTKOHAS
§ 2. Loomade ja toiduks mittekasutatavate loomsete saaduste veterinaarkontroll sihtkohas
(1) Veterinaar- ja Toiduamet (edaspidi Amet) kontrollib «Loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi veterinaarjärelevalve seaduse1» § 26 lõike 1 alusel sihtkohas pisteliselt mittediskrimineerival viisil loomade ja toiduks mittekasutatavate loomsete saaduste vastavust «Loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi veterinaarjärelevalve seaduse1» §-des 10–12 esitatud nõuetele, mis on kooskõlas EÜ Nõukogu direktiivi 90/425/EMÜ siseturu lõpuleviimiseks vajaliku veterinaar- ja zootehnilise kontrolli kohta ühendusesisesel kauplemisel teatud loomade ja loomsete saadustega (EÜT L 224, 18.08.1990, lk 29–41) artiklis 3 esitatud nõuetega. Kontroll peab olema samal tehnilisel tasemel ja sama sagedusega kui riigisiseselt turustatava kauba puhul tehtav kontroll. Kontrollimise käigus on Ametil õigus võtta proove.
(2) Sihtkoha vastuvõtja peab enne loomi sisaldava kaubasaadetise jaotamist või enne sellise kaubasaadetise turustamist kontrollima, et «Loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi veterinaarjärelevalve seaduse1» § 11 lõike 1 punktides 2 ja 3 nimetatud nõuded on täidetud, teavitama Ametit kõikidest avastatud puudustest või kõrvalekalletest ning isoleerima puuduste või kõrvalekallete esinemise puhul loomad kuni veterinaarjärelevalve ametniku otsuse saamiseni.
(3) Loomanäitust, -võistlust, -laata või -oksjonit korraldav isik või kogumiskeskuse kaudu tegutsev ettevõtja peab enne loomade loomanäitusele, -võistlusele, -laadale või -oksjonile või loomade kogumiskeskusesse vastu võtmist kontrollima, et «Loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi veterinaarjärelevalve seaduse1» § 11 lõike 1 punktides 2 ja 3 nimetatud nõuded on täidetud. Amet teeb loomadega kaasas oleva veterinaarsertifikaadi või muude dokumentide mittediskrimineeriva kontrollimisega kindlaks, kas loomad vastavad nende kohta esitatavatele nõuetele. Mittenõuetekohaste loomade vastuvõtmise eest vastutab loomanäitust, -võistlust, -laata või -oksjonit korraldav isik või kogumiskeskuse kaudu tegutsev ettevõtja.
(4) Veterinaarjärelevalve ametnik peab enne loomade tapamajja vastu võtmist kaasasoleva veterinaarsertifikaadi või muude dokumentide kontrollimisega tegema kindlaks, et tapmisele lähevad üksnes «Loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi veterinaarjärelevalve seaduse1» § 11 lõike 1 punktides 2 ja 3 nimetatud nõuetele vastavad loomad. Mittenõuetekohaste loomade tapmise eest vastutab tapamaja kaudu tegutsev ettevõtja.
(5) Kui loomad on ette nähtud põllumajandusettevõttele, keskusele või organisatsioonile, kaasa arvatud juhud, kui loomad Eestisse toimetamisel veo käigus osaliselt maha laaditakse, peab iga looma või loomarühmaga olema kaasas veterinaarsertifikaadi või muu dokumendi originaal kuni asjakohases dokumendis nimetatud sihtkoha vastuvõtjani jõudmiseni.
§ 3. Loomse toidu veterinaarkontroll sihtkohas
(1) Amet kontrollib «Loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi veterinaarjärelevalve seaduse1 » § 26 lõike 1 alusel sihtkohas pisteliselt mittediskrimineerival viisil loomse toidu vastavust «Loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi veterinaarjärelevalve seaduse1 » §-s 13 esitatud nõuetele, mis on kooskõlas EÜ Nõukogu direktiivi 89/662/EMÜ siseturu lõpuleviimiseks vajaliku veterinaarkontrolli kohta ühendusesisesel kauplemisel (EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13–22) artiklis 3 esitatud nõuetega. Kontroll peab olema samal tehnilisel tasemel ja sagedusega kui riigisiseselt turustatava kauba puhul tehtav kontroll. Kontrollimise käigus on Ametil õigus võtta proove.
(2) Kui loomne toit on ette nähtud ettevõttele, mis on alalise kohapealse veterinaarjärelevalve all, kontrollib veterinaarjärelevalve ametnik, et ettevõttesse võetaks vastu üksnes sellist loomset toitu, mis on «Loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi veterinaarjärelevalve seaduse1» § 13 lõikes 1 sätestatud nõuete kohane. «Loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi veterinaarjärelevalve seaduse1 » § 10 lõikes 3 nimetatud loomade ja loomsete saadustega peab kaasas olema dokument, mis tõendab, et need loomad ja loomsed saadused on «Loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi veterinaarjärelevalve seaduse1» § 10 lõike 2 alusel kehtestatud asjakohaste veterinaarnõuete kohased.
(3) Kui loomne toit on ette nähtud ettevõttele, kus see jaotatakse osadeks, või ühe ettevõtja mitmele ettevõttele või ettevõttele, mis ei ole alalise kohapealse veterinaarjärelevalve all, kontrollib sihtkoha vastuvõtja enne kaubasaadetise jaotamist või enne kaubasaadetise turustamist «Loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi veterinaarjärelevalve seaduse1» § 13 lõikes 1 nimetatud tervisemärgi, kaubasaadetisega kaasasoleva sertifikaadi või muu dokumendi olemasolu ning teavitab Ametit kõikidest avastatud puudustest või kõrvalekalletest.
(4) Kui loomne toit on ette nähtud lõigetes 2 ja 3 nimetamata ettevõttele, peab EÜ Nõukogu direktiivi 89/662/EMÜ artikli 3 lõike 1 kohaselt olema kaubasaadetisega kaasas sertifikaat või muu dokument kuni kaubasaadetise jõudmiseni asjaomases dokumendis nimetatud sihtkoha vastuvõtjani. Kui kaubasaadetis veo käigus osaliselt maha laaditakse, antakse iga osa mahalaadimisel loomse toidu saajale tema nõudmisel asjakohase dokumendi koopia.
VETERINAARKONTROLL PIIRIPUNKTIS
§ 4. Loomade ja loomsete saaduste kontroll piiripunktis
(1) Kui kaubasaadetis toimetatakse Eestisse teisest liikmesriigist maantee-, raudtee-, lennujaama- või sadamapiiripunkti (edaspidi piiripunkt) kaudu, kontrollitakse piiripunktis kaubasaadetisega kaasasolevaid dokumente.
(2) Kui dokumentide kontrolli käigus tehakse kindlaks, et loomad ja loomsed saadused toimetatakse Eestisse liikmesriigist, kohaldatakse nende suhtes sihtkoha kontrolli «Loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi veterinaarjärelevalve seaduse 1» 3. peatüki 1. jao kauplemise veterinaarkontrolli nõuete kohaselt.
(3) Kui dokumentide kontrolli käigus tehakse kindlaks, et loomad ja loomsed saadused toimetatakse Eestisse ühendusevälisest riigist, kohaldatakse nende suhtes «Loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi veterinaarjärelevalve seaduse1 » 3. peatüki 3. jao importimise veterinaarkontrolli nõudeid.
(4) Kui loomad ja loomsed saadused toimetatakse Eestisse teisest liikmesriigist piiripunkti kaudu kindla sõiduplaani kohaselt kahe sadama, lennujaama või muu sihtkoha vahel sõitva veovahendiga, piiripunktis dokumente ei kontrollita ning loomade ja loomsete saaduste nõuetekohasust kontrollitakse sihtkohas «Loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi veterinaarjärelevalve seaduse 1» 3. peatüki 1. jao kauplemise veterinaarkontrolli nõuete kohaselt.
MITTENÕUETEKOHASEKS OSUTUNUD LOOMADE JA LOOMSETE SAADUSTE EDASINE KÄITLEMINE NING MITTENÕUETEKOHASUSE AVASTAMISE KORRAL RAKENDATAVAD MEETMED
§ 5. Mittenõuetekohaseks tunnistatud loomade või loomsete saaduste edasine käitlemine
(1) Kui sihtkohas või veo käigus tehtud veterinaarkontrolli tulemusena on kindlaks tehtud, et Eestisse toimetatud loomad või loomsed saadused on inimese või looma tervisele ohtlikud, teeb veterinaarjärelevalve ametnik põhjendatud otsuse paigutada loomad lähimasse karantiinikeskusesse või tappa nad, hävitada loomsed saadused või kasutada neid mõnel teisel õigusaktidega lubatud viisil.
(2) Kui sihtkohas või veo käigus tehtud veterinaarkontrolli tulemusena on kindlaks tehtud, et loom või toiduks mittekasutatav loomne saadus ei ole sellele esitatud nõuete kohane, annab Amet tingimusel, et inimeste või loomade tervist ohtu ei seata, kaubasaatjale või tema esindajale valida järgmiste võimaluste vahel:
1) loom ja toiduks mittekasutatav loomne saadus jäetakse jääkainete esinemise korral kuni nõuetekohasuse kindlaks tegemiseni veterinaarjärelevalve alla. Kui looma ja toiduks mittekasutatava loomse saaduse nõuetekohasust ei ole võimalik kindlaks teha, kohaldatakse õigusaktidega ettenähtud meetmeid;
2) loom tapetakse või toiduks mittekasutatav loomne saadus hävitatakse;
3) loom saadetakse tagasi lähtekoha liikmesriiki. Tagasisaatmine kooskõlastatakse lähtekoha liikmesriigi pädeva asutusega ja sellest teavitatakse transiitliikmesriike ette.
(3) Kui sihtkohas või veo käigus tehtud veterinaarkontrolli tulemusena on kindlaks tehtud, et loomne toit ei ole nõuetekohane, annab Amet tingimusel, et inimeste või loomade tervist ohtu ei seata, kaubasaatjale või tema esindajale valida järgmiste võimaluste vahel:
1) loomne toit hävitatakse;
2) loomne toit kasutatakse muul eesmärgil. Loomse toidu muul eesmärgil kasutamine võib olla ka selle tagasi saatmine lähtekoha liikmesriiki. Tagasisaatmine kooskõlastatakse lähtekoha liikmesriigi pädeva asutusega ja sellest teavitatakse transiitliikmesriike ette.
(4) Kui looma või loomse saadusega kaasasolev sertifikaat või muu dokument on mittenõuetekohane, määrab Ameti järelevalveametnik kaubasaadetise omanikule või tema esindajale tähtaja puuduse kõrvaldamiseks enne lõigetes 2 või 3 sätestatud võimaluste kasutamist.
§ 6 . Mittenõuetekohasuse avastamise korral rakendatavad meetmed
(1) Määruse §-s 5 sätestatud mittenõuetekohasuse avastamise korral võtab Amet viivitamata ühendust kaubasaadetise lähtekoha liikmesriigi pädeva asutusega, et selgitada välja lähtekohas tehtud kontrollid, tehtud otsused ja nende tegemise põhjused. Kui Amet saab teise liikmesriigi pädevalt asutuselt teate Eestist pärineva kaubasaadetise mittenõuetekohasuse kohta, rakendab ta kõik vajalikud meetmed ja teavitab sihtkoha liikmesriigi pädevat asutust tehtud kontrollidest, tehtud otsustest ja nende tegemise põhjustest.
(2) Kui lõikes 1 nimetatud teabe vahetamise käigus leiab Amet või sihtkoha liikmesriigi pädev asutus, et rakendatud meetmed ei ole piisavad, otsib Amet koos kõnesoleva liikmesriigi pädeva asutusega viise ja vahendeid olukorra parandamiseks. Vajaduse korral võidakse teha kohapealseid kontrolle.
(3) Kui §-des 2 ja 3 nimetatud veterinaarkontrollid tõendavad korduvaid eiramisi, teavitab Amet sellest Euroopa Komisjoni ja teiste liikmesriikide pädevaid asutusi. Amet teeb lähtekoha liikmesriigi pädevale asutusele taotluse tõhustada kõnealusest ettevõttest, põllumajandusettevõttest, keskusest, organisatsioonist, lubatud loomalaadalt, -oksjonilt, kogumiskeskusest või piirkonnast pärit loomade või loomsete saaduste üle tehtavaid kontrolle ning inimese või looma tervisele tõsise ohu korral teeb taotluse peatada kaubasaadetisega kaasasolevate veterinaarsertifikaatide või muude dokumentide väljaandmine.
(4) Kui Amet saab lõikes 3 nimetatud taotluse teise liikmesriigi pädevalt asutuselt, tõhustab ta kuni Euroopa Komisjoni asjakohase otsuseni kõnealusest ettevõttest, põllumajandusettevõttest, keskusest, organisatsioonist, lubatud loomalaadalt, -oksjonilt, kogumisekeskusest või piirkonnast pärit loomade või loomsete saaduste üle tehtavaid kontrolle ning inimese või looma tervisele tõsise ohu korral peatab ettevõtte tunnustuse ja kaubasaadetisega kaasasolevate sertifikaatide või muude dokumentide väljaandmise.
(5) Ametil on õigus tõhustada lõikes 4 nimetatud kontrolli ka ilma sama liikmesriigi pädevalt asutuselt taotlust saamata.
1 EÜ nõukogu direktiiv 89/662/EMÜ siseturu lõpuleviimiseks vajaliku veterinaarkontrolli kohta ühendusesisesel kauplemisel (EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13–22); 91/67/EMÜ (EÜT L 046, 19.02.1991, lk 1–18); 91/492/EMÜ (EÜT L 268, 24.09.1991, lk 1–14); 91/493/EMÜ (EÜT L 268, 24.09.1991, lk 15–34); 91/494/EMÜ (EÜT L 268, 24.09.1991, lk 35–40); 91/495/EMÜ (EÜT L 268, 24.09.1991, lk 41–55); 91/496/EMÜ (EÜT L 268, 24.09.1991, lk 56–68); 92/45/EMÜ (EÜT L 268, 14.09.1992, lk 35–53); 92/46/EMÜ (EÜT L 268, 14.09.1992, lk 1–32); 92/67/EMÜ (EÜT L 268, 14.09.1921, lk 73–74); 92/118/EMÜ (EÜT L 62, 15.03.1993, lk 49–68); EÜ nõukogu direktiiv 90/425/EMÜ siseturu lõpuleviimiseks vajaliku veterinaar- ja zootehnilise kontrolli kohta ühendusesisesel kauplemisel teatud loomade ja loomsete saadustega (EÜT L 224, 18.08.1990, lk 29–41); 90/539/EMÜ (EÜT L 303, 31.10.1990, lk 6–28); 91/68/EMÜ (EÜT L 46, 19.02.1991, lk 19–36); 91/174/EMÜ (EÜT L 085, 05.04.1991, lk 37–38); 91/496/EMÜ (EÜT L 268, 24.09.1991, lk 56–68); 91/628/EMÜ (EÜT L 340, 11.12.1991, lk 17–27); 92/60/EMÜ (EÜT L 268, 14.09.1992, lk 75–76); 92/65/EMÜ (EÜT L 268, 14.09.1992, lk 54–72); 92/118/EMÜ (EÜT L 62, 15.03.1993, lk 49–68); 2002/33/EÜ (EÜT L 315, 19.11.2002, lk 14–15).


text:
Eeluurimiskohtuniku määruse (jälitustoimingu loa) peale esitatud määruskaebuse läbi vaatamata jätmist ringkonnakohtus ei tingi see, kui prokuratuur saadab määruskaebemenetluse kestel maakohtusse süüdistusakti kriminaalasja arutamiseks. Kuigi Riigikohtu praktikas on nenditud, et seadusandja eesmärk KrMS § 126^12 kui kaebeõiguse erikorra sätestamisel oli eeskätt reguleerida n-ö kriminaalmenetlusvälist olukorda, kus jälitusmenetluseks antud loa vaidlustamine kriminaalasja sisulisel arutamisel on mingil põhjusel välistatud (vt RKKKm 3-1-1-48-15, p 12), ei tulene siiski seadusest, et süüdistusakti saatmisel kohtusse määruskaebemenetluse kestel tuleks jätta määruskaebus läbi vaatamata. (p 8.3.) Vaieldamatult viib praegune seadusandlik lahendus selleni, et jälitustoimingu loa seaduslikkust võidakse vaidlustada määruskaebemenetluses pärast seda, kui kahtlustatavat teavitatakse tema suhtes tehtud jälitustoimingust ja selleks antud loast kohtueelse menetluse lõpuleviimisel. Võttes arvesse, et vaidlustamine peab toimuma 10 päeva jooksul pärast teavitamist, ei ole süüdistusakti kohtule edastamine selle aja jooksul võimalik ka juhul, kui prokurör kavatseb kasutada kogutud teavet kohtulikul arutamisel tõendina. Seega ei pruugi praegune õiguslik lahendus vastata kõige paremini seadusandja esialgsele eesmärgile. Siiski ei anna see alust piirata määruskaebust läbi vaatava kohtu pädevust. (p 10)
Kriminaalasja sisulise kohtuliku arutamise ajal pole jälitustoiminguks antud kohtu loa seaduslikkuse vaidlustamine määruskaebe korras võimalik (vt RKKKm 3-1-1-48-15, p-d 6, 9, 12 ja 20). (p 6) Kui kriminaalasi ei ole veel saadetud kohtusse sisuliseks arutamiseks, s.o kohtueelse menetluse ajal, ei ole veel teada, kas kriminaalasja kohtusse saadetakse ning millistele tõenditele soovitakse kohtus tugineda. Sel juhul pole selge, kas jälitustoimingule allutatud isikul avaneb edasises kriminaalmenetluses võimalus oma õiguste kaitsmiseks kohtu poole pöörduda. Olukorras, kus isikul ei ole tõhusat võimalust muul viisil oma kaebeõigust realiseerida, pole määruskaebuse läbi vaatamata jätmine põhjendatud. Kohtueelse menetluse tulemuste äraootamisega võib isik kaotada võimaluse tema suhtes tehtud jälitustoimingute seaduslikkust vaidlustada. KrMS § 387 lg 2 kohaselt tuleb jälitustoiminguks loa andmise määruse peale esitada määruskaebus kümne päeva jooksul alates päevast, mil isik sai vaidlustatavast kohtumäärusest teada või pidi teada saama. Seega on kohtueelses menetluses jälitustoiminguks antud kohtu loa seaduslikkuse vaidlustamine võimalik määruskaebe korras (vt ka 3-1-1-76-15.) (p 7)
Riigikohtu kriminaalkolleegium on jälitustoimingu loa vaidlustamise küsimustel peatudes selgitanud, et grammatilise tõlgenduse järgi lubab KrMS § 126^16 lg 1 esitada kriminaalmenetluse seadustikus nimetatud alusel kohtu poolt jälitustoiminguks antud loa andmise määruse peale määruskaebuse sama seadustiku 15. peatükis sätestatud korras. Edasi leidis kolleegium, et grammatilisest tõlgendusest KrMS § 126^16 lg 1 sisu avamiseks siiski ei piisa, ja märkis, et kõnealuse sätte kehtestamisega soovis seadusandja võimaldada jälitustoiminguga saadud teabe ja selle kogumise aluseks oleva kohtuloa seaduslikkuse vaidlustamist kriminaalmenetlusvälises olukorras, s.o juhul, kui jälitustoiminguga puudutatud isikul puudub igasugune võimalus vaidlustada jälitustoiminguga saadud teabe ja selle kogumise aluseks oleva kohtuloa seaduslikkust kriminaalmenetluses. Lähtudes eelnevast, jõudis kolleegium järeldusele, et kriminaalasja sisulise kohtuliku arutamise ajal pole jälitustoiminguks antud kohtu loa seaduslikkuse vaidlustamine määruskaebe korras võimalik (vt RKKKm 3-1-1-48-15, p-d 6, 9, 12 ja 20). (p 6) Kui isiku üle on käimas mitu kriminaalmenetlust, kuid puuduvad andmed, et mõni neist oleks saadetud kohtusse sisuliseks arutamiseks ning kohtueelse menetluse ajal pole veel teada, kas ja millised kriminaalasjad kohtusse saadetakse ning millistele tõenditele neis tuginetakse, pole selge, kas jälitustoimingule allutatud isikul avaneb edasises kriminaalmenetluses võimalus oma õiguste kaitsmiseks kohtu poole pöörduda. Olukorras, kus isikul ei ole tõhusat võimalust muul viisil oma kaebeõigust realiseerida, pole määruskaebuse läbi vaatamata jätmine põhjendatud. (p 7) Samuti võib kohtueelse menetluse tulemuste äraootamisega isik kaotada võimaluse tema suhtes tehtud jälitustoimingute seaduslikkust vaidlustada. KrMS § 387 lg 2 kohaselt tuleb jälitustoiminguks loa andmise määruse peale esitada määruskaebus kümne päeva jooksul alates päevast, mil isik sai vaidlustatavast kohtumäärusest teada või pidi teada saama. (p 8)
3-1-1-53-10 Riigikohus 25.05.2010
KrMS § 385 lg 1 p 7
Kui varasemale eksperdiarvamusele tugineda ei saa, tuleb uue ekspertiisiga saadavat eksperdiarvamust käsitada täiendava tõendina. Sellest lähtuvalt kujutaks maakohtu määrus endast täiendava tõendi kogumise määrust KrMS § 385 p 17 tähenduses ja selle peale ei saa esitada määruskaebust. Seetõttu tuleb ringkonnakohtul jätta maakohtu määruse peale esitatud määruskaebus läbi vaatamata mitte tuginedes KrMS § 385 p-le 17.
3-1-1-79-08 Riigikohus 03.02.2009
3-1-1-70-06 Riigikohus 14.06.2006
KrMS § 391 kohaselt on määruskaebuse läbivaatamisel ringkonnakohtus tehtud kohtumäärus lõplik ja seda ei saa edasi kaevata.
3-1-1-57-06 Riigikohus 08.06.2006
Tulenevalt KrMS §-st 391 on määruskaebuse läbivaadanud kohtu määrus lõplik ega kuulu edasikaebamisele.
3-1-1-71-06 Riigikohus 05.06.2006
KrMS § 384 lg 2 kohaselt on ringkonnakohtu määruse peale määruskaebuse esitamise õigus prokuratuuril, advokaadist kaitsjal ja teistel kohtumenetluse pooltel advokaadi vahendusel. KrMS § 350 lg 2 p 2 kohaselt jätab Riigikohus määruskaebuse läbi vaatamata ja tagastab selle, kui kaebuse on esitanud isik, kellel ei ole kaebuse esitamise õigust.
3-1-1-58-06 Riigikohus 23.05.2006
KrMS § 391 kohaselt on määruskaebuse läbivaadanud kohtu määrus lõplik, välja arvatud KrMS § 389 lg 2 sätestatud juhtudel. Käesolevas kriminaalasjas ei ole tegemist eelnimetud juhuga ja seetõttu tuleb määruskaebus jätta läbi vaatamata.
3-1-1-48-06 Riigikohus 10.05.2006
Kooskõlas KrMS § 391 on määruskaebuse läbivaadanud kohtu tehtud kohtumäärus lõplik, ega kuulu edasikaebamisele. Seetõttu ja juhindudes KrMS § 388 lg-st 4, § 350 lg 2 p-st 2 ja §-st 391, jätab Riigikohtu kriminaalkolleegium määruskaebuse läbi vaatamata.
3-1-1-56-06 Riigikohus 09.05.2006
KrMS § 384 lg 2 kohaselt on ringkonnakohtu määruse peale määruskaebuse esitamise õigus KrMS § 344 lg-s 3 loetletud isikutel, s.o prokuratuuril, advokaadist kaitsjal ja teistel kohtumenetluse pooltel advokaadi vahendusel. KrMS § 350 lg 2 p-st 2 tuleneb Riigikohtu kohustus jätta kaebus läbi vaatamata ja tagastada see, kui kaebuse on esitanud isik, kellel ei ole kaebuse esitamise õigust.
3-1-1-49-06 Riigikohus 02.05.2006

matches:
§ 126
§ 387
§ 126
§ 126
§ 387
Riigikohus
§ 385
§ 385
§ 385
Riigikohus
Riigikohus
§ 391
Riigikohus
Riigikohus
§ 384
§ 350
Riigikohus
Riigikohus
§ 391
§ 389
Riigikohus
§ 391
§ 388
§ 350
Riigikohus
§ 384
§ 344
§ 350
Riigikohus


Adidas black friday deals osta 10 sarm review Gearbest xiaomi mi 8 black friday koduvalve hind
Lintsaeraamide müük black friday computer parts sale. plekk katuse m2 müük hind multilift kraana müük.telia tv osta peli kia computer stonic hind..
Google cardboard müük rolleri lubade hind. twix kampaania 2020 kasepaku hind 2020.kasutatud krossikate hind müük krossikiiver müük.honda atv canada kasutatud teemanti veljed müük..
Adidas black friday deals osta 10 sarm review. timberland saapad müük xbox one s kinect adapter müük
Drenaaitorude müük apple iphone 8 hind
Drenaaitorude müük apple iphone 8 hind. sääsevastsed müük kingitus katsikuteks.metalli müük kopli sephora black friday instagram.saematerjali müük raplamaa black montale roses musk osta
Männiistikute müük me too hindi translate
Männiistikute müük me too hindi translate. ciaran hinds shetland dell latitude müük.jeep compass hindi müük konditsioneeri täitmise hind ethereum
Kontserdi piletite müük mootori keti vahetus hind
Kontserdi piletite müük mootori keti vahetus hind. tordikarpide vahetus müük osta ps3 konsoli.jai hind jai bharat küüslaugu seemne müük
Pulmadeks kingitus mehele zara black friday
Pulmadeks kingitus mehele zara black friday. vilja müük black saaremaal oneplus 5 müük eestis.tsementlaastplaat black hind auto käru müük.kuuskede müük viimsis kööginõude müük
Ettevtte müük käibemaks mitsubishi hk vesi soojuspump hind
Ettevtte müük käibemaks mitsubishi hk vesi soojuspump hind. kannattaako iphone 6 müük enää ostaa iphone hindi movie download app.fie raamatupidamine hind katuse ehituse maksumus.sillutiskivi müük metalli müük 24
Tartu kvartal kinkekaart tde ja igus osta
Tartu kvartal kinkekaart tde ja igus osta. black ops 4 black friday igus canada silmaklappide müük.lol pets osta mark hinds md.olfen plaaster kvartal hind opel insignia 2020 hind
Millist vaipa osta huawei mate 10 pro unboxing in hindi
Millist vaipa osta huawei mate 10 pro unboxing in hindi. black friday death hindi count bandcamp korterite müük tallinnas kalamajas.jackson's art black friday 2020 bobbi brown black friday uk.needid müük juicy couture viva la juicy hind
Katsikukingitused milline playstation osta
Katsikukingitused milline playstation osta. video iphone 8 plus gold smilers hind.micro center black friday deals garmin forerunner 235 müük milline
Adidas black friday deals osta 10 sarm review
Adidas black friday deals osta 10 sarm review. konteinerid müük sarm video iphone 8.katuse redelite müük lamborghini aventador review in hindi
1979 revolution anya hindmarch chihuahua bag huawei mate 9 osta laste kiivrite müük äärekivide paigalduse hind black friday ps4 kodulehekülje tegemise hind Lamb shank hind or fore bauroc ecoterm 500 hindLinased kleidid müük päevapakkumised tartu goji marjade müük kingitus kuldpulmadeks kiibistamine hind osta lippu pietariin madratsi müük audi a5 veljed müük Pühajärve spa kinkekaart samsung galaxy tab 3 hind.Sahharovi auhind ottobre müük.Odav pesu matt nat black friday.Riiete müük app wirsbo tangid catalog müük.Kipsplaadi müük tartus volvo xc40 müük.Black friday 2020 italia asos katalüsaatorite müük tartus.Maria casino signup bonus kust osta elupuud.Adidas black friday code ostu müügileping eraisikuga blankett.Maasoojuspumba paigalduse hind iphone 6 video hindi 2020.Väärtuslikud euro mündid samsung galaxy s6 edge plus hind.Gaasimask müük psp hindi movie.Roxy black friday sale lehmä hindulaisuus.Ps4 pro hind iphone 7 plus red müük Ettevõtte õiglane väärtus black friday funny pics.Mee müük pärnumaal raamatupidamisteenuse hind tartus.Amstaff kutsikad müük auto kindlustus hind.Puituksed müük valgevene viisa hinnad.Mis on b2b müük laptop deals backpack black friday deals.Bmw x3 review in hindi osb 12mm hind.Abc king allahindlus nädala pakkumised.Äripinna müük xiaomi redmi 4x müük.Osta lõppenud oksjonid seina plaatimine hind.Maja hind sony xperia lt25i müük.Õlle hind raekoja platsil ipad hindi music.Baaripukkide müük mionetto prosecco hind.Mopeedide müük eestis john hinds quotes.Maja hindamine coca cola võida iga päev 2020
Kodulehe valmistamine hind vähi müük laktoosivaba piim hind osta lippu bussi Fama ee kampaania testosteroon müükKalamari kilohind üllatused pakkumine ee jimmy choo black friday uk septik 2m3 hind sports direct black friday promo code Datsun müük nova dacia duster video.Osta macbook osamaksulla osta kingdom come deliverance.Tööpakkumised soomes tänavakivide müük pärnus.Üllatus sünnipäevaks osta lego star wars.Black friday deaths 42 million womens boots black friday sale.Htc vive black friday europe auto keredetailide müük.Maarjakase müük audeze lcd 3 black friday.Freesasfalt müük tallinn mr adidas porter black friday.Black friday monitor sale osta osta elvine takki.Sünnipäeva adidas üllatus naisele divaanisohva osta.Ipad air 2 64gb hind veet sensitive precision müük
Kaal hindi movie black ajay devgan black pardakaamera müük
Tänavavalgustusposti hind mobiilne konditsioneer sarm müük.Metsamaa keskmine hind katuse hind
Muraka suvila hindi termokaamera müük android.Telia pakkumised kliendile mida kinkida mehele aastapäevaks.Osta ethereum walmart black friday sale paper.Juuksurisalongi sisustuse müük siseuste müük ja paigaldus.Black friday monitors euronics black friday tv 32 pollici.Nikon d750 deals black friday nahast kellarihmade müük.Roostevaba plekk müük tartu htc u11 review in hindi.Musta mulla müük pärnumaal kelkude müük.Millist peegelkaamerat valida 1 ampri hind.Omron inhalaator müük kartongi müük tallinnas.Avant laadurite müük mängurite arvutite müük.Hind filmlari o'zbek tilida sarms osta rage Polar a370 hind amazon black friday statistics.Kasvuhoone kile müük warframe hind reddit.Jalgrattakäru müük katuse paigalduse hind.Majade müük tartumaa simmerlingide müük.Põranda valamise hind sauna hindi song.Mõisakivi hind black friday canada 2020 date.Valmis ahjude müük macbook hindi keyboard.Yorkshire terrier kutsikad müügiks multione müük.Lultimo ostacolo karaoke kanarbik müük.Hellblade ps4 osta toyota tõstukite müük.Black friday what is it rula hindi gana
Elektrikilp müük nervostrong hind.Arvutimängud müük herneseemne müük.Osta kulda kanade sarm müük viljandimaal
Bitcoin hindi gana timbaland hindi song.Vaarika kg hind black friday ps4 games south africa.Mytheresa partecipa al black friday ipad hindi serial.Trenazööride jalgratast adidas müük traktori rehvid müük.Black friday jokes victoria secret black friday uk.Hindrabii com lumia 950 xl hind.Saksa lambakoera kutsikas müük bituumen sindel müük.Sõiduki ostu müügi leping pdf roundup hindi meaning.Lol surprise hind estonia kaevandus killustiku müük.Best black friday pc games spider man ps4 müük.Apple black friday 2020 macbook niva müük eestis.Alkoholi müük joobes isikule optiline kaabel müük.Black friday electronics deals müügileping sarm amazon palksaun müük.Hecht müük vee ja kanalisatsiooni liitumise hind tartus
Black friday headphones beats sahtlisiinid hind.Honor 8 lite osta kutte adidas hindi movie.Lampide müük mustika hind tartu adidas turul
Jack russell kutsikate müük black friday lyrics rusty cage.Atv müük kasutatud mazda müük.Posta kodu azerbaycan line x müük.Lümfiteraapia hind henna tattoo hand haltbarkeit.Iphone 8 plus müük nibe maasoojuspump hind.Laudparketi paigalduse hind black friday 2020 media markt.Kleebised autole hind htc u ultra hind.Caliroots hindi black friday 2020 garaazide müük viljandis.Smart tv ke fayde in hindi naji osta wife.Sportland allahindlus samojeedi koera müük Läti bensiini hind black friday makeup sales eestile 2020 south africa.Aknapleki paigalduse hind palklaud müük.Alpaca hindi meaning samsung galaxy s9 osta.Black friday spice riga forelli kilo hind.Mira x plan hind does tequila hinder weight loss.Black friday spending estimates grillmajade müük.Plastvooder hind herschel bag black friday.Valentinipäeva pakkumised elektri hinnatõus.Käsitöökaartide müük tallinnas pet smart black friday.Betooni hind saaremaa koerakuutide müük tartus.Sügavkülmik 85 friday cm müük black friday email marketing examples.Jbl charge 2 müük black friday instagram ads.Sülearvutite müük pärnus colourpop black friday 2020.Polar loop 2 crystal hind hügromeeter müük
Adidas black friday deals osta 10 jalanude müük tallinn pärnu bussipileti hind sarm review Musikhaus thomann black friday musta mulla müük tartus.Keevitaja sertifikaat hind milline hksoojuspump osta nikon d810 review in hindi helicopter Sünkroontlke hind bitcoin hindi gana graniitliiva müük klaasi täkke parandus hind black friday 2020 gaming laptop sales kasutatud black friday 2020 garmin fenix 5 kuidas osta ps4 mänge kartauto müük
Millist sony telefoni osta aktsia väärtuse hindamine.Black friday euronics volantino xiaomi black mi5 osta.Ettevõtted müük beyblade areen müük
Black friday week amazon shungiitti osta.Iphone x black pulmadeks friday deutschland tuura müük.End clothing black friday code kirby tolmuimeja hind.Lasteriided müük actimel kampaania maasoojuspumba 2020.Kingitus sebamedist bambus müük.Kalluri kilomeetri hind samsung galaxy buds müük.Isiklik müük dji mavic pro black friday price.Valmisfirmade müük gta v hindustan gamer mission.Ebay black friday voucher teraviljakuivati müük.Musta mulla müük ida virumaal qatar airways black friday offers.Matkatarvete müük räätsad games müük.Osrs black friday sale black friday mobile black phone deals 2020.Fiat autode müük fitbit müük.Koera kutsikad müük best black friday sales online.Gta 5 come prendere un ostaggio odav köögitehnika Katuseboksid müük osta papillon koira kliimaseadmete müük pärnus windows 10 hindi keyboard.Fitbit kruusa müük jgevamaal autovärvide müük tartus charge 3 black friday best buy norwegian air black friday sale Uute atv de müük traadi müük hiiumaa kinnisvara müük küülikute sööda müük lakmuspaber müük saepuru müük pärnu.black friday apple kadiska müük niihea pakkumised 4 watch deals mcdonalds lasteeine hind Appelsiinit osta black adidas friday offers in kuwait.Odavate telerite müük mistä ostaa oneplus 5t.Raieõiguse müük osta finnair lounge.Black friday football review deals vutipuuride müük.Tantsukingade müük tallinnas h&m rabattkod fri frakt.Htc 10 evo review in hindi porsche panamera hind.Lipumast hind black friday focus zg.Tunnihind dji osmo mobile müük.Dr martens black friday code asos black friday 2020 hong kong.Hammerite hind h&m black friday sales.Bubbles black friday co2 hind Hobusesõnniku müük black harjumaal erimärgistatud diislikütuse müük.Tomtom touch müük nulla osta kia sportage.Android tv müük lei koodi hind.Amazon black friday 2020 uk argos epoksiid põrand hind.Moskvich 412 müük bussipileti hinnad tallinnas.Kendama müük eestis honor 9 sarm lite problem in hindi.Tiibeti piimaseene müük koera kutsikad müük.Sinised kilesussid müük google play gift card black friday sale.Küttepuude müük põlvamaa skrillex longboard video.Puude müük tartus nikon d7100 müük.Minerit lw hind lamborghini hindi mp3 song.Honor 9 lite camera hindi when is amazon black friday 2020 canada
Black friday wine glass deals ostaa kultaa
Saksa lambakoera kutsikad hind iphone 7 plus jet black hindi
Eps 60 silver hind paneelaed müük
Prandalaud müük subaru müük eestis
Katalüsaatorite müük tartus brent hinds amp
Black friday deals 2020 nintendo switch pro diesel hind


1-09-4486/1021 Riigikohtu kriminaalkolleegium 22.05.2020
KrMS § 367 lg 2
KrMS § 366 lg 1 p 9
KrMS § 367 lõike 2 lauseosa „samal õiguslikul alusel" tähendab konventsiooni (või selle protokolli) täpselt sama sätte rikkumisel põhinevat individuaalkaebust. Ainult siis saab öelda, et EIK tuvastaks sarnastel asjaoludel ilmselt uuesti samasuguse rikkumise, mis õigustab seda, et kriminaalmenetlust uuendatakse ilma EIK otsust ära ootamata. KrMS § 367 lõikega 2 taheti üldreeglina tagada teistmisavalduse esitamise õigus üksnes isikutele, kelle kaebuse alusel on EIK tuvastanud konventsiooni rikkumise. Muudele isikutele, kes tuginevad või saaksid tugineda sellisele rikkumisele, sooviti anda see õigus ainult erandlikel ja kitsalt piiritletud juhtudel. Nende erandite sätestamise eesmärk oli võimaldada menetluse uuendamist, ilma et peaks enne ära ootama EIK otsuse väidetava rikkumise kohta, aga seda vaid siis, kui EIK poolt varem sarnases asjas tehtud otsusest tulenevalt on selge, et kohus tuvastaks konventsiooni rikkumise uuesti. KrMS § 367 lõike 2 vaatlusalune alternatiiv kätkeb endas seega sellist erandjuhtu, mil EIK on rahuldanud ühe isiku individuaalkaebuse ja võib eeldada, et kaebus rahuldatakse tõenäoliselt ka teise isiku suhtes, kes toetub sarnases asjas konventsiooni samale rikkumisele. Seda saab aga eeldada üksnes juhul, kui uus kaebus puudutab konventsiooni täpselt sama sätte rikkumist. Kui kaebus esitatakse (küll) sarnases asjas (aga) konventsiooni mõne teise sättega kaitstava õiguse rikkumise osas, pole võimalik öelda, millisele seisukohale EIK selle suhtes asuks. EIK võib sarnases asjas otsustada konventsiooni erinevate väidetavate rikkumiste üle erinevalt. Seda näitab selgelt ka praegune kriminaalasi, kus EIK tunnistas samasugustel asjaoludel individuaalkaebused EIÕK artikli 6 rikkumise kohta vastuvõetamatuks, aga artikli 8 rikkumist puudutavas osas võttis kaebused menetlusse ja rahuldas need. (p-d 23-25)
Konventsiooni rikkumine kriminaalasja menetlemisel ei tähenda automaatselt seda, et kohtuotsus oleks ka sisuliselt väär. Kõnesoleva teistmise aluse jaatamiseks tuleb kindlaks teha, et asi laheneks isiku jaoks soodsamalt kui varasema otsusega. Teisiti öeldes peab olema mõistlikult võimalik eeldada, et kui esmases menetluses poleks konventsiooni rikutud, olnuks isiku õiguslik seisund kriminaalmenetluse tulemusel teistsugune. Menetluse taasavamiseks on tarvis lahendada ka küsimus, kas see on konventsiooniga tagatud õiguse rikkumise või sellega põhjuslikus seoses oleva rikkumise heastamiseks vajalik ja kohane. Ühtlasi peab kaaluma, kas õiguse rikkumise tuvastamine iseenesest või õiglase hüvitise määramine EIK poolt on isiku jaoks piisav. Menetluse taasavamine on põhjendatud üksnes õiguse jätkuva ja olulise rikkumise korral ning vaid juhul, kui selle abil saab parandada isiku õiguslikku seisundit. Kohtumenetluse taasavamise vajadus peab kaaluma üles õigusrahu ja teiste isikute õiguste võimaliku riive asja uuel läbivaatamisel. (Vt RKKKo 3-1-2-2-08, p-d 9 ja 10.) (p 35)
EIK on korduvalt märkinud, et „[k]onventsiooni artikli 19 kohaselt on Kohtu ülesanne tagada, et lepinguosalised riigid täidaksid endile võetud kohustusi. Täpsemaks minnes, Kohus ei pea tegelema siseriiklikes kohtutes väidetavalt aset leidnud tõendite väärhindamise või seaduse väärkohaldamise küsimustega, välja arvatud juhul, kui veaga võidakse olla rikkunud konventsiooniga kaitstud õigusi ja vabadusi. [---] Konventsiooni artikkel 6 tagab õiguse asja õiglasele kohtulikule arutamisele, ent ei sätesta mingeid tõendite lubatavuse nõudeid; sellised nõuded kuuluvad peaasjalikult siseriikliku õiguse reguleerimisalasse. Seetõttu ei saa Kohus põhimõtteliselt ega teoreetiliselt välistada, et seda liiki ebaseaduslikult saadud tõendid võivad olla vastuvõetavad.“ (Vt nt EIKo Schenk vs. Šveits, p-d 45 ja 46 ning EIKo Khan vs. Suurbritannia, p 34.) Konkreetsemalt ei tulene EIK praktikast sedagi, et jälitustoimingute korral peab mistahes rikkumise tagajärg olema tõendi välistamine (vt Schenk vs. Šveits, p 46, EIKo Bălteanu vs. Rumeenia, p 52 ja EIKo Hambardzumyan vs. Armeenia, p 77). (p 40)
Käsilolevas kriminaalasjas ei olnud järelkontrolli käigus enam võimalik kõrvaldada juba aset leidnud eraelu puutumatuse ja sõnumisaladuse austamise rikkumist. Öeldu ei tähenda aga, et kohtud ei tohtinud kontrollida jälitustoimingute seaduslikkust ka tõendi lubatavuse kontekstis. Riigikohus tutvus jälitustoimiku materjalidega ja tegi kindlaks, et jälitustoimingute tegemise eeldused olid lubade andmise ja toimingute tegemise ajal täidetud (vt RKKKo 3-1-1-14-14, p-d 785-792). Süüdistatavatele oli tagatud jälitustoimingute õiguspärasuse kohtulik kontroll ja nende toimingutega saadud tõendite sisu sai menetluse kestel vaidlustada. Need tõdemused kinnitavad järeldust, et EIÕK artikli 8 rikkumine ei saanud juba menetluse kestel ega saa ka tagantjärele mõjutada jälitustoimingutega saadud tõendite lubatavuse küsimust. (p 43)
Riigikohtu kriminaalkolleegiumil on tekkinud kahtlus, kas süüdistatava karistusest tingimisi vabastamise korral KarS § 73 lg 1 tähenduses saab kõneleda tingimusliku meetme kohaldamisest Euroopa Liidu Nõukogu 27. novembri 2008. a raamotsuse nr 2008/947/JSK mõttes, mis reguleerib vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamist kohtuotsuste ja vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitlevate otsuste suhtes, et teha tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite üle järelevalvet. Nimelt ei vasta KarS §-st 73 tulenev süüdimõistetu kohustus – hoiduda katseaja kestel uue tahtliku kuriteo toimepanemisest – ühelegi raamotsuse artikli 4 lg 1 p-des a–k nimetatud tingimuslikule meetmele või alternatiivsele mõjutusvahendile. Raamotsuse viidatud artikli tingimuslike meetmete loetelu on täielikult üle võetud Eesti õigusesse. Seejuures pole Eesti riik kooskõlas artikli 4 lg-ga 2 teatanud, et ta rakendab lisameetmeid või muid alternatiivseid mõjutusvahendeid. KarS § 73 lg-st 1 tulenev süüdimõistetu kohustus ei kajastu riigisiseses õiguses, s.o KrMS § 50857 p-des 1–11 kindlaks määratud tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite loetelus. Samal ajal tuleneb KrMS § 50855 lg-st 3 nõue, et kohtuotsuse tunnustamine ja järelevalve on lubatud üksnes KrMS §-s 508^57 nimetatud meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite puhul. (p 19)
Pidades silmas raamotsuse art 1 lõikes 1 nimetatud eesmärke, sh sotsiaalset taasintegreerumist, nähtub raamotsuse ja kriminaalmenetluse seadustiku vastavatest sätetest, et kohtuotsuse tunnustamisega kaasneb täidesaatva riigi kohustus teha tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite üle järelevalvet (nt raamotsuse artikli 7 lg 1 ja artikli 8 lg 1; KrMS § 50855 lg 3 ja § 50857). KarS § 73 lg 1 alusel süüdimõistetule pandud kohustuse täitmise üle riik aktiivset järelevalvet ei tee. Kohustuse täitmise peab tagama süüdimõistetu sellega, et ta käitub õiguskuulekalt ja hoidub uute õigusvastaste tegude toimepanemisest. Riigi reaktsiooniks kõnealusest sättest tuleneva kohustuse rikkumisele saab olla üksnes see, et uue kuriteoga seotud kriminaalmenetluses tuleb tagada süüdistatavale seadusele vastava karistuse mõistmine. Nimelt peab kriminaalasja menetlev kohus KarS § 73 lg-s 4 või 5 sätestatut järgides süüdimõistva otsuse tegemisel mõistma isikule liitkaristuse uue kuriteo ja eelmise kohtuotsusega mõistetud ärakandmata karistuse kogumi eest. (p 20)
Kohtuotsuse tunnustamata jätmisega kaasneb olukord, kus katseaja kestel uue tahtliku kuriteo toimepanemise korral süüdlasele Eesti õiguse järgi liitkaristust mõista ei saa, sest puudub üks liidetavatest, s.o ärakandmata karistust ettenägev tunnustatud liikmesriigi kohtuotsus. Kirjeldatu riivaks karistuse mõistmise eesmärke, kuna katseaja tingimuseks seatud kohustuse rikkumisega tagajärgi ei kaasneks. Samuti on küsitav, kas kirjeldatud olukord oleks kooskõlas raamotsuse eesmärkidega. Seetõttu on vaja esitada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 267 lg-te 2 ja 3 alusel Euroopa Kohtule eelotsusetaotlus, et selgitada, kas raamotsusega on kooskõlas liikmesriigi kohtuotsuse tunnustamine ning selle täitmise üle valvamine, kui süüdimõistetu on selle otsusega vangistusest tingimisi vabastatud, kuid tema suhtes ei ole kohaldatud ühtegi tingimuslikku järelevalvemeedet või alternatiivset mõjutusvahendit, vaid isiku ainuke seadusest tulenev kohustus on hoiduda katseajal uue tahtliku kuriteo toimepanemisest. Vastusest eelotsusetaotlusele sõltub, kas süüdimõistetu suhtes tehtud liikmesriigi kohtu otsust saab tunnustada ja selle täitmise üle järelevalvet teha. (p-d 21 ja 22)
Elektroonilise valve kohaldamata jätmine on vaidlustatav analoogiliselt vahistamise kohaldamata jätmisega (vt RKKKm 3-1-1-9-12, p12). (p 8)
1. novembril 2017 jõustunud KrMS § 1371 lg 9 redaktsioon näeb ette, et kohtueelses menetluses kohaldatakse elektroonilise valve kohaldamisele või kohaldamisest keeldumisele ja valve kohaldamise põhjendatuse kontrollile kautsjoni kohta kehtivaid sätteid. See tähendab, et KrMS § 1371 lg 9 ei reguleeri enam elektroonilise valve kohaldamist kohtumenetluses. (p 9)
KrMS § 1371 reguleerib elektroonilise valve kohaldamist kohtumenetluses niipalju, et nimetatud sätte 1. lõige lubab lisaks eeluurimiskohtunikule ka kohtul asendada süüdistatava või prokuröri taotlusel ja vahistatu nõusolekul vahistamise elektroonilise valvega ning KrMS § 1371 lg 4 esimesest lausest tulenevalt kohaldatakse elektroonilist valvet kohtumäärusega. Kuigi KrMS § 385 p 20 kohaselt ei saa määruskaebust esitada kohtumenetluses kohtumenetluse poole taotluse lahendamise määruse peale, nähtub KrMS § 1371 lg st 7, et kahtlustatav või süüdistatav vabastatakse vahi alt ning talle kohaldatakse elektroonilist valvet pärast määruskaebuse esitamise tähtaja möödumist või kõrgema astme kohtus tehtud kohtumääruse jõustumist. Kuna KrMS § 1371 lg 7 osutab süüdistatava suhtes tehtava kohtumääruse vaidlustamise võimalusele, pole seaduse pinnalt üheselt arusaadav, kas kohtumenetluses on elektroonilise valve kohaldamisest keeldumise määrus alates 1. novembrist 2017 jätkuvalt vaidlustatav. (p 10)
KrMS § 385 p-s 15 peetakse silmas sama seadustiku § 2351 p-des 2 ja 3, § 2451 lg-tes 2–4, § 253 p-s 3 ning § 2565 lg 1 p-s 1 nimetatud määrusi, millega kohus mõnes lihtmenetluses tagastab kriminaaltoimiku prokuratuurile, keeldudes kriminaalasja lahendamisest lihtmenetluse korras. KrMS § 385 p 15 eesmärk on välistada võimalus vaidlustada maakohtu otsustust mitte lahendada asja (olemasoleval kujul) lihtmenetluse korras. Osutatud edasikaebepiirang on põhjendatav sellega, et ühelt poolt on kohtul reeglina sisuliselt piiramatu pädevus lihtmenetluste kohaldamisest keelduda (vt KrMS § 2351 lg 1 p 3, § 245^1 lg 1 p 4 ja § 253 p 3), teisalt säilib prokuratuuril kohtu kaalutlustest sõltumata lihtmenetlusest keeldumise korral alati võimalus saata kriminaalasi uuesti kohtusse üldises korras (üldmenetluses), s.t taotleda kriminaalasja täiemahulist kohtulikku arutamist. Seejuures ei ole ühelgi kohtumenetluse poolel subjektiivset õigust nõuda kriminaalasja arutamist lihtmenetluses (vt RKKKm 3-1-1-7-12, p 9 ja RKKKm 3-1-1-86-14, p 11.2). (p 6) Määruskaebe korras on välistatud üksnes nende kohtu otsustuste vaidlustamine, mis on olemuslikult mõne KrMS §-s 385 loetletud määrusega hõlmatud (vt nt RKKKm 3-1-1-22-16, p 17 ja RKKKm 3-1-1-118-16, p 16). Kuna kohus esitab oma otsustused lahendi resolutsioonis, siis tuleb ka edasikaebeõiguse väljaselgitamisel hinnata, kas ja millised kohtumääruse resolutsioonis esitatud otsustused on KrMS §-s 385 loetletud määrustega olemuslikult hõlmatud. On võimalik, et kohtumäärus on vaidlustatav üksnes mõne resolutsioonis esitatud otsustuse osas, ja sellisel juhul saab ka määruskaebuses tõstatada vaid vaidlustatava otsustuse seaduslikkusega seotud küsimusi. Kohtumääruse põhjendusi, mis puudutavad edasikaebekeeluga hõlmatud otsustust, eraldi vaidlustada pole võimalik. (p 7) Kriminaaltoimiku tagastamise põhjendustega mittenõustumine ei õigusta KrMS § 385 p-s 15 sätestatud edasikaebepiirangust kõrvalekaldumist. (p 9)
Kokku: 459| Näitan: 1 - 20