text:
Kuma uudiste ajaveeb: märts 2003
Türi Muusikakooli direktor Silja Aavik rääkis Kuma Uudistele, et vanusegrupis kuni 12 aastat sai esimese koha aldi erialal Kerdo Riismaa.
13.-14. aastaste vanusegrupis tuli saksofoni erialal teisele kohale Keio Vutt, klarneti erialal sai kolmanda koha Martin Lints, flöödi erialal saavutas komanda koha Mari Meentalo.
Kesk-Eesti regioonist said auhinnalisi kohti veel Rapla Muusikakool ja Märjamaa Kunsti- ja Muusikakool.
Üleriigilise konkursi lōppkontsert toimub Tallinnas, Mustpeade Majas tuleval pühapäeval. Esinevad esikohtadele tulnud mängijad ja kōikidele auhinnalistele kohtadele tulnud ōpilastele kingitakse nimelised karikad.
Postitas Riina, kell 14:49
Jaanus Karu võitis Eesti Meistrivõistlustel jõutõstmises viienda koha
Atleetika-ja poksiklubi “Anton” liige, Jaanus Karu, võitis laupäeval Tallinnas toimunud Eesti Meistrivõistlustel jõutõstmises täiskasvanutele kehakaalus kuni 82,5 kg viienda koha.
17aastane Jaanus Karu pääses täiskasvanute võistlustele tänu kaks nädalat tagasi võidetud Eesti meistritiitlile noorte vanuseklassis Kõrvekülas.
Karu parandas enda nimel olevaid rekordeid viiel korral. Alade kogusummas, kükkimises, selili surumises ja jõutõmbes, tegi see 490kg.
Postitas Riina, kell 14:44
Suhteid klaarinud meeste tüli lõppes pussitamisega
Oisu vallas Kärevere külas omavahelisi suhteid klaarinud meeste tüli lõppes pussitamisega.
Politseiprefektuuri pressiesindaja Jan Aasma teatel lõi purjus 37aastane Rein ööl vastu laupäeva südaöö paiku noaga selga 36aastasele Ülarile. Kannatanu vigastused polnud õnneks suured ja mees lubati pärast esmaabiandmist kodusele ravile.
Millest meeste tüli alguse sai ja miks läks nuga tüli lahendamisel käiku ei osanud Aasma veel öelda. Pressiesindaja sõnul alustas politsei juhtunu uurimiseks kriminaalmenetluse ning esialgu ei saa pussitamise üksikasju avaldada.
Politsei kahtlustab Gümnaasiumile pommiähvarduse tegemises 14aastast tüdrukut
Türi Gümnaasiumile esmaspäeva hommikul pommiähvarduse tegemises kahtlustab politsei 14aastast Reelikat, kellel lasub kahtlus ka nelja varasema sel aastal Järvamaal toimunud pommiähvarduse tegemises.
Järva Politseiprefektuuri pressiesindaja Jan Aasma selgitas Kuma uudistele, et hommikul kell 7.59 Järvamaa Häirekeskusele tehtud ähvarduskõne tuli Ambla vallakeskuses asuvast telefoniautomaadist. Aasma lisas, et esimene kahtlus langes Reelikale seetõttu, kuna tüdruk elab Amblas ja on sealt ka varem neljal korral pommiähvardusi teinud. Esimesed kaks ähvardust tegi tüdruk Tartu Ülikooli Türi Kolledžile ja Türi Kaubamajale. Seejärel ähvardas ta vaid paaripäevase vahega kahel korral Paide Maksimarketit.
Järvamaa Häirekeskuse päästekorraldajad rääkisid Kuma uudistele, et nooruke tüdruk helistas hommikul hädaabinumbril 112 ja lausus, et Türi Gümnaasiumis on pomm.
Sündmuskohal käinud Türi päästekomando, operatiivkorrapidaja, politsei ja Kose eridemineerijad Gümnaasiumist ühtegi lõhkekeha ei leidnud.
Operatiivkorrapidaja Margo Tammepõld rääkis Kuma uudistele, et õpilaste ja õpetajate evakueerimine kulges rahulikult ja ilma paanikata ning keegi viga ei saanud. Tammepõllu sõnul lubas direktor pärast pommiteate saamist kõik õpilased koju kuna õppetöö oli nii ehk teisiti häiritud.
Politsei alustas juhtunu uurimiseks kriminaalmenetluse ning Reelika võetakse kahtlusalusena vahi alla.
Postitas Meelis Välimäe, kell 11:21
Türi Gümnaasiumile tehti esmaspäeva hommikul pommiähvardus. Järvamaa Häirekeskus sai pommist teate kell 7.59. Sündmuskohale saadeti nii Türi päästekomando kui ka operatiivkorrapidaja. Häirekeskuse päästekorraldajate sõnul helistas üks tüdruk hädaabinumbril 112 ja teatas, et Türi Gümnaasiumis on pomm. Lisaks päästeteenistusele sõitsid sündmuskohale kolme politseiautoga ka korravalvurid, et evakueerida koolist kõik inimesed ja hoida huvilised koolimajast eemal. Mõni minut pärast kella kaheksat kinnitas kooli direktor Kuma uudistele, et õppetöö algas rahulikult ja pommiähvardusest ei teatud siis veel midagi.
Kell 8.20 alustati õpilaste ja õpetajate evakueerimist.
Postitas Meelis Välimäe, kell 08:29
Järva Maakohus nõuab allilmategelase Andres Mardo tapmise uut eeluurimist. Kohtunik Raivo Einula ütles, et kohus ei nõustunud Mardo Tapmisele antud õigusliku hinnanguga.
Ehkki reedel pidi kohus juba otsuse avalikustama, kuulutati istung hoopis kinniseks, kuna kohus leidis uurimises olulisi vigu.
Protsessi käigus tunnistasid süüalused Toivo Muuga end süüdi tahtlikus tapmises ja Heldur Jaagumann tapmisele kaasaaitamises. Keskkriminaalpolitsei esitas Raivo Rudile süüdistuse mõrvaplaanist mitteteatamises ja vara tahtliku hävitamise organiseerimises. Rudi süüd ei tunnistanud. Vara tahtlikus hävitamises said süüdistuse ka Toivo Muuga ja Heldur Jaagumann.
Keskkriminaalpolitsei süüdistuse järgi tulistas Muuga mullu kevadel Mardot registreerimata revolvrist ning lõi teda korduvalt noaga. Seejärel viskasid mehed Mardo surnukeha Kolu külas Lintsi jõkke.
Keskkriminaalpolitsei tuvastas, et Muuga ja Jaagumanni mõrvaplaanist teadis ka Türil tegutsenud turvafirma Swanto üks juhte Raivo Rudi, kuid jättis sellest politseile teatamata.
Postitas Meelis Välimäe, kell 13:50
Väätsa vald jäi tänasel istungil ilma ka volikogu esimehest
Kui kaks nädalat tagasi avaldati umbusaldust vallavanem Aivo Toomistule, siis täna astus umbusaldusavaldust ennetades ametist tagasi ka volikogu juht Jüri Hiimäe.
Volikogu ei jõudnud tänasel istungil ka otsuseni kinnitada vallavanemaks sellele kohale esitatud Kaido Männilaan. Vallavanema leidmiseks otsustati hoopis korraldada välja üleriigiline konkurss.
Volikogu istung oli pingeline ja algas see sanktsioneeritud meeleavaldusega, kus paarikümne politseiniku silme all nõudsid valla noored Aivo Toomistu ametisseennistamist.
Volikogu otsustas istungil, et Toomistu ei saa kohale naasta, ehkki nõnda mõned vallaelanikud tänaseks esitatud eelnõus soovisid. Volikogu tõdes häälteenamusega, et vallavanema ametissenimetamine on siiski juba sügisestel valimistel volinike kätte usaldatud.
Vallavanemakandidaadid, ilmselt ka kandidaat volikogu esimehe kohale saab selgeks aprilli lõpus toimuval volikogu istungil.
Väätsa volikogu arutab täna Aivo Toomistu umbusaldamise otsuse tühistamist
Väätsa volikogu arutab tänasel istungil 25 väätsalase esitatud eelnõu tühistada vallavanem Aivo Toomistu umbusaldamise otsus.
Tänasel istungil otsustab volikogu, kas elanike ettepanek võetakse arutlusele või mitte. Eelnõu esitajate arv moodustab ligikaudu 2% Väätsa valla hääleõiguslikest inimestest, seega peab volikogu vastavalt seadustele uuesti vallavanema umbusaldamist arutama.
Väätsa volikogu tagandas keskerakondlase Toomistu vallavanema kohalt 13. märtsil volikogu erakorralisel istungil. Umbusalduse poolt hääletas seitse ja vastu oli neli liiget. Umbusalduse peamine põhjus oli asjaolu, et vallavanem Aivo Toomistu valetas mullu detsembrikuu istungil volikogus sünni- ja matusetoetuse arutelul vallavalitsuse seisukoha kohta.
Tänasel istungil plaanib volikogu ametisse nimetada uue vallavanema, seni on ainus teadaolev kandidaat vallavanema kohale praegune Türi abivallavanem Kaido Männilaan.
Volikogu päevakorras on ka umbusaldus volikogu esimehe Jüri Hiiemäe vastu. Enne volikogu istungit toimub ka pikett eksvallavanem Aivo Toomistu toetuseks.
Väätsa võimutüli teeb keerulisemaks ka artikkel tänases Järva Teatajas. Väätsa vallavalitsuse endine töötaja süüdistab lehes kogu vallavalitsust eesotsas vallavanemaga abiraha varastamises.
Istung algab kell kaks Väätsa vallamajas.
Postitas Rauno Veri, kell 12:02
Maakonna noored selgitavad Paides meediaviktoriini “Meediamull” võitja
Paide Gümnaasiumis toimub täna maakondliku mälumängu “Meediamull” lõppvoor. Vastatakse Paide Gümnaasiumi, Järva Teataja ja Kuma Raadio koostatud küsimustele. Mängu eesmärk on äratada noortes huvi meedia vastu.
Järvamaa koolinoorte meediaviktoriinil on juba jõudu proovinud 12. ja 11.klassid, täna selgitab 10. klasside võistlus üldvõitja. Seniste tulemuste põhjal juhib võistlust Paide Gümnaasium.
Postitas Rauno Veri, kell 10:40
Türi vallas Änari küla lähistel süttis kolmapäeva pärastlõunal elumaja ja selle kõrval asunud abihoone. Järvamaa häirekeskus sai tulekahjuteate kell 15.07 ja sündmuskohale saadeti nii Türi kui ka Paide päästemeeskonnad.
Operatiivkorrapidaja Toomas Metsaots rääkis Kuma uudistele, et vana talumaja ja selle kõrvalhoone hävisid täielikult. Metsaotsa sõnul olid majad tuletõrjujate kohale jõudes üleni leekides ja midagi päästa enam ei õnnestunud.
Päästetöötajate andmetel oli talukoht maha jäetud ja inimesi majas ei elanud. Esialgsetel andmetel pole inimesed tuleõnnetuses viga saanud. Kuidas tuli alguse sai pole veel teada.
Postitas Meelis Välimäe, kell 16:39
Paide Linnalehel ilmub sajas number
Paide Linnalehel ilmub kolmapäeval sajas number. Ajalehte on Paides välja antud rohkem kui 100 aastat - esimene Paide Teataja ilmus 21.jaanuaril 1900.aastal ning oli tolleaegset võimu ja elanikke arvestades kolmes kohalikus keeles.
Tänase sajanda numbriga aga ei tähistata mitte ilmumisaastaid vaid praeguse ja tänapäevase Linnalehe järjekorranumbrit. Esimene tänapäevane Paide Linnaleht jõudis inimesteni 16.aprillil 1994.aastal. Esimesel lehenumbril kirjutas avaread tolleaegne linnapea Jaan Rõuk.
Linnasekretär Anne Aas meenutas, et linnalehe alguses püüti nii öelda "kamba peale" lehematerjali kokkupanemisega hakkama saada. Kuid ega see nii lihtne polnudki ja juba kolmandas numbris avaldati kuulutus toimetaja palkamiseks. Esimene Linnalehe toimetaja oli Aleksander Parman, hiljem tegi lehte Heli Suvi. Pikka aega abistas Linnalehe toimetamisel, küljendas ja trükkis Ülo Rood. Viimase aasta lehenumbrid trükitakse aktisaseltsi Kuma trükikojas, kus tehakse ka trükile eelnev kujundus- ja küljendustöö.
Aas lisas, et kuigi lehe väljanägemine ja sisu on aastatega muutunud, on linnalehe eesmärk ikka endine - teavitada linnakodanikke kõigest uuest ja olulisest.
Kuma kirjastuse abiga on juubelinumber lugejale üllatus ehk täna inimeste postkasti jõudev number on esimene värvitrükis Paide Linnaleht.
Paide Türi linnavõistluse elektroonilises noolemängus võitis Paide esindus
Esimese Paide-Türi linnavõistluse elektroonilises noolemängus võitis Paide esindus. Võistlustules oli mõlema linna 8 paremat noolekütti ja võistkonda pidi kuuluma vähemalt üks naine.
Linnavõistluse võitnud Paide võistkonda kuulusid Ly Menov, Raimond Antipov, Marko Karilaid, Igor Burd, Taivo Kivimäe, Indrek Kivimäe, Nikolai Harin ja Rein Link.
Auväärse teise koha saavutanud Türi võistkonna koosseisus mängisid Neeme Gross, Arvi Ott, Raivo Dede, Koit Hommik, Sven Näpping, Kalev Reinaste, Alo Allemann ja Angelika Künnapuu.
Kõige suurema panuse paidekate võidule andis Marko Karilaid, kes võitis 18-st mängust 15. Türi linna võistkonnas viskas parima tulemuse Sven Näpping, kes kahekümnest mängust võitis 14.
Postitas Meelis Välimäe, kell 13:33
Lõuna-Järvamaa noortedelegatsioon läheb vastukülaskäigule Västra Götalandi septembris.
Elvast pärit noor naine plaanib Türi vanast katlamajast noortekeskuse teha
Elvast pärit noor naine, Ille Raukas plaanib Türi kesklinnas tühjana seisvast vanast katlamajast noortekeskuse teha. Raukas tutvustas oma plaane teisipäeval linnavalitsuse istungil.
Ille Raukas selgitas Türile tulemise põhjusi sellega, et Türi on Eesti üks kaunim linn ja tänase seisuga puudub linna noortel võimalus oma vaba aega meelepäraselt sisustada. Raukas plaanib moodustada mittetulundusühingu ja sponsorite toel ning noorte endi kaasabiga noortekeskuse juba eeloleval suvel valmis ehitada. Tulevane noortekeskus on plaanis sisustada ekstreemspordiraja, piljardisaali, automängude toa ja paljude teiste noori huvitavate atraktsioonidega.
Raukas lisas, et tegu on suurt investeeringut nõudva projektiga ning hetkel käivad läbirääkimised võimalike sponsoritega. Projekti maksumust ei soovinud Raukas enne rahastajate leidmist avalikustada. Järgmise sammuna plaanib noor ettevõtja korraldada linna koolides küsitluse, et saada teada kuivõrd on noored ise valmis projektis kaasa lööma. Pärast rahastajatega kokku leppimist alustab ta läbirääkimisi ka linnavalitsusega.
Türi haridusjuht Ervin Jürisoo sõnul on Ille Raukase plaan linnavalitsuses igati tervitatav. Jürisoo lisas, et linnavalitsus on vana katlamaja üritanud korduvalt müüa, kuid seni ebaõnnestunult ning nüüd võib vana maja siiski lõpuks rakendust leida.
Postitas Meelis Välimäe, kell 16:30
Väätsa valla elanikud esitasid volikogule eelnõu tühistada vallavanema umbusaldamine
25 Väätsa valla elanikku esitasid volikogule eelnõu tühistada vallavanem Aivo Toomistu umbusaldamise otsus.
Väätsa asevallavanem Aino Ollino rääkis Kuma uudistele, et eelnõu on vallavalitsuse poolt volikogule edasi antud ja neljapäeva pärastlõunal tomuval volikogu istungil otsustatakse, kas elanike ettepanek võetakse arutlusele või mitte. Ollino lisas, et eelnõu esitajate arv moodustab ligikaudu 2% Väätsa valla hääleõiguslikest inimestest, seega peab volikogu vastavalt seadustele uuesti vallavanema umbusaldamist arutama. Neljapäevasel volikogu istungil plaanib volikogu ametisse nimetada uue vallavanema, teisipäevase seisuga on vallavanema kohale kandideerimas vaid praegune Türi abivallavanema Kaido Männilaan.
Väätsa valla volikogu tagandas keskerakondlasest Aivo Toomistu vallavanema kohalt 13. märtsil volikogu erakorralisel istungil. Umbusalduse poolt hääletas seitse ja vastu oli neli liiget.
Umbusalduse peamine põhjus oli asjaolu, et vallavanem Aivo Toomistu valetas volikogule. Mullu detsembrikuu istungil oli volikogus arutelul sünni- ja matusetoetuse määra eelnõu, mis vallavanema sõnul oli vallavalitsuses läbi arutatud. Volikogu revisjonikomisjoni kontrollist selgus aga, et vallavalitsus polnud eelnõud arutanud.
Järvamaa Bowlinguklubi seeriavõistluse Kevad 2003 teise etapi võitis Aimur Raudsepp
Veskisillal mängiti esmaspäeva õhtul bowlingu seeriavõistluse Kevad 2003 teine etapp. Kohal oli 17 mängijat.
Esimese koha saavutas Aimur Raudsepp, teisele kohale tuli Tarmo Gross ja kolmandale kohale Enn Ekstein. Neljanda koha saavutas Inara Ratnik, viienda Janek Tammoja ning kuues oli Priit Toomjõe.
Kahe esimese etapi kokkuvõttes on favoriit Enn Ekstein 49 punktiga ning 2.-3. kohta jagavad 32 punktiga Tarmo Gross ja Aimur Raudsepp.
Bowlingumängu kolmas etapp toimub Veskisillal tuleval teisipäevall.
Teisipäeva õhtul kell kuus on aga võimalik Paide restoranis kaasa elada PAIDE-TÜRI esimesele linnavõistlusele elektroonilises noolemängus, kus osalevad kummagi linna 8 parimat noolekütti.
Postitas Meelis Välimäe, kell 15:24
Järvamaa omavalitsuste juhid ja keskkonnaspetsialistid tutvuvad Läti jäätmekäitlusega
Järvamaa omavalitsuste juhid, volikogude liikmed ja keskkonnaspetsialistid sõitsid teisipäeva hommikul Lätti Valmiera rajooni, et tutvuda sealse jäätmehoolduskeskusega. Aktsiaseltsi Väätsa Prügila eestvedamisel kavandatakse Kesk-Eesti Jäätmehoolduskeskuse rajamist ning kogemuste saamise eesmärgil tutvutakse täna sarnase keskusega Põhja-Lätis.
Väätsa Prügila tegevjuht Aivar Lõhmuse sõnul on Põhja-Läti Jäätmehoolduskeskus hea näide omavalitsuste koostööst jäätmekäitlusel. Sealse nelja maakonna 82 omavalitsust otsustasid prügimajandust ühiselt korraldada ning selle tarvis asutati kohalik jäätmehoolduskeskus. Keskuse eesmärk on Lõhmuse sõnul täita omavalitsustele pandud jäätmekäitluse korraldamise kohustust. Piltlikult tähendab keskus seda, et kui mõne omavalitsuse elanik soovib teavet prügi ladustamise võimalustest, siis ei pea ta hakkama otsima abi kohalikust vallast või linnast vaid helistab keskusesse ja seal tegeletakse probleemiga edasi.
Lõhmus lisas, et Kesk-Eesti Jäätmehoolduskeskuse juriidilise asutamisega tahetakse valmis saada veel enne suvepuhkusi ning loodetavasti hõlma keskus endas lisaks Järvamaa omavalitsustele veel naabermaakondade valdu ja linnu. Kokku peaks Kesk-Eesti Jäätmehoolduskeskusega liituma ligikaudu 40 omavalitsust.
Keskkonnaminister Heikki Kranich kirjutas alla määrusele, millega keelatakse sel aastal Järvamaa jõgedel jõeforelli püüdmine.
Ministeeriumi kalavarude osakonna peaspetsialist Enno Kobakene selgitas Kuma uudistele, et mullusuvine põud tingis jõgedes madala veeseisu ja seetõttu vähenes kudekalade ja koelmute arv.
Ettepaneku püügikeelu osas tegi Eesti Loodushoiu Keskus, kes on NATURA projekti raames tegelenud Järvamaa veekogude uurimisega.
Kobakese sõnul mujal Eestis esialgu nii drastilisi piiranguid vastu võtta kavas pole. Suvel võib tulla suuremaid vähipüügipiiranguid, kuid kõik oleneb sellest, kuidas on veevaene talv üle elatud ja mis ettepaneku teadlased teevad.
"Järvamaa harrastuskalamehed peavad sel aastal olema eriti ettevaatlikud, et vältida jõeforelli sattumist õngekonksu otsa", rääkis Kobakene. "Parim lahendus oleks varuda kannatust, loobuda sel aastal kalapüügist Järvamaa jõgedel ja minna oma kalaõnne proovima teistesse Eesti piirkondadesse."
Paide Tehisjärvel selgitati Järvamaa ja Türi meistri jääaluses kalapüügis
Paide Tehisjärvel selgitasid veerandsada inimest Järvamaa ja Türi meistri jääaluses kalapüügis.
Järvamaa meistritiitli said erinevates vanuseklassides Jaanus Polli, Vallo Vinter, Ene Aosaar ja Leo Aas. Türi meistritiitli võitsid Jaanus Polli, Vitali Haritonov, Ene Aosaar ja Tõnu Allsaar.
Võistluse korraldaja Spordiklubi "Säinas" liige Theo Aasa rääkis Kuma uudistele, et võrreldes mulluse Türi järvel peetud võistlusega erilisi suuri kalu seekord järvest välja ei tõmmatud, kuid samas ei saa kalasaagi üle ka väga nuriseda. Võistlejate suhteliselt väikest arvu põhjendas Aasa sellega, paljud Järvamaa parimad kalamehed olid nädalavahetusel Pärnu lahel, kus jääaluse püügi harrastajaid ootavad suured ahvena varud.
Postitas Meelis Välimäe, kell 16:29
Koeru vallavanem Jaago Kuriks lisas, et midagi kindlat pole ühisplaneeringu osas veel otsustatud, kuid vähemalt vallavanemate soov on koostada iga valla üldplaneeringu kõrvale veel ka ühiseid huve paika panev dokument. Vallavanemad soovivad esmalt enda jaoks asja selgeks teha ning seejärel volikogudele eelnõu esitada. Juhul kui rahvasaadikud otsustavad ühisplaneeringu koostamist alustada, siis jätkatakse tööd juba ühiselt ning planeeringu punktide koostamiseks korraldatakse kolme valla volikogude ühised mõttetalgud.
Postitas Meelis Välimäe, kell 16:26
Klaaspakette tootev Mäo Klaas uuendab oma tootmissüsteemi
Klaaspakette tootev Mäo Klaasi uuendab oma tootmissüsteemi ja paigaldab ülimoodsa klaasilõikamis- ja lihvimisseadme.
Mäo Klaas juht Aarne Krass selgitas Kuma uudistele, et kui seni lõigati klaasi masinaga ja hiljem käsitsi lihviti, siis uus masin lõikab ja seejärel automaatselt ka lihvib. Ligikaudu kaks miljonit krooni maksev uus seade suurendab tööjõudlust ja parandab oluliselt ka toote kvaliteeti. Krassi sõnul on tegu kõige moodsama ja kaasaegsema Bystronic automaatlõikelauaga, mis on valmistatud ja tarnitud Šveitsist.
Krass lisas, et uue seadme paigaldamise järel alustab Mäo Klaas tööd kahes vahetuses ja seeläbi kasvab ka tootmismaht. Tänavustest projektidest rääkides nimetas ettevõtte juht tootmise juhtimise programmi käivitamist. Eesmärk on rakendada programm, mis koordineerib ettevõtte tegevust alates tellimuse saamisest kuni toote üleandmisest kliendile.
Aktsiaseltsi Mäo Klaas eelmise aasta käive oli 14,5 miljonit krooni ning ettevõte annab tööd 12inimesele.
Postitas Meelis Välimäe, kell 16:25
Paide raskekaalu poksija Ilmar Kotselainen tõi Eesti Meistrivõistlustelt koju hõbemedali
Paide raskekaalu poksija Ilmar Kotselainen tõi nädalavahetusel Tartus peetud Eesti Meistrivõistlustelt koju hõbemedali. Meistrivõistlustega tähistati Eesti poksi 80. juubelit ning Atleetika- ja poksiklubi "Antonit" esindas raskekaallane kehakaalus kuni 91 kilogrammi Ilmar Kotselainen. Kokku osales Kotselaineni võistlusklassis 13 võistlejat üle Eesti.
Paide poksiklubi juht Priit Viirpuu rääkis Kuma uudistele, et Kotselainen võitis kolm eelringi ning pääses finaali, kus neljaraundilises võitluses tuli paidelasel tunnistada pealinna võistleja kahekordse Eesti Meistri Aleksei Solotenko paremust. Paidelase üle võidu saavutanud ja eesti meistritiitli võitnud Solotenko on ka juunoride Euroopa Meistrivõistluste hõbemedaliomanik.
Järvamaa lauatennisistid võistlesid edukalt Eesti Maaspordiliidu meistrivõistlustel
Koerus peeti nädalavahetusel Eesti Maaspordiliidu "Jõud" meistrivõistlused lauatennises, kus edukalt esinesid ka Järvamaa lauatennise mängijad.
Individuaalarvestuses sai esikoha Rakvere võistleja Tarvo Valdre, teise koha võttis Peeter Vaikla Harjumaalt ja kolmanda koha samuti harjukas Allan Kottise. Järvakates saavutas parima tulemuse üldtabeli neljandal kohal Priit Toomjõe. Kohalikest meestest sai seitsmenda koha Enn Lilleorg Järva-Jaanist, 11-es oli Voldemar Tuusis Türilt ja 12-es Urmas Virves Järva-Jaanist.
Naiste arvestuses oli esimene Anne Pern Jõgevalt, teine Eve Sire samuti Jõgevalt ja kolmanda koha sai Krista Kingumets Järva-Jaanist.
Meespaaridest võtsid võidu Priit Toomjõe-Voldemar Tuusis, teise koha Urmas Virves-Allan Kottise ja kolmanda Enn Lilleorga-Peeter Vaikla. Segapaaride esimese koha said Toivo Kuusk-Anne Pern, teise koha Urmas Virves-Krista Kingumets ja kolmandad olid Elve Sirel -Urmas Vihma.
Kokku osales Eesti Maaspordiliidu lauatennise meistrivõistlustel 28 võistlejat.
Türi linn otsib pensionäridele tasuta bussiliini avamiseks vedajat
Türi linnavalitsus alustab pensionäridele tasuta bussiliini käivitamiseks vedaja otsimist.
Türi linnavalitsuse sotsiaalosakonna juht Peeter Kruusement rääkis Kuma uudistele, et uue bussiliini marsruut on üldjoontes paika pandud ja see hõlmab kõiki linna äärealasid ning kesklinna. Esmaspäeva ennelõunal kohtus Kruusement ka Järvamaa Ühistranspordikeskuse juhi Harri Lepametsaga, et tutvuda vedaja leidmiseks korraldatava konkursi tingimustega ning vaadata üle veelkord ka liini marsruut.
Millal tasuta buss sõitma hakkab ja kui palju see maksma läheb ei osanud Kruusement veel öelda, kuid kinnitas, et bussiliin soovitakse avada juba lähiajal. Pensionäride tasuta bussiliini kulud kaetakse linnaeelarvest.
Paide Tehisjärvel selgitasid veerandsada inimest Järvamaa ja Türi meistri jääaluses kalapüügis
Postitas Meelis Välimäe, kell 11:57
Kevade Karla kosib täna Murumoori - Türist saab kevadpealinn
Türist saab täna täieõiguslik kevadpealinn. Ärksamad linlased tervitasid kevadet juba astronoomilise kevade saabumise hetkel öösel kella kolme paiku Koidula sillal, kus lauldi kevad lahti.
Pidulik kevadpealinna tiitli üleandmine algab õhtul kell seitse Türi Reisikeskuse juures. Õhtuse rongiga saabuv Kevade Karla kosib Türi maskoti Murumoori. Kevadet tulevad tervitama talvepealinn Otepää, suvepealinn Pärnu, veinipealinn Põltsamaa, südamelinn Paide ja pealinn Tallinn. Kevade tervitajatele jagatakse armu- ja õnnejooki, laulab kammerkoor ja mängib puhkpilliorkester.
Kevadpealinna ettevõtmiste raames toimub homme Türi Kultuurimajas kevadball, kus esinevad Kaitseväe orkester, Mart Sander ja Rahvusmeeskoori Kuninglik Kvintett.
Kevadpealinn Türi korraldab kuni suve saabumiseni palju erinevaid ettevõtmisi, näituseid ja ka rahvapeo "Kevadjubin".
Postitas Rauno Veri, kell 12:21
Tallinnas esilinastub film "Laulud mere tagant", mis sisaldab lõike ka töölauludefestivalist Paide Shanty
Tallinna Kinomajas esilinastub neljapäeva õhtul režissöör Veiko Taluste tõsielufilm "LAULUD MERE TAGANT". Tegu on poeetilise dokumentaalfilmiga Kihnu rahvalaulikust Järsumäe Virvest, tema elust ja laululoomingust. Vana naine on loonud oma elu jooksul väga palju laule ning nüüd pärandab ta need laulud noorele tüdrukule, kes omakorda õpetab neid laule väikestele lastele. Laiema avalikkuse jaoks seostub Virve nimi lauluga "Mere pidu", mille sünnilugu filmis samuti põgusalt avatakse.
26 minutilise, stuudios Eesti Tõsielufilm valminud filmi võtted toimusid
aastatel 2002 - 2003 Kihnus, Manijal, Vilsandil, Piirissaarel, Paides, Pärnus ja Hiiumaal.
Filmi produtsent Tõnu Karro selgitas Kuma uudistele, et Paides filmiti mullu suvel Shanty festivali, kus peategelane Järsumäe Virve koos oma ansambliga "Elfriide ja Massakad" ka esines. Karro sõnul on tegu videofilmiga, mis pärast esilinastust jõuab Eesti Televisiooni ekraanile.
Raimo Rajaste suri kaks nädalat tagasi, ekspertrühma liige kinnitab, et just Rajaste on sõnaühendi “Paide – Eestimaa süda” autor
Sõnaühendi “Paide – Eestimaa süda” autor on helilooja Raimo Rajaste. Eesti Esitajate Liidu tegevdirektor Urmas Ambur ütles Kumale, et ehkki linn väidab, et sai märgi Jane Padu ideekavandist lähtudes, pole tõestatud, et ühendi leidmine on Rajaste loomingust sõltumatu. Komisjoni ekspertarvamus on, et kaubamärk “Paide – Eestimaa Süda” on äravahetamiseni sarnane Rajaste loominguga.
Helilooja Raimo Rajaste suri kaks nädalat tagasi, 8. märtsil, autoriõigus läheb edasi tema pärijatele. Need võivad nüüd ekspertarvamusele toetudes linna kohtusse kaevata.
Kultuuriministeeriumi autoriõiguse asjatundjate komisjon peatas lepitusmenetluse, seda võidakse jätkata, kui ilmnevad uued tõendid.
Paide linn patentis tunnuslause aastal 2000, Rajaste küsis Paide linnavalitsuselt kompensatsiooni, väites, et temalt pole laulu pealkirja kasutamiseks keegi luba küsinud. Summa, mida Raimo Rajaste Paidelt telesaates “Pealtnägija” küsis, on 170 000 krooni.
Postitas Rauno Veri, kell 10:54
Reisilaat Matkamiks kolib Eestimaa Südamest välja, sel aastal antakse Matkamiksi korraldamise õigus järgmisele linnale.
"Matkamiks hakkab niiöelda külakorda käima", rääkis Paide Turismiinfokeskuse juht Piret Sihver ja lisas "uut korraldajat pole veel leitud ega valitud ning kõigi soovijate avaldused on teretulnud".
Sihveri sõnul on kolimise põhjus selles, et tegu pole enam tavapärase messiga vaid hoopis koolitusettevõtmisega. "Kuna Matkamiks on tootepõhine ettevõtmine ning Järvamaad on juba piisavalt tutvustatud, oleks vaja tutvustada ka teisi piirkondi".
Matkamiks 2003 toimub Paide Kultuurikeskuses 24. ja 25.aprillil. Tänavuse Matkamiksi esimesel päeval toimub kultuurikeskuses seminar ja teisel päeval külastatakse õppereisi raames maakonna vaatamisväärsusi. Matkamiksijate peol annab kuus aastat messi korraldamisega tegelenud Paide linn teatepulga edasi järgmisele korraldajale.
Postitas Meelis Välimäe, kell 16:46
Maakonna omavalitsuste juhtide hinnangul tuleks Järvamaa Kultuurifond reorganiseerida
Koigis kolmapäeval koos olnud Järvamaa omavalitsuste juhid leiavad, et maakonna kultuuritöö koordineerimine ja rahastamine ehk siis Järvamaa Kultuurifondi tegevus tuleks reorganiseerida.
Omavalitsuste Liidu esimees Jaago Kuriks selgitas Kuma uudistele, et vallavanemate ja linnapeade koda arutas Kultuurifondi küsimust pikalt ja põhjalikult ning ühiselt leiti, et maakondliku kultuuritöö juhtimine ja rahastamine vajab uuendamist. Kuidas täpsemalt Kultuurifondi reorganiseerimist korraldada peab otsustama fondi nõukogu, kuid Kuriksi sõnul pole välistatud ka fondi senisel kujul eksisteerimise lõpetamine.
Ümberkorraldamise põhjusena on Kuriks nimetanud asjaolu, et Kultuurifondi ülesandeid on järjest vähemaks jäänud ja maakonna kultuurielu seis võrreldes fondi moodustamise ajaga oluliselt muutunud.
Järvamaal on olemas riigipalgal kultuuritöö spetsialist, samas kõrval JOLi loodud Kultuurifond ja lisaks veel maavalitsuse kultuuritöö spetsialist. Liidu esimehe sõnul on nimetatud instantside
ülesanded sisuliselt samad ja seepärast pole otstarbekas ülesannete täitmist dubleerida.
Kultuurifondi edasise jätkamise võimalusi arutatakse neljapäeva õhtul toimuval fondi nõukogu laiendatud koosolekul.
Postitas Meelis Välimäe, kell 16:42
Roosna-Allikul põles maha autoremonditöökoda ja kolm sõiduautot
Roosna-Allikul põles teisipäeva õhtul maha autotöökoda ja kolm sõiduautot, Järvamaa Häirekeskusele teatati tulekahjust õhtul kella kaheksa paiku.
Järvamaa Päästeteenistuse operatiivkorrapidaja Toomas Metsaots rääkis Kuma uudistele, et kahekordne betoonehitis põles seest tühjaks, teisel korrusel asunud kontoriruumid varisesid alla ja tulest suudeti päästa vaid osa töökojast. Metsaotsa sõnul oli kustutustöö keeruline ja raske, kuna betoon muutus hapraks ja ähvardas tuletõrjujatele peale langeda.
Tulekahjus hävisid esimesel korrusel töökojaruum ja teisel korrusel asunud kontoriruumid, samuti hävisid tules kolm sõiduautot ja tööriistad. Inimesed õnnetuses viga ei saanud, tulekahju tekkepõhjus pole veel teada.
Kuue päästeautoga sündmuskohal käinud Aravete, Paide ja Järva-Jaani tuletõrjujad suutsid kahjutule keskööks kustutada.
Paide maleturniiril on endale üldvõidu kindlustanud Priit Värk
Turniirile "Paide male 2002/2003" kogunes teisipäeva õhtul 13 mängijat, et osaleda kiirturniiri seitsmendal ja ühtlasi ka viimasel ringil.
Ringivõidu sai eile õhtul Kaspar Kool, teise koha Lauri Kool ja kolmas oli Priit Värk. Neljanda koha sai kiirmale viimasel ringil Kalju Mägi, viies oli Silver Kõiva ja kuuendana lõpetas Jüri Hansen.
Kokkuvõttes juhib enne turniiri viimast välkmale ringi Priit Värk 215-ne punktiga, Värk on endale kindlustanud ka turniiri üldvõidu. Järgmisele kahele kohale on veel kolm kandidaati. Vello Järvel ja Jüri Hansenil on võrdselt 190,8 punkti ja Kalju Mägil 184,5 punkti.
Üldtabeli viiendal kohal on hetkel Kaspar Kool ja kuuendal kohal Madis Valdaru. Turniiri esimese kuue hulka võib veel tõusta ka Lauri Kool, kellel on enne viimast ringi 165 punkti.
Paide maleturniiri viimane voor - välkmale mängitakse 1.aprillil Paide Ühisgümnaasiumi maleklassis.
Politsei palub abi Paidest ärandatud sõiduauto otsimisel
Järva Politseirefektuuri pressiesindaja Jan Aasma teatel murti ööl vastu kolmapäeva Paide linnas Tööstuse tänaval sisse ühte garaaži ja varastati sinist värvi sedaankerega 1989. aastal ehitatud sõiduauto Opel Kadett, mille riiklik registreerimismärk on 579 AJT.
Aasma sõnul palub politsei kõigil, kes nägid vargust pealt või omavad sündmuse ja auto asukoha kohta teavet, helistada politsei tasuta üldtelefonil 110. Samuti saab anonüümselt politseile vihjeid anda elektronkirja aadressil vihje@jarva.pol.ee või vihjetelefonil 499 99.
Postitas Meelis Välimäe, kell 12:50
Türi pensionär toetas tuhande krooniga Vilsandi luiki
Vilsandi on viimasel ajal tuntuks saanud neile Mandri-Eestist talvitama toodud luikedega. Nõrgaks jäänud luikede lugu läks ühele Türil elavale pensionärile nii hinge, et ta otsustas Vilsandile kosuma toodud linde 1000 krooniga toetada.
“Meiega võttis ühendust tema tütar, kes päris, kuidas neil oleks võimalik lindudele abiks olla,” jutustas Vilsandi Rahvuspargi direktori asetäitaja Andres Jõeorg. Et rahvuspargi näol on tegu riigi ettevõttega, siis raha ülekandmine oleks olnud keerukas. Seepärast valiti variant, et jõusöödatehasest muretseti vili ja abistajad Türilt maksid selle kinni ning rahvuspark toimetas luikede toiduvilja Vilsandile.
“Luiged on meil kosunud päris hästi ja elu läheb iga päevaga rõõmsamaks,” valgustas seisu Jõeorg, kuid lisas, et luiged on pesitsemise suhtes paigatruud ja Vilsandile toimetatud linnud ei jää arvatavalt sinna pidama. Talv oli tänavu Vilsandil haruldaselt külm, pakast oli mõnel päeval 28 kuni 32 kraadi, kuid ilmad siiski märgatavalt pehmemad kui Ida- ja Kesk-Eestis.
Vilsandi Rahvuspark on üks neljast Eesti rahvuspargist, see moodustati 1993. aastal endise linnukaitseala baasil. Rahvuspark hõlmab Vilsandi saart, Saaremaa läänerannikut ja merd.
Järvamaa päästetöötajad praktiseerivad suitsusukeldumist kahepäevasel kursusel Pärnus
Järvamaa Päästeteenistuse direktor Margo Klaos selgitas Kuma uudistele, et suitsusukeldumiskursuse peavad vastavalt siseministri määrusele selleks arstlikku luba omavad päästetöötajad läbi tegema igal aastal vähemalt ühe korra. Kui varem on Järvamaa päästetöötajad käinud suitsusukeldumist Väike-Maarja päästekoolis harjutamas, siis sel aastal otsustati minna Pärnu Päästeteenistuse treeningkeskusesse. Klaose sõnul on Pärnus suitsusukeldumise harjutamiseks loodud kaasaegsemad ja atraktiivsemad tingimused ning seega on meestel ka huvitavam kursust läbi teha.
Teisipäeva pärastlõunal koguneb Alaealiste asjade komisjon, et arutada kuue 12.- 15. aastatse nooruki küsimust.
Alaealiste asjade komisjoni sekretär Marika Uustal rääkis Kuma uudistele, et kolm poissi on kutsutud komisjoni ette aru andma seoses maiustuste vargusega Paide poes. Ühel poistest on probleeme koolikohustuse täitmisega ning kahel poisil nendele kohandatud mõjutusvahendite täitmisega.
Postitas Riina, kell 13:24
Südamaa Vabavald liikmed ehk kuus omavalitsust teevad vahekokkuvõtteid ühise arengukava koostamisest
Paide vallamajas kogunesid teisipäeva hommikul arengukava koostamisega tegelevad inimesed, et teha vahekokkuvõtteid Südamaa Vabavaldade ühise arengukava koostamisest.
Mittetulundusühingu Südamaa Vabavald tegevjuht Herkki Olo selgitas Kuma uudistele, et kuues Süda-Järvamaa vallas sai arengukavade koostamine alguse juba tänavu jaanuaris. Tänaseks on jõutud nii kaugele, et töögrupid on koostanud oma valdkonna analüüsid, pannud paika nõrkused ja tugevused ning valinud eesmärgid. Jaanuaris ja veebruaris toimusid valdades arengualased külakoosolekud. Samal ajal täitsid elanikud küsitlusankeete, et anda arengukava koostajatele paremat teavet ning arvamusi olemasolevast olukorrast ja probleemidest. Samuti küsiti elanikelt arvamust tulevikuperspektiividest. Veebruari alguses alustasid valdades ühise metoodika alusel tööd arengukavade komisjonid.
Olo lisas, et tänasest kuni esimese aprillini toimuvad igas Südamaa vallas arengukavade seminarid, kus tehakse ülevaade komisjonide senitehtud tööst ja ankeetküsitluse tulemustest ning arutatakse suuremaid probleeme. Aprillis hakatakse koostama konkreetseid tegevuskavasid ja arengukavad loodetakse valmis saada juunis.
Mittetulundusühingu Südamaa Vabavald liikmed on Paide, Koigi, Väätsa, Roosna-Alliku, Imavere ja Kareda vald.
Kolmanda etapi elektroonilises noolemängus Viru Valge CUP võitis Kaido Põldma
Paide restoranis toimus esmaspäeva õhtul kolmas etapp elektroonilises noolemängus VIRU VALGE CUP. Kohal oli 20 võistlejat Tallinnast, Sakust, Suure-Jaanist, Türilt ja Paidest.
Esimese koha saavutas Kaido Põldma, teisele kohale tuli Kaupo Salumets, kolmandale Arvi Ott, neljandale Nikolai Harin, 5.-6. kohta jagasid Raimond Antipov ja Triin Timmermann. Viimane oli ühtlasi ka naistearvestuse parim.
Üldarvestust tõusis juhtima pärast kolmandat etappi Kaido Põldma 28 punktiga, teisel kohal Tiit Haidak 24 punktiga ja üldtabelis kolmandal kohal on Nikolai Harin 22 punktiga.
Neljas osavõistlus elektroonilises noolemängus VIRU VALGE CUP peetakse järgmisel esmaspäeval Paide restoranis.
Postitas Riina, kell 10:22
Paide valla noortevolikogu valis esimehe ja kinnitas töökomisjonid
Noortevolikogu esimeheks valiti kuue poolthäälega Meelis Lepikult Tarbja külast, aseesimeheks valiti viie poolthäälega Jonnas Uusmaa Sargverest ja volikogu sekretäriks valiti Sargvere neiu Sireli Uusmaa.
Noored panid paika ka teemad, mida hakatakse oma kaheaastasel valitsemisajal arutama ja lahendama, moodustati viis komisjoni ning lepiti kokku järgmise istungi päevakord.
Paide valla noortevolikogus alustavad tööd spordi-, kultuuri ja noorsoo-, keskkonna-, ettevõtluse- ja majanduse ning suhtekorralduskomisjon. Järgmisel korral saadakse kokku kaheksandal aprillil, kui on arutlusel volikogu töökord ja toimub ka esimene koolitus teemal "Kohalik omavalitsus ja volikogu". Suhtekorralduskomisjon võtab vallavalitsuselt endale ülesande jätkata suhete korraldamist soomlastega. Eeloleval suvel plaanivad Paide valla noored sõita Ida-Soome Lääni tutvuma Joensuu linna noortega.
Aravete Spordi- ja Tervisekeskuses valmib sel aastal kolme miljoni krooni eest olmekorpus
Ambla valla riigihankekonkursikomisjon avab teisipäeva ennelõunal Aravete Spordi- ja Tervisekeskuse ehituse jätkamiseks tehtud vähempakkumised. Hommikuks olid oma pakkumise teinud kolm ettevõtet - AS Katri, TKM Ehitus OÜ ja Tafrix OÜ.
Vallavanem Vello Teor rääkis Kuma uudistele, et sel aastal on vallal plaan kulutada Spordi- ja Tervisekeskuse ehitusele kaks ja pool miljonit krooni. Sellele lisaks veel vähemalt pool miljonit krooni kultuuriministeeriumist eraldatud raha. Aasta lõpuks peaks vallavanema sõnul valmis saama suurem osa olmekorpusest ehk siis duširuumid, saun, söögikoht ja osa ööbimispaiku. Kokku on Aravete Spordikeskusesse planeeritud 30 ööbimiskohta, neist suurem osa peaks aasta lõpuks valmis olema.
Mullu kulus spordikeskuse ehitusele 1,7 miljonit, sellest 1 miljon riigilt ja 700 000 valla eelarvest. Ehitati valmis üks osa hoonest ja keskuse kardirada sai uue asfaltkatte.
Teor avaldas lootust, et kui kõik õnnestub ja projekti rahad laekuvad peaks Aravete Spordi- ja Tervisekeskus valmis saama järgmise aasta lõpuks.
Postitas Meelis Välimäe, kell 08:58
Paide volikogu Res Publica liikmed tahavad kompensatsiooni
Sügisel Paide linnavolikogu kompensatsioonidest loobunud Res Publica fraktsiooni liikmed soovivad nüüd taas ettenähtud hüvitist saada ja lubavad selle raha anda paljulapseliste perede toetuseks.
Res Publica loobus kohalike valimiste järel Paide volikogu kompensatsioonidest ja kutsus ka Paide võimuliitu kuuluvaid Reformierakonda ja Keskerakonda seda tegema, et suunata vabanev raha otse volikogu eelarvest paljulapseliste perede sihtkapitali, ütles Res Publica fraktsiooni esimees Andres Jalak esmaspäeval BNS-ile.
"Paraku ei ole Paide võimuliit seda eelarve menetlemise käigus teinud," sõnas Jalak. "Me oleme pandud sundseisu, kus selleks, et täita oma lubadust toetada paljulapselisi peresid, peame enne volikogu kompensatsiooni kätte saama," lisas ta.
Jalak kinnitas BNS-ile, et volikogu Res Publica kuueliikmeline fraktsioon saadab kompensatsioonidest tuleva raha maksekorraldusega paljulapseliste perede toetuseks.
"Eelarvest oleks see summa olnud suurem, sest nüüd lähevad maha maksud. Aga meil ei ole muud võimalust ja seepärast palusime volikogul meie varasem kompensatsioonidest loobumise otsus tühistada," rääkis Jalak.
Tema sõnul pole selge, kas volikogu otsustab saamata jäänud kompensatsioonid tagasiulatuvalt välja maksta.
Mälumänguturniiril Eesti Maakilb said parimate järvakatena tulemuse kirja Türi mälumängurid
Säreveres peeti laupäeval mälumänguturniiri Eesti Maakilb finaalvõistlus, kus finalistide hulgas olid ka Türi ja Albu mälumängurid.
Veerandsaja võistkonna hulgas jäid Türi võistlejad jagama 5.-6. kohta, kuid lisaküsimuse järel tuli vastu võtta kuues koht. Albu mälumänguritel läks seekord veidi kehvemini kui mullu, eelmise aasta kümnenda koha asemel tuli leppida 20.-21. koha jagamisega.
Türi võistkonnas mängisid Veiko Valang, Alar Särgava, Anne ja Mait Kivine. Albu valla esinduses tegid kaasa Mart Vellama, Ain Kütt, Rein Arjukese ja Jaan Õunpuu. Eelmisel aastal sai Albu kümnenda ja Türi 17-nda koha.
Säreveres toimunud mälumänguturniiri Eesti Maakilb finaalvõistlusel osales 25 võistkonda, kokku osales turniiril aga üle 60-ne mälumängu neliku. Turniiri võitis Tallinn Nõmme esindus.
Paide poksiklubi noormees võitis Eesti meistritiitli jõutõstmises
Laupäeval Kõrvekülas toimunud Eesti jõutõstmise meistrivõistlustel noorte ja juunioride vanuserühmas esines edukalt ka Paide Atleetika-ja poksiklubi "Anton" võistleja Jaanus Karu, kes tegi kaheksa uut Eesti rekordit ja võitis kehakaalus kuni 82,5 kg Eesti Meistritiitli.
Poksiklubi president Priit Viirupuu rääkis Kuma raadiole, et võistluste käigus tegi 17aastane Jaanus kaheksa uut eesti rekordit kükkimises, jõutõmbes ja alade kogusummas. Lõpptulemusena sai Karu kirja kükkimises 162,5 kg, surumises 105 kg ja jõutõmbes 202,5 kg.
Jaanus Karu kogusumma 470kg ületab eelmist rekordit ligi neljakümne kilogrammi võrra.
Tele 2 Järva Korvpallimeistrivõistlused võitsid Rapla korvpallurid
Tele 2 Järva Korvpallimeistrivõistlustel selgitati reede õhtul viimastes finaalmängudes tänavuse hooaja meistritiitli võitja ja kohad teisest kuni neljandani.
3.-4. koha mängus pidasid Pärnu Lada Eesti ja Põltsamaa Epiim tasavägise kohtumise, kuid lõpuvile kõlades näitas numbritabloo Lada Eesti paremust seisul 95:90. Finaalmängus oli seekord Rapla L&J tugevalt üle Ambla Spordiklubist ning kohtumine lõppes raplakate võiduga seisul 130:70.
Tele 2 Järva Korvpallimeistritiitli viisid L&J meeskonna korvpallurid Raplamaale. Meistrivõistluste teise koha sai Ambla Spordiklubi, kolmanda koha Lada Eesti ja neljanda koha Põltsamaa Epiim.
Tele 2 Järva Korvpallimeistrivõistluste karikatseremoonia toimub 5. aprillil, kui viies võimlas - Paide Kutsekeskkoolis, Ühisgümnaasiumis, linnavõimlas ja Väätsal peetakse välkturniir ning pidulik lõpetamine ja autasustamine on sama päeva õhtul Paide restoranis.
Albu vallas Orgmetsa külas süttis esmaspäeva ennelõunal talumaja, inimesed õnnetuses vigastada ei saanud.
Järvamaa Häirekeskuse päästekorraldaja sõnul saadi tulekahjust teade kella poole üheteistkümne paiku ning sündmuskohale saadeti Aravete, Koeru, Järva-Jaani ja Paide päästeautod.
Järvamaa Päästeteenistuse operatiivkorrapidaja Anatoli Ivanov rääkis sündmuskohalt Kuma uudistele, et keskpäevaks saadi kahjutuli kontrolli alla ja jätkati järelkustutamist. Ivanovi sõnul sai tuli esialgsetel andmetel alguse ülekütmisest ning tules said kannatada üks tuba ning vahelagi. Teistes tubades suutsid tuletõrjujad tule levikule piiri panna ning ülejäänud maja pääses vaid suitsu ja veekahjustustega.
Ivanovi sõnul kedagi põlevas majas polnud ning inimesed vigastada ei saanud.
Postitas Meelis Välimäe, kell 12:20
Liiklusõnnetusse sattunud rattur keeldus haiglaravist
Laupäeva õhtul kella veerand kaheksa paiku õhtul juhtus liiklusõnnetus Türi vallas Särevere lähedal Pärnu - Rakvere tee 74. kilomeetril. Audi 80, mida juhtis 33 -aastane Leho, riivas möödasõidul Pärnu poole sõitnud purjus ja valgustamata jalgratturit. Nagu teatab politsei, sai 27- aastane Valeri sai peaaju vapustuse, põrutused ja kriimustused.
Kiirabi tõi Valeri Järvamaa Haiglasse, mees loobus võimalusest jääda haiglasse ravile ning lahkus.
Postitas Rauno Veri, kell 08:22
Kuue maakonna keskkonnakaitsjad otsivad lahendust Kesk-Eesti jäätmekäitlusprobleemide lahendamiseks
Kuue maakonna keskkonnaspetsialistid kogunevad reedel Järvamaa Keskkonnateenistuses Türil, et otsida lahendust jäätmekäitlusprobleemidele ja arutada Kesk-Eesti Jäätmehoolduskeskuse rajamist. Arutelule on kutsutud Rapla-, Harju-, Jõgeva-, Viljandi-, Lääne-Viru ja Järvamaa keskkonnateenistuste juhatajad ja jäätmespetsialistid. Samuti osalevad arutelul Keskkonnaministeeriumi ja AS Väätsa Prügila esindajad.
Väätsa Prügila tegevjuht Aivar Lõhmus selgitas Kuma Raadio uudistele, et jäätmekäitluse probleemide lahendamine ühe omavalitsuse piires pole võimalik, kuna omavalitsused on väikesed ja ressursid piiratud. Palju on näiteid, kus ebapiisav koostöö on takistanud mitmete projektide rahastamist ja seeläbi ka jäätmekäitluse korraldamist. Probleemide kiiremaks ja tõhusamaks lahendamiseks ongi plaanis asutada mittetulundusühing Kesk-Eesti Jäätmehoolduskeskus.
"Jäätmehoolduskeskus hakkab töötama sarnaselt Järvamaa Ühistranspordikeskusele ehk siis ei pea inimene hakkama oma jäätmeprobleemide lahendamiseks otsima omavalitsuse spetsialisti või käitlejat. Inimene saab oma murega pöörduda keskuse poole ning sealt edasi tegelevad keskuse töötajad probleemi lahendamisega", selgitas Lõhmus.
Kesk-Eesti Jäätmehoolduskeskus plaanitakse asutada eeloleval suvel, keskuse asutajate ning omanike ringi peaks kõigi eelduste kohaselt jääma ligikaudu 40 omavalitsust nii Järvamaalt kui ka naabermaakondadest.
Toomistu ei saa enda sõnul ametist lahkudes mingit hüvitist ja peab tänase päeva jooksul vallavanema volitused üle andma maanõunikule Aino Ollinole.
Mida Toomistu edasi teeb ei osanud ta täna veel öelda, ka puudub tal esialgu seisukoht kas ta kasutab õigust pöörduda tagasi Paide linnavolikokku, kuhu ta sügisel valiti.
Eesti Piimandusmuuseumis saab tutvuda enam kui saja-aastase magusatootmise ajalooga
Läänemaa Muuseum avab reede pärastlõunal Imaveres Eesti Piimandusmuuseumis näituse "Magus Maailm", mis tutvustab magusatootmise ajalugu Eestis.
Läänemaa Muuseumi direktor Talis Vare selgitas Kuma uudistele, et avatav näitus on pühendatud eestlaste maiuselembusele ja magusatarbimise ajaloole, kuna magusad toiduained on meid saatnud alates lapseeast kuni kõrge vanaduseni.
Näitusel antakse ülevaade millistest ainetest mingi maiustus koosneb, näidatakse erinevate ajastute magusapakendeid ja välja on pandud ka eelmise sajandi alguse Haapsalu kohviku interjöör ja nõukogudeaegsed fotod Haapsalu kondiitrite töödest. Vanemad maiusepakendid pärinevad 19. sajandist.
Maiustuste näitus avatakse Piimandusmuuseumis kell kaks ja avatuks jääb see vähemalt üheks kuuks.
Postitas Meelis Välimäe, kell 10:00
Hiiemäe: uus vallavanem tuleb Reformierakonnaga kooskõlastada
Jüri Hiiemäe ei soovinud kommenteerida Reformierakonna ja Keskerakonna edasise koostöö võimalikkust Väätsal. Ta ütles vaid, et enne kui Keskerakond uue kandidaadi vallavanema kohale leiab, siis tuleb see enne volikogu ette minemist Reformierakonnaga kindlasti kooskõlastada.
Keskerakond ja Reformierakond arutavad koostöö võimalikkust pärast Toomistu vabastamist
Keskerakonna juht Järvamaal Jaanus Marrandi kinnitas raadiole, et Aivo Toomistu umbusaldamine ei tohiks mõjutada Keskerakonna ja Reformierakonna koostööd Järvamaa omavalitsuste juhimisel. Marrandi sõnul oli Toomistu umbusaldamine konflikt isikute, mitte erakondade tasandil. Mõlemad erakonnad püüdsid viimase hetkeni keskerakondlasest vallavanema Aivo Toomistu ja reformierakonda kuuluva volikogu esimehe Jüri Hiiemäe tüli vaigistada, ent see ebaõnnestus.
Vastavalt erakondade vahel sõlmitud koostööleppe lisale kuulub Väätsa vallavanema ametikoht jätkuvalt Keskerakonna liikmele Aivo Toomistule.
Toomistuga juhtunu kinnitab Marrandi sõnul selgelt, et vallavanemat on keeruline väljaspoolt sisse tuua. Reformi- ja Keskerakonna juhid Järvamaal peaksid lähiajal maha istuma ja olukorda arutama. Seda kinnitas ka Reformierakonna juht Järvamaal Andres Taimla, kes ütles raadiole, et ilmselt toimuvad läbirääkimised sel nädalavahetusel.
Aivo Toomistu peab täna vallavanema volitused üle andma Väätsa maanõunikule Aino Ollinole. Kes saab uueks vallavanemaks on seni teadmata, kui Reformierakond ja Keskerakond Väätsal koostööd jätkavad, siis esitab sellele kohale kandidaadi Keskerakond.
Postitas Rauno Veri, kell 09:05
Väätsa volikogu tagandas keskerakondlase Aivo Toomistu vallavanema kohalt
Väätsa valla volikogu avaldas neljapäeval umbusaldust keskerakondlasest vallavanem Aivo Toomistule, reedest juhib Väätsa valda vallavanema asetäitja. Umbusalduse poolt hääletas erakorralisel istungil seitse ja vastu oli neli liiget.
Reformierakondlasest volikogu esimees Jüri Hiiemäe selgitas Kuma Raadio uudistele, et peamiseks umbusaldamise põhjuseks jäi süüdistus valetamises. Detsembrikuu istungil esitas vallavanem Aivo Toomistu volikogule sünni- ja matusetoetuse määra eelnõu, mis vallavanema sõnul oli vallavalitsuses läbi arutatud. Volikogu revisjonikomisjoni kontrollist selgus aga, et vallavalitsus polnud eelnõud arutanud. Seejärel esitasid kaks reformierakondlast ja üks rahvaliitlane volikogule veebruaris vallavanema umbusaldusavalduse.
Aivo Toomistu kinnitas Kuma uudistele, et jättis eelnõu vallavalitsusega arutamata, kuna ei näinud sellel mõtet. "Sünni- ja matusetoetuse määra eelnõus esitatud rahanumbrid olid eelnevalt kokku lepitud Kesk- ja Reformierakonna koalitsioonilepingus ning seetõttu olnuks vallavalitsuse poolsete muudatuste tegemine mõttetu", rääkis Toomistu.
Jüri Hiiemäe sõnul esitati volikogule uus vallavanema kandidaat, praegune Türi abivallavanem Kaido Männilaan. Järgmisel volikogu istungil oodatakse veel kandidaate ning siis valitakse Väätsal uus vallavanem. Kuni uue vallavanema ametisse nimetamiseni juhib valda maanõunik Aino Ollino. Keskerakondlane Aivo Toomistu peab valla juhtimise üle andma reedel, 14. märtsil.
Mullu sügisel toimunud kohalike omavalitsuse valimisel sai Keskerakond Väätsa volikokku neli mandaati, Reformierakond on esindatud kahe saadikuga ja viis kohta hõivas Rahvaliidu ning Res Publica liikmetest koosnev valimisliit "Väätsa - Meie Kodu". Pärast valimisi sõlmisid koalitsioonilepingu Keskerakond ja Reformierakond, leppe kohaselt sai Keskerakond vallavanema ja Reformierakond volikogu esimehe koha.
Väätsa vallavolikogu koguneb vallavanemat valima kahe nädala pärast, 27. märtsil.
Kohus kuulutab otsuse Andres Mardo tapjate üle välja märtsi lõpus
Järva Maakohtus jõudis neljapäeval lõpule protsess kolme mehe üle, keda süüdistatakse tuntud allilmategelase Andres Mardo tapmises. Kohus kuulutab otsuse välja kahe nädala pärast, 28. märtsil.
Kohtunik Raivo Einula rääkis Kuma Raadio uudistele, et kõigi kohtuvaidluste ja muude toimingutega jõuti lõpule, kohus võttis endale õiguse nõupidamiseks ja otsus avalikustatakse kahe nädala pärast. Einula sõnul möödus kolmepäevane arutelu ilma suuremate tõrgeteta.
Teisipäeval alanud protsessil tunnistasid kaks kohtualust oma süüd, kolmas mees aga süüd omaks ei võtnud. 38aastane Toivo Muuga tunnistas end süüdi tahtlikus tapmises ja 32aastane Heldur Jaagumann tunnistas enda süüd tapmisele kaasaaitamises. Koos kahe nimetatud mehega kohtupingis istuv 43aastane Raivo Rudi endale esitatud süüd omaks ei tunnistanud. Keskkriminaalpolitsei esitas Türil tegutsenud turvafirma Swanto ühele juhile Raivo Rudile süüdistuse mõrvaplaanist mitteteatamises ja vara tahtliku hävitamise organiseerimises. Vara tahtlikus hävitamises said süüdistuse ka Toivo Muuga ja Heldur Jaagumann.
Keskkriminaalpolitsei süüdistuse järgi kutsusid Muuga ja Jaagumann eelmise aasta aprillis võla tagasimaksmise ettekäändel Andres Mardo Kolu külas asuvasse tallu. Talus tulistas Muuga Mardot registreerimata revolvrist ning lõi teda korduvalt noaga. Seejärel viisid mehed Mardo surnukeha Kolu külas Lintsi jõkke. Keskkriminaalpolitsei tuvastas, et Muuga ja Jaagumanni mõrvaplaanist teadis ka Türil tegutsenud turvafirma Swanto üks juhte Raivo Rudi, kuid jättis sellest politseile teatamata. Lintsi jõel kalastanud mees leidis Mardo vägivallatunnustega laiba mullu 1. juuni öösel.
Postitas Meelis Välimäe, kell 15:23
Järvamaa noored suusamehed lõpetasid neljapäeval Ramsaus koolinoorte MM-il teatevõistluse 6. kohaga. Meeskonda kuulusid Mikk Paap, Magnus Künnapas, Timo Lomp ja Madis Matvejev.
Nagu kinnitas poiste treener Raido Rohi, on esmakordselt nii kõrge tasemega võistlusel kaasa löövatel noortel tulemused üsna head. Teisipäevasel individuaalvõistlusel lahutas Timo Lompi pronksmedalist vähem kui kolm sekundit. Timo lõpetas 6. kohaga, Magnus Künnapas oli 22. Madis Matvejev 28. ja Mikk Paap 38. Ehkki enne võistlust ütles Rohi, et hea oleks koht esimeses kahekümnes, ei olnud Lombi hea koht talle üllatus. Noormees on heas vormis ning sel hooajal ka haigustest puutumata jäänud.
Albu ja Ambla noored pistsid Austrias rinda 12-15 aastaste noortega kokku 26 riigist, ka tuntud suusamaadest - Norrast, Soomest, Rootsist ja Venemaalt.
Postitas Rauno Veri, kell 12:12
Tele 2 Järva Korvpallimeistrivõistlustel peeti esimesed finaalmängud
Tele 2 Järva Korvpallimeistrivõistlustel peeti Paide kutsekoolis teisipäeva õhtul esimesed finaalkohtumised neljandast kuni esimese kohamänguni.
3.-4. koha mängus oli mänguvõitja selge esimese poolaja järel, mille võitis Lada Eesti seisul 50:29, teisel poolajal kogus veidi jõudu ka Põltsamaa Epiim ja mängis hästi kaitses, kuid lõpptulemusena näitas punktitabloo seisu 87:73 Lada Eesti kasuks.
Esimese ja teise koha jagamisel peetud mängus pidasid väga tasavägise kohtumise Ambla Spordiklubi ja Rapla L&J, enamuse mänguajast juhtisid paari punktiga Ambla korvpallurid, kuid viimase veerandaja alguses, kui Ambla oli saavutanud kaheksapunktilise edu, jäid nad viie veaga ilma kahest oma põhimängijast. Kaheksa minuti pärast oli kaheksapunktilisest eduseisust saanud 14-ne punktiline kaotus. Lõpuvile kuulutas võidu Rapla L&J meeskonnale seisul 101:90.
Samad meeskonnad kohtuvad finaalmängudes ka reedel Paide Ühisgümnaasiumis ning siis selgitatakse Tele 2 Järva Korvpallimeistrivõistluste lõplik esinelik.
Järvamaa Muuseum soovib Paidesse rajada Kesk-Eesti muuseumide üldist fondihoidlat
Paide linnavalitsus otsustas toetada Järvamaa Muuseumi pöördumist Kultuuriministeeriumile, et võtta kasutusele Paides Rüütli tänaval asuva endise apteegilao ruumid. Muuseum soovib Rüütli tänavale rajada Kesk-Eesti muuseumide eksponaatide ladu.
Järvamaa Muuseumi direktori asetäitja Valev Väljaots selgitas Kuma uudistele, et Rüütli tänaval tühjana seisvates ruumides on palju ruumipinda, olemas on korralik ventilatsioon, lift ja muud vajalikud hoiutingimused. Konkreetset pöördumist pole Väljaotsa sõnul veel tehtud ning enne soovis muuseum saada linna arvamust. Muuseumi andmetel peaks hoone kuuluma eraomanikule ja kuuldavasti on omanik nõus suhteliselt mõistliku hinna eest hoonest loobuma.
Väljaots lisas, et Kesk-Eesti muuseumide üldises fondihoidlas saaks säilitada suuremõõtmelisi ja väärtuslikke eksponaate, mis muuseumidesse ruumipuuduse tõttu ära ei mahu.
Järvamaa Muuseum ootab ära uue valitsuse moodustamise ja kultuuriministri ametisse nimetamise ning pöördumine esitatakse juba uuele ministrile.
Türil tavandi teenuseid pakkuvat ettevõtet ootab võlgnevuste tõttu tänavale tõstmine
Türil tavandi teenuseid pakkuvat ettevõtet ootab suurte võlgnevuste tõttu tänavale tõstmine, linnavalitsus plaanib firmaga lõpetada kaupluseruumide üürilepingu. Lepingu lõpetamiseks tegi taotluse osaühing Türi Elamu.
Linna eelarveosakonna juhataja August Albert selgitas Kuma uudistele, et tavandi teenuseid pakkuva aktsiaseltsi Laivi, mille kauplus asub linnale kuuluvas majas Paide tänaval, on Türi Elamule üüri eest võlgu ligi 10 000 krooni. Viimati maksis Laivi üüriraha eelmise aasta mais. Lisaks on ettevõttel võlg ka maksuameti ees, mis ilma viivisteta on üle saja tuhande krooni.
Võlgnevuste tasumise tõenäosus on Türi Elamu arvates väike ja seetõttu plaanib linnavalitsus järgmisel istungil üürilepingu lõpetada.
VIRU VALGE CUP meelitas Paidesse rekordarvu noolemängureid
Esmaspäeva õhtul Paide Restoranis peetud elektroonilise noolemänguturniiri VIRU VALGE CUP teine etapp meelitas Eestimaa Südamesse rekordarvu mängijaid. Kokku osales etapil 25 noolekütti, neist 6 naisvõistlejat.Võistlejaid oli kohale tulnud nii Tallinnast, Sakust, Suure-Jaanist, Türilt kui Paidest.
Tihedas konkurentsis sai esikohapunktid tallinlane Tiit Haidak, teise koha sai samuti pealinlane Kaido Põldma ja kolmas oli Andres Ibrus Suure-Jaanist. Neljanda koha sai parima Järvamaa võistlejana Nikolai Harin, 5.-6. kohta jagasid Kaupo Salumets ja Koit Hommik. Naiste parima koha auhinna sai Triin Timmermann Tallinnast.
Pärast teist võistlust juhib Viru Valge Cup üldarvestust Tiit Haidak, üldtabeli teisel kohal on Nikolai Harin ja kolmandal kohal Kaido Põldma.
10etapilise karikavõistluse VIRU VALGE CUP kolmas osavõistlus peetakse järgmisel esmaspäeval.
Järvamaa Tööhõiveametis pakutakse enim töökohti metallitööde valdkonnas, küsitud on aga ka näiteks madruse tööd
Veebruaris otsis Tööhõiveameti kaudu tööd 47 000 eestimaalast, neist veidi üle tuhande Järvamaal.
Järvamaa Tööhõiveamet registreeris veebruaris 165 uut töötut. Kokku on maakonnas esimese märtsi seisuga arvel ligi 1200 töötut, neist üle kaheksasaja said veebruaris töötu abiraha. Järvamaa Tööhõiveamet rakendas möödunud kuul tööle poolsada inimest ja koolitusele saadeti veidi üle saja inimese. Tööpakkumisi on Järvamaa Tööhõiveametil hetkel kümmekond.
Järvamaa Tööhõiveameti spetsialist Eha Tasang rääkis Kuma uudistele, et kõige rohkem pakutakse Tööhõiveameti kaudu tööd metallitöödele ehk siis näiteks treialid, keevitajad, lihvijad ja värvijad. Suuruselt teine valdkond on puidutöö alates raietöödest kuni puidu töötlemiseni välja, samuti otsitakse pidevalt müüjaid. Kevadel hoogustub ka ehitustööliste palkamine.
Tasangu sõnul on raskusi põllumajandus vakantside täitmisega, sest inimesed ei taha põllumajanduses töötada. Näiteks on pakkuda nii karjatalitajate kui ka lüpsjate ametit.
Kõige haruldasema ametina küsis üks Türi mees Järvamaa Tööhõiveametilt madruse ametit.
Paides tähistati 60-ne aasta möödumist esimestest Järva Mängudest
Pühapäeval kogunes Paide Ühisgümnaasiumi võimlasse 88 spordihuvilist, et Järva Mängude raames üksteiselt mõõtu võtta. Võisteldi vabamaadluses, males, suusatamises ja rahvatantsus.
Vabamaadluses olid kuue kaalukategooria esimesed Raido Jalas, Oleg Tsumitsev, Sven Tropp, Jaak Tammik, Lauri Bobrovski ja Kristo Kiik.
Males tunnistati neljast võistkonnast parimaks Paide II noortevõistkond, kus mängisid Lauri Kool, Kaspar Kool ja Silver Kõiva.
Meeste 3,6 km distantsil klassikalises suusatamises tulid esikolmikusse Hugo Pastimäe, Rein Noodla ja Heinar Leedma.
Poiste arvestuses suusatamises tuli esimeseks Argo Tipp, 2.-3. kohta jagasid Siim Luts ja Tanel Avloi.
Rahvatantsugruppidest tunnistati parimaks Paide segarühm “Riikar”.
Võistlejaid hindasid Paide abilinnapea Kersti Laastau, Järva Maavalitsuse haridus- ja kultuurinõunik Vahur Salom, Tiina Kivimäe ning esimestel Järva Mängudel osalenud Roosa Olup-Viktor.
Esmakordselt toimusid Järva Mängud 1943.a.
Postitas Riina, kell 13:17
Korvpalliklubi Seitse poisid ja tüdrukud saavutasid häid tulemusi Eesti Meistrivõistlustel minikorvpallis
Korvpalliklubi Seitse tüdrukud võitsid 3 mängu Eesti Meistrivõistlustel minikorvpalli algturniiridel Tallinnas kolmapäeval ja reedel. Treener Katrin Kalliti juhendamisel harjutav võistkond saavutas võidu Siili II võistkonna, BC “Vars” ja SK “Newox” üle. Ainuke kaotus tuli vastu võtta mängus Siili I võistkonna vastu.
Eesti minikorvpalli vahegrupi turniir Jõhvis laupäeval ja pühapäeval oli edukas ka Korvpalliklubi Seitse poistele. Neljast kohtumisest võideti kaks – mängud Markuse ja Tiit Soku Korvpallukooli võistkondade vastu. Alla jäädi Tartu ja Jõhvi võistkondadele. Kokkuvõttes pääsesid Korvpalliklubi Seitse poisid 5.-8. koha mängudele.
Postitas Riina, kell 13:14
Järvamaal on ligi 1200 registreeritud töötu
Veebruaris otsis Tööhõiveameti kaudu tööd 47 000 eestimaalast, neist veidi üle tuhande Järvamaal. Võrreldes jaanuarikuuga kasvas registreeritud töötute arv ligi ühe protsendi võrra, eelmise aasta veebruarikuuga võrreldes on töötuse arv aga 12,6-e protsendi võrra vähenenud.
Töötuse tase oli kõige kõrgem Ida-Virumaal, Jõgevamaal ja Valgamaal. Kõige vähem registreeriti töötuid Pärnu- ja Tartumaal.
Paide noored sõidavad Taani, et uurida sealset seadusandlust
Paide linna noorte esindus sõidab aprillis Taani, et tutvuda lähemalt noori puudutavate õigusküsimustega.
Linna noorsootöötaja Heldi Ruiso selgitas Kuma uudistele, et projekti “Noor ja seadus” eesmärk on uurida ja võrrelda kahe riigi noori puudutavat seadusandlust ning seeläbi suurendada noorte teadlikkust seadus valdkonnas. Nädala jooksul toimuvad ettekanded ja loengud, ümarlaua arutelud ja palju muud sarnast. Tähelepanu pööratakse ka noorte vabakasvatuse analüüsimisele, et noortega üheskoos selgitada kus ja millised on probleemid. Ruiso sõnul on Taanis niiöelda vabakasvatus väga levinud, kuid spetsialistide arvates pole selle tulemused ühiskonnale alati just kõige paremad.
Taani sõiduks saadi 50 000 krooni Euroopa Liidu Archimedese programmist, kuhu noored ise projekti kirjutasid ja toetust palusid. Taani sõidavad kolme Paide kooli 25 noort, kes võõrustasid eelmisel aastal Paidet külastanud Taani noori.
Postitas Meelis Välimäe, kell 12:48
Tele 2 Järva Korvpallimeistrivõistluste võitja selgitavad Ambla Spordiklubi ja Rapla L&J
Paide Ühisgümnaasiumi võimlas peeti reede õhtul Tele 2 Järva Korvpallimeistrivõistluse poolfinaalkohtumised. Esimeses poolfinaalis olid väljakul Ambla Spordiklubi ja Lada Eesti ning teises kohtumises Rapla L&J ning Põltsamaa Epiim.
Ambla Spordiklubi meeskond oli kohal täiskoosseisus ja kuigi keegi Ambla võidus ei kahelnud osutasid Lada Eesti mängijad tugevat vastupanu. Mäng oli pingeline kuni lõpusekunditeni välja ja lõpuvile kõlades näitas punktitabloo seisu 98:90 Ambla Spordiklubi kasuks. Teises poolfinaalkohtumises polnud Rapla L&J võistkonnal vaatamata võrdsele avaveerandile raskusi Epiima alistamisega, võit vormistati seisul 100:74.
Teisipäeva õhtul kohtuvad Tele 2 Järva Korvpallimeistrivõistlustel Paide Kutsekooli saalis kell seitse kolmanda-neljanda koha mängus Lada-Eesti ja Epiim ning kell pool üheksa algab finaalkohtumine, kus vastamisi on Ambla Spordiklubi ja L&J. Esimese kuni neljanda koha peale peetakse kaks kohtumist ehk siis on samad meeskonnad samades kohamängudes ka reedel koos.
Harjumaalt ärandatud sõiduauto tabati Järvamaal
Järvamaa politseinikud pidasid pühapäeval kinni ärandatud auto ja purjus juhi.
Prefektuuri pressiesindaja Jan Aasma sõnul teati pärastlõunal veidi enne kella nelja politseikorrapidajale, et Tallinna-Tartu maanteel liigub Tartu suunas Mazda 626, mille juht võib olla purjus. Politseipatrull andis kahtlasele autole Kükital peatumismärguande, kuid autojuht ei peatunud ja sõitis edasi Tartu suunas.
Politseinikud asusid Mazdat jälitama ning Põhjaka metsa vahel sõitis auto põllule ja jäi lumehange kinni. Kontrollimisel selgus, et auto oli ärandatud Harjumaalt Koselt. Autot juhtinud joobes 31aastane Ants-Eduard anti üle Harju Politseiprefektuuri töötajatele.
Rahvusvahelise festivali Jazzkaar kontserdid jõuavad esmakordselt ka Eesitmaa Südamesse
Tänavu aprillis 14. korda toimuva festivali Jazzkaar kontserdid jõuavad ka Eestimaa Südamesse.
Festivali avab kontserdiga 12. aprillil Sakala keskuses maailmamainega 32aastane Ameerika Ühendriikide virtuoos Brad Mehldau. Samal kontserdil astub üles ka eesti jazzpianistide eliit.
Jazzkaare festivalile tuleb muusikuid kokku 15-st riigist, teiste hulgas Inglismaalt, Rootsist, Norrast, Kamerunist, Ameerika Ühendriikidest, Prantsusmaalt, Iisraelist, Saksamaalt, Hollandist, Lõuna-Aafrikast, Alzeeriast ja Indiast.
Lisaks kontsertidele saab vaadata filmiprogrammi "Oli kord jazz", mis jõuab festivalile tänu Poola saatkonnale.
17.-27. aprillini toimuva ja üle nelja miljoni krooni maksva festivali kontserdid jõuavad lisaks Tallinnale veel Tartusse, Haapsallu, Viljandisse, Pärnusse, Võrusse ja esmakordselt ka Paidesse ning Põltsamaale. Tallinnas toimub 36 kontserti, mujal Eestis 11.
Eesti Piimandusmuuseumis Imaveres avatakse näitus “100 aastat rahvuslikku ühistegevust Eestis”
Pärastlõunal avati Imaveres näitus teemal “100 aastat rahvuslikku ühistegevust Eestis”. Piimandusmuuseumi juht Ants Välimäe selgitas Kuma uudistele, et näitusel antakse ülevaade ühistegevusest põllumajanduses, kaubanduses, panganduses ja piimatöötluses Eestis viimase 100 aasta jooksul.
Välimäe sõnul oleks talupidajatel ekspositsioonilt õppida omavahelise koostöö tegemist, mis kergendaks talunike igapäevaelu ka täna.
Järgmisest teisipäevast on väljapanekut “100 aastat rahvuslikku ühistegevust Eestis” oodatud uudistama kõik ajaloo- ja majandushuvilised inimesed.
Näitus jääb Imaveres avatuks aprilli lõpuni, seejärel viiakse see Türi Majandusgümnaasiumi.
Postitas Riina, kell 13:03
Paides toimuvad Tele2 Järva Korvpallimeistrivõistluste poolfinaalkohtumised, järvakatest konkurentsis Ambla
Paide Ühisgümnaasiumis toimuvad täna õhtul Tele2 Järva Korvpallimeistrivõistluste poolfinaalkohtumised. Esimeses mängus kell seitse on vastamisi Lada Eesti ja Ambla Spordiklubi, teises kell pool üheksa L&J ja Epiim. Põnevad tõotavad tulla mõlemad kohtumised, järvakatele peaks eriti põnevust pakkuma esimene mäng, sest Ambla on ainus võistkond, kes võib meistrikarika Järvamaale jätta.
Poolfinaalkohtumiste võitjad selgitavad kahes finaalkohtumises Tele2 Järva Korvpallimeistrivõistluste võitja ja kaotajad mängivad turniiri kolmandale kohale.
Postitas Rauno Veri, kell 11:39
Helilooja küsib sõnaühendi “Paide – Eestimaa süda” autorluse selgitamiseks seisukohta asjatundjate komisjonilt
Helilooja Raimo Rajaste pöördus Kultuuriministeeriumi autoriõiguse asjatundjate komisjoni poole, et saada neilt sõltumatu hinnang selle kohta kes on sõnaühendi “Paide – Eestimaa süda” autor.
Paide kaubamärgi vaidlusega tegeleva töörühma liige, Eesti Esitajate liidu tegevdirektor Urmas Ambur kinnitas Kuma uudistele, et Rajaste pöördumine on põhjendatud. Laulu sõnade autor Enn Vaigur suri 15 aastat tagasi ja Rajastel on ühisautorina õigus teemat tõstatada. Autoriõiguse seaduse kohaselt võib igaüks teose ühistest autoritest pöörduda kohtusse või võtta tarvitusele muid meetmeid ühiselt loodud teose kaitseks ning autoriõiguse rikkumise kõrvaldamiseks.
Kultuuriministeeriumi meedia – ja autoriõiguse osakonna juhataja Peeter Sookruus kinnitas raadiole, et Kultuuriministeeriumi autoriõiguse asjatundjate komisjon alustas lepitusmenetlust, see on võimalus enne kohtusseminekut või siis ilma kohtuta kokkuleppele jõuda.
Vaidlus on kinni küsimuses kes pani laulule täpselt sellise pealkirja. Rajaste on jätkuvalt seisukohal, et sõnaühendi autor on just tema, “Paide – Eestimaa Süda” on Enn Vaiguri ja Raimo Rajaste 1970. aastal kahasse kirjutatud laulu pealkiri. Paide linn patentis tunnuslause aastal 2000, Rajaste tahab Paide linnavalitsuselt kompensatsiooni, väites, et temalt pole laulu pealkirja kasutamiseks keegi luba küsinud.
Postitas Rauno Veri, kell 13:16
Järvamaa muuseume külastas mullu 46 000 turisti
Paide Turismiinfokeskuse spetsialisti Piret Sihveri sõnul on Järvamaa turismielu aktiivsemaks muutunud ja võrreldes ülemöödunud aastaga oli mullu kasv igas valdkonnas.
Uuendustena turismiturul nimetab Sihver Eesti Ringhäälingumuuseumi, Eesti Piimandusmuuseumi ja Karinu klaasikoda. Niiöelda vanadest ja jätkuvalt tublidest nimetas Piret Sihver ülipopulaarseid Jäneda simmanid Musta Täku Tallis ja Jäneda lille- ning aiapäevi, samuti Albu mõis, Tammsaare muuseum ja vabaõhulavastus “Põdernaine” ning ka Veski-Silla bowlingukeskus ja kardirada.
Kõige populaarsem muuseum oli mullu Anton Hansen Tammsaare muuseum Vargamäel, mida külastas üle 12tuhande inimese.
Kõige populaarsem ööbimispaik on Jäneda külalistemaja, kus mullu veetis öö üle seitsme tuhande inimese.
Omavalitsuste Liit kaalub Järvamaa Kultuurifondi likvideerimist
Järvamaa Omavalitsuste Liidu esimees Jaago Kuriks selgitas Kuma uudistele, et Kultuurifondi ülesandeid on järjest vähemaks jäänud ja maakonna kultuurielu seis võrreldes fondi moodustamise ajaga oluliselt muutunud. Omavalitsuste Liidu juhatus moodustas komisjoni, kes töötab välja erinevad võimalused Järvamaa Kultuurifondi edasise eksisteerimise või likvideerimise osas. Komisjon peab oma ettepanekud esitama kahe nädala pärast.
Kuriksi sõnul on Järvamaal olemas riigipalgal kultuuritöö spetsialist ja samas kõrval ka JOLi loodud Kultuurifond, lisaks veel maavalitsuse kultuuritöö spetsialist. Liidu esimehe sõnul on nimetatud instantside ülesanded sisuliselt samad ja seepärast pole otstarbekas ülesannete täitmist dubleerida. Samuti on Järvamaal moodustatud Kultuuri Nõukoda, kellel on oma selge nägemus maakondlike ürituste korraldamisest.
Kahe nädala pärast koguneb Kultuurifondi küsimust esmalt arutama Järvamaa valla- ja linnapeade kogu, kes esitab ka omapoolsed ettepanekud päev hiljem kogunevale Kultuurifondi nõukogu laiendatud koosolekule.
Kesk-Eesti prügiprobleemide lahendamiseks asutatakse piirkonna jäätmehoolduskeskus
Omavalitsuste juhid üle Eesti tõdesid Türil toimunud jäätmepäeval, et jäätmekäitluse probleemide lahendamiseks on vaja tõhusamat koostööd teha.
Väätsa Prügila tegevjuht Aivar Lõhmus rääkis Kuma uudistele, et jäätmekäitluse probleemide lahendamine ühe omavalitsuse piires pole võimalik, kuna omavalitsused on väikesed ja ressursid piiratud. Palju on näiteid, kus ebapiisav koostöö on takistanud mitmete projektide rahastamist ja seeläbi ka jäätmekäitluse korraldamist.
Probleemide lahendamiseks tehakse hetkel tööd Kesk-Eesti Jäätmehoolduskeskuse asutamiseks, mille tegevusse on plaanis lisaks Järvamaa omavalitsustele kaasata ka naabermaakondade vallad ja linnad. Kokku peaks Kesk-Eesti Jäätmehoolduskeskuse liikmeid saama ligikaudu 40. Keskuse eesmärk on vähendada omavalitsuste kohustusi ja võtta jäätmekäitluse koordineerimine, rahataotluste tegemine ja muu sarnane enda ülesanneteks.
Lõhmuse sõnul on sel kuul plaanis sõita Põhja-Läti piirkonda, kus 82 omavalitsust neljast maakonnast on oma koostöö hästi korraldanud ja asutanud Jäätmekäitluskeskuse. Samuti on plaanis mitmeid seminare ja tutvustuspäevi nii Järvamaal kui ka naabermaakondades. Järgmisel reedel kogunevad Türile Järvamaa Keskkonnateenistusse jäätmekäitlus-probleeme arutama ka naabermaakondade keskkonnateenistused.
Kesk-Eesti Jäätmehoolduskeskuse juriidilise asutamisega tahetakse valmis saada veel enne suvepuhkusi.
Viljandi linnapea Peep Aru läheb väga suure tõenäosusega riigikokku
Viljandi linnapea Peep Aru kinnitas täna hommikul Kuma uudistele, et läheb väga suure tõenäosusega riigikokku. Aru ütles uudistele, et ministriportfelli pole talle pakutud ja ta pole seda ka küsinud.
Aru avalikustab oma lõpliku otsuse järgmise nädala esmaspäeval, praegu peab ta siiski tõenäoliseks Riigikokku minemist.
Praegune Viljandi linnapea Peep Aru sai Järva- ja Viljandimaal ainsa reformierakondlasena mandaadi, kogudes 2068 häält.
Postitas Rauno Veri, kell 09:55
Paide maleturniiri liidrikohal püsib suure eduga Priit Värk
Maleturniiril "Paide male 2002/2003" mängiti kiirturniiri kuues ring, kus oma maleosavust proovis 15 võistlejat.
Viies voorus kogusid võrdselt 4 punkti Vello Järve ja Priit Värk. Esikoha sai koefitsendi arvutamisel Vello Järve. Kolmas oli 3,5 punktiga Jüri Hansen. Järgnesid kolme punktiga Madis Valdaru, Tõnu Maiste ja kuuendal kohal Kalju Mägi.
Kuue ringi kokkuvõttes püsib suure eduga Priit Värk, kes on kogunud 170 punkti. Teisel kohal on 151,3 punktiga Vello Järve ja kolmas Jüri Hansen 149,8 punktiga. Üldtabeli neljandal kohal on Kalju Mägi, viiendal kohal Kaspar Kool ja kuuendal kohal Madis Valdaru.
Välkmale 6.ring mängitakse 11.märtsil Paide Ühisgümnaasiumi maleklassis.
Viking Window korvpallimeeskond langes meistrikarika konkurentsist välja
Tele 2 Järva Korvpallimeistrivõistluste veerandfinaalid tõid suurüllatuse, seni mänguedu nautinud Viking Window langes meistrikarika konkurentsist välja
Põhiturniiril 11 võitu kogunud ja teise koha saanud Viking Window võttis vastu kaotuse Põltsamaa Epiimalt, kes põhiturniiril sai vaid kaks võitu ja seitsmenda koha. Mäng oli oodatust tasavägisem ja avapoolaeg lõppes viigiga 33:33, veel poolteist minutit enne kohtumise lõppu juhtis Epiim ühe punktiga. Närvilised lõpusekundid mängisid kindlamalt Epiima korvpallurid ja kohtumine lõppes 76:67 Epiima kasuks. Teisipäeval veel meistrikarikat võita lootnud Viking Window peab nüüd meistritiitlist loobuma.
Koigi spordisaalis peetud esimeses mängus olid vastamisi põhiturniiri kolmandana lõpetanud Rapla L&J ning Koeru Spordiklubi. Pärast viigiliselt lõppenud avaveerandit võttis L&J juhtohjad enda kätte ja võitis seisul 106:53.
Paide Kutsekoolis võitis põhiturniiri esikohaomanik Lada Eesti seisul 114:91 Juuru Tehnopuidu. Kutsekooli spordisaalis peetud teises mängus kohtusid Almba Spordilubi ja Kaitseliidu Järva Malev. Ambla spordiklubi oli kohal täiskoosseisus ja avakoosseisus tulid platsile Eesti meistriliigas mängivad Erko Linnas ja Indrek Raig ning Eesti esiliigas mängivad Raido Kuusk ja Jaanek Lahe. Kaitseliidul oli vastu panna vaid seitsmeliikmeline Väätsa noormängijatest koosnev võistkond. Sellele vaatamata oli kohtumise algus väga tasavägine. Esimesel poolajal pääses Kaitseliit ka korra ühe punktiga juhtima, kuid siis pani Ambla oma pikkuse, jõu ja pikema pingi maksma ning võitis kohtumise lõpuks ülekaalukalt 99:68.
Tele 2 Järva Korvpallimeistrivõistluste poolfinaalid peetakse tuleval reedel Paide Ühisgümnaasiumi võimlas, esimeses mängus kell seitse on vastamisi Lada Eesti ja Ambla Spordiklubi ning teises mängus kell pool üheksa L&J ja Epiim. Poolfinaalkohtumiste võitjad selgitavad kahes finaalkohtumises Tele 2 Järva Korvpallimeistrivõistluste võitja ja kaotajad mängivad turniiri kolmandale kohale.
Järvamaa Omavalitsuste Liit plaanib kolida Maksuameti endisesse hoonesse
Omavalitsuste Liidu tegevdirektor Tiina Oraste selgitas Kuma uudistele, et Maksuameti endistesse ruumidesse on plaanis mahutada lisaks omavalitsuste liidule veel ka näiteks maakonna Kultuurifond ja Järvamaa Arenduskeskus. Oraste sõnul on maavalitsuse ruumid kitsad ja kui omavalitsuste liit saaks veel kuidagi hakkama, siis Arenduskeskus vajab suuremaid ruume kui maavalitsusel pakkuda.
Maksuameti hoone kasutamiseks tegi JOL Paide linnavolikogule ettepaneku taotleda Rahandusministeeriumilt hoone üleandmist linnavalitsuse haldusesse.
Valitsusliidu läbirääkimisi alustavad Res Publica ja Reformierakond
Reformierakond otsustas alustada kõnelusi uue koalitsiooni moodustamiseks valimistel võidukaks osutunud Res Publicaga ja kinnitas pooldavat suhtumist Rahvaliitu.
Peaminister Siim Kallas ütles ajakirjanikele, et valiku kallutas Res Publica kasuks mitu asjaolu. Kõige olulisem on tema hinnangul see, et Keskerakonna valijad - pensionärid, tagasihoidlikuma sissetulekuga inimesed ja mitte-eestlased - eitavad paljuski Eesti senist arengut ja soovitavad kurssi muuta. Res Publica ja Reformierakonna valijate ootused on küll suunatud muutustele, kuid nende sisuks on arengu kiirenemine.
Reformierakonna juhatus arutas ka võimalust pidada läbirääkimisi nii Res Publica kui ka Keskerakonnaga, kuid loobus sellest siiski. Kallase sõnul oli loobumise taga varasem sarnane kogemus, mis lõppes Reformierakonnale halvasti.
Reformierakonna esimees ütles, et kolmas osaline võiks olla eriti maal tugev olev Rahvaliit, kuna valitsus vajab toetust ka seal. Aga kui partnerid pakuvad ka Isamaaliitu, pole Reformierakonnal selle vastu midagi, kuigi viitas, et koalitsiooni ei saa liiga suureks ajada.
Läbirääkimised algavad neljapäeval. Koalitsioonilepingu projekti esitamise õiguse jätab Reformierakond Res Publicale.
Res Publica meediajuht Allar Tankler ütles BNS-ile, et erakond tervitab Reformierakonna otsust ja loodab neljapäeval algavatel kõnelustel alustada püstitatud probleemide selgeksrääkimist. "Ka meil on Reformierakonnale palju küsimusi, koalitsioonikõnelused selleks ongi, et üksteise seisukohtadele väga selged ja rahuldavad vastused leida," sõnas Tankler.
Rahvaliidu esimees Villu Reiljan ütles Eesti Päevaleht Online'ile, et pärast Reformierakonna otsust eelistada koalitsiooniläbirääkimistel Res Publicat Keskerakonnale on ka Rahvaliidul märksa lihtsam oma otsust langetada. "Pole kahtlust, et me tegutseme selles süsteemis kaunis ühes taktis," ütles Reiljan ja viitas taas sellele, et Keskerakonna kahjuks räägivad nende liikmetega viimastel päevadel tekkinud suured probleemid.
Keskerakond sai riigikogu valimistel 28, Res Publica 28, Reformierakond 19 ja Rahvaliit 13 kohta.
Järva Politseiprefektuuri jälituskoera juht liitub patrullteenistusega
Märtsi alguses jõustus siseministri määrus, millega muudetakse Järva politseiprefektuuri struktuuri ja palgatakse juurde uusi töötajaid.
Prefektuuri pressiesindaja Jan Aasma selgitas Kuma uudistele, et struktuurimuutusega suunatakse kaks seni korrapidamistalituses töötanud politseiametnikku patrullteenistusse ja nende asemele võetakse tööle kaks lihtteenistujat. Veebruaris korraldatud ametnike konkursil esitas prefektuuri tööle saamiseks sooviavalduse üle 80-ne inimese, neist üks on tänaseks ametisse saanud. Teise ametikoha täitmiseks korraldatakse veel lisavestlusi. Aasma sõnul võtab prefektuur vestlusele minemiseks ise sobivate kandidaatidega ühendust.
Patrullteenistusele suunati abiks seni korrapidamistalituses ametis olnud Merle Nurmsalu, kelle juhtida on ka prefektuuri ainus jälituskoer Quanto.
Järva Maksuamet alustas tööd oma uutes ruumides, seoses kolimisega muutusid ka telefoninumbrid
Järva Maksuamet alustas teisipäeval inimeste teenindamist uutes ruumides Paides Pärnu tänaval Eesti Telefoni majas. Uusi bürooruume on Järva Maksuamet oma töötajatele otsinud Paides juba ligemale viis aastat. Kaalumisel oli mitu erinevat võimalust ning lõpuks otsustai Eesti Telefoni maja kasuks.
Maksuameti direktor Raul Roosimaa rääkis Kuma uudistele, et Eesti Telefoni maja kasuks rääkisid mitmed tegurid, neist peamised madal rendihind ning soodne asukoht. Roosimaa sõnul asuvad nüüdsest Maksuamet, Pensioniamet, Tööhõiveamet ja Järvamaa Peapostkontor kõik väga lähestikku ja bussijaama läheda, seega on ka mujal maakonnas elavatel inimestel lihtne kõiki vajalikke asutusi ilma suurema vaevata külastada.
Pärnu tänava majas remontis Maksuamet ja ehitas ümber vene telefonikeskjaama tarbeks ehitatud tehnikasaali. Remonditööd läksid maksma 1,6 miljonit krooni ja ehitustöö tegi KEK Ehitus.
Seoses kolimisega muutusid ka Järva Maksuameti telefoninumbrid. Täpsemat teavet Maksuametite uutest telefoninumbritest saab telefonidel 49 453 ja 49 454.
Järva Maksuameti uued telefoninumbrid:
Direktor	49450
Direktori asetäitja	49460
Maksude osakonna juhataja	49470
Teeninduse osakonna juhataja 49451
Sekretär	49452
Info telefonid: 49453;49454
Postitas Meelis Välimäe, kell 15:55
Tele 2 Järva Korvpallimeistrivõistlustel algavad kohamängud
Esimeses ringis lähevad Paide kutsekooli võimlas teisipäeva õhtul kell seitse omavahel vastamisi põhiturniiri võitja Lada Eesti ja Juuru Tehnopuit ning teises mängus Ambla Spordiklubi ja Kaitseliidu Järva Malev. Koigis võtavad üksteiselt mõõtu Koeru ja L&J ning teises mängus Epiim ja Viking Window.
Pärnu Lada Eesti võistkonna esindaja Andrus Salusoo rääkis Kuma uudistele, et pärnakatel on kindel plaan viia meistrikarikas Pärnumaale, kuid sajaprotsendilist kindlust karikavõiduks veel pole. Salusoo sõnul on Lada Eestis mängivad korvpallurid kõik pärit Pärnust, neli meest löövad kaasa ka Pärnumaa meistrivõistlustel, kus hetkel ollakse turniiri teisel kohal.
Viking Window meeskonna esindaja Janno Viilup rääkis uudistele, et kuigi Viking Window on Lada Eestile põhiturniiri kaks kohtumist kaotanud ei peeta Lada Eestit siiski põhikonkurendiks. Viilupi hinnangul on Vikingi võistlejad võimelised Lada Eestit võitma. Hoopis kõvemad konkurendid on Viilupi arvates Ambla Spordiklubi ja kindlasti ka Rapla L&J. Viilup kinnitas, et Vikingi ja teiste Järvamaa võistkondade mängijad teevad kõik endast sõltuva, et korvpallimeistri karikas kodumaakonda jätta.
Kogu võistlusinfo vaadata ka Kuma raadio koduleheküljel www.kuma.ee
Postitas Meelis Välimäe, kell 15:53
Eestimaa Südames kohtuvad parimad noolekütid
Eesti parimad noolekütid kogunevad esmaspäeva õhtul Paide Restorani, et osa võtta elektroonilise noolemänguturniirist Viru Valge Cup.
Seitse aastat noolemänguga tegelenud ja nii Järvamaal kui ka mujal Eestis mitmeid turniire võitnud Kaido Põldmaa rääkis Kuma uudistele, et pealinnast on täna õhtul Eestimaa südamesse oodata vähemalt nelja meest. Põldmaa sõnul on Eesti osavaimad noolekütid lisaks Tallinnale veel ka Rakveres ja Pärnus ning viimase kahe aastaga on kiiresti arenenud ka Järvamaa noolemängijad ja ühtlustanud taset teiste mängijatega.
Elektrooniline noolemänguturniir Viru Valge Cup koosneb kümnest etapist, mängitaks kahel masinal ja võistlused toimuvad esmaspäeva õhtuti kell 19.
Osaleda võivad turniiril kõik soovijad, registreerimine on kümme minutit enne võistluse algust kohapeal ja auhinnalaua katavad Viru Valge ning Tankla Õlitäht. Eraldi auhind on ka parimale naisvõistlejale.

matches: kohus kohus kohus Kohus Kohus kohus


Ehitusmäärus – Riigi Teataja
Ehitusmäärus - sisukord
§ 2 Planeerimismenetluse põhimõtted
§ 3 Planeeringu algatamine ja vastuvõtmine
§ 4 Planeeringu koostamise algatamisest keeldumine
§ 5 Ehitamise põhimõtted ja nõuded
§ 7 Ajutine ehitis
§ 8 Ajutise ehitise ehitamise kord
§ 9 Korterelamu rekonstrueerimise kord
RT IV, 24.05.2014, 23
Vastu võetud 21.05.2014 nr 19
Määrus kehtestatakse planeerimisseaduse § 5 ja ehitusseaduse § 19 lõike 4 alusel.
(1) Käesoleva ehitusmäärusega (edaspidi määrus) sätestatakse planeerimise ja ehitamise üldiseid põhimõtteid ning reegleid. Määrusega jaotatakse Kehtna vallas (edaspidi vald) ülesanded planeerimise ja ehitamise korraldamisel.
(2) Ehitusseadusega ja planeerimisseadusega kohaliku omavalitsuse, kohaliku omavalitsusüksuse või kohaliku omavalitsusorgani pädevusse antud küsimused ning Kehtna Vallavolikogu (edaspidi volikogu) poolt reguleerimata küsimused lahendab Kehtna Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) kui määrus ei sätesta teisiti.
(3) Planeerimis- ja ehitusvaldkonna korraldamisel lähtutakse õigusaktides sätestatud vastavatest tähtaegadest ja korrast või selle puudumisel haldusmenetluse üldnõuetest.
(4) Volikogu ainupädevusse planeerimisvaldkonnas kuulub:
1) valla seisukoha andmine üldplaneeringu muutmise suhtes maakonnaplaneeringu koostamise käigus ja vastava kokkuleppe sõlmimiseks volituste andmine;
2) mitme kohaliku omavalitsuse haldusterritooriumi hõlmava üldplaneeringu koostamise kokkuleppe sõlmimise otsustamine;
3) olulise ruumilise mõjuga objekti planeeritava maa-ala suuruse määramine või seiskoha andmine märgitud küsimuses;
4) muudatuste kandmine üldplaneeringusse;
5) kehtestatud üldplaneeringute ülevaatamine;
6) riiklikult tähtsa ehitise asukohaga seoses otsustamine planeerimisseaduse §-des 33 ja 34 märgitud küsimustes;
7) üldplaneeringu ja teemaplaneeringu algatamine, vastuvõtmine, avaliku väljapaneku väljakuulutamine ja kehtestamine;
8) detailplaneeringu algatamine, vastuvõtmine, avaliku väljapaneku väljakuulutamine, kehtestamine ja kehtetuks tunnistamine;
9) otsustuse vastuvõtmine järelevalve teostaja ettepaneku korral;
10) vajadusel valla osade, sealhulgas miljööväärtuslike hoonestusalade planeerimise ja ehitamise põhimõtete ja nõuete kehtestamine;
11) planeeringu algatamisel keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamise või algatamata jätmise kohta vastava otsuse tegemine;
12) kinnisasja sundvõõrandamise taotluse esitamine seaduses ettenähtud alustel;
13) kinnisasja omaniku taotlusel talle kuuluva kinnisasja võõrandamise otsustamine;
14) muud õigusaktidega volikogu ainupädevusse antud küsimuste otsustamine.
§ 2. Planeerimismenetluse põhimõtted
(1) Planeeringu koostamist ja elluviimist rahastab reeglina planeeringu koostamist taotlenud isik. Vallavanemal on õigus sõlmida detailplaneeringu koostamisest huvitatud isikuga leping detailplaneeringu koostamise kohta. Lepingutingimused peavad olema vastavuses valla üldiste huvide ja arengukavaga.
(2) Juhul, kui planeeringu koostamisest huvitatud isik ei ole nõus valla poolt aktsepteeritavatel tingimustel lepingut sõlmima või ühe nädala jooksul planeeringu algatamisest arvates ei ilmu vallavalitsusse lepingut sõlmima, siis on see aluseks planeeringu algatamise otsuse tühistamiseks.
(3) Planeeringutest informeerimise kohaks on valla ajaleht „Valla Vaatleja”. Vallavalitsus informeerib avalikkust kavatsetavatest üldplaneeringutest ja detailplaneeringutest üks kord aastas
hiljemalt 01. märtsil.
(4) Planeeringu koostamise käigus kogutud andmete ja materjalide säilimise ning huvitatud isikutele kättesaadavuse tagab vallavalitsuse üldises korras.
(5) Kehtestatud planeeringutega tutvumise tagab vallavalitsus üldises korras. Planeerimisalase tegevuse avalikustamine peab tagama huvitatud isikute kaasamise, õigeaegse informeerimise ja võimaluse oma huvisid kaitsta.
(6) Juhul, kui volikogule tehakse planeeringu kehtestamise otsuse vaidlustamise tähtaja jooksul ettepanek kehtestatud planeering või planeeringu kehtestamise otsus seaduse või muu õigusaktiga vastavusse viimiseks ja volikogu leiab, et ettepanek on põhjendatud, teeb volikogu ettepaneku kohta oma otsuse ja viib planeeringu või kehtestamise otsuse õigusaktiga vastavusse.
(7) Detailplaneeringu projekti võib menetleda ja kehtestada osaliselt või siduda erinevate algatustega planeeringuprojekte üheks projektiks peale volikogu vastavat otsust.
§ 3. Planeeringu algatamine ja vastuvõtmine
(1) Planeeringu koostamise aluskaardiks on vallavalitsuses kooskõlastatud digitaalne topo-geodeetiline alusplaan. Nõuded topo-geodeetilise alusplaani, planeeringu koosseisu ning vormistamise kohta kinnitab vallavalitsus.
(2) Üldplaneeringu muudatuse ettepanekut sisaldava detailplaneeringu algatamise taotluse korral esitab huvitatud isik lisaks illustreerivale skeemile põhjendused ning analüüsi üldplaneeringu muutmiseks.
(3) Planeering tuleb esitada vallavalitsusele kahes eksemplaris paberkandjal ja võimalusel elektroonilisel kujul.
(4) Planeeringu vastuvõtmisel sõnastab vastuvõtja valla seisukoha kooskõlastustega esitatud ettepanekute ja vastuväidete kohta.
(5) Enne detailplaneeringu vastuvõtmist volikogu poolt toimub vajadusel vähemalt üks lähteseisukohti ja eskiislahendust tutvustav arutelu.
(6) Kooskõlastatud detailplaneering tuleb esitada volikogule vastuvõtmiseks hiljemalt kahe aasta jooksul algatamise otsuse tegemisest, kui planeeringu algatamise otsuses ei ole sätestatud teisiti.
(7) Taotlus detailplaneeringu esitamise tähtaja pikendamiseks tuleb huvitatud isikul koos põhjendustega esitada hiljemalt üks kuu enne detailplaneeringu esitamise tähtaja lõppemist.
(8) Kui detailplaneering ei ole tähtaegselt esitatud on volikogul õigus kaaluda algatamise otsus kehtetuks tunnistada.
§ 4. Planeeringu koostamise algatamisest keeldumine
Planeeringu koostamise algatamisest võib volikogu põhjendatud juhtudel keelduda, keeldumise põhjusteks võivad olla muu hulgas järgmised asjaolud:
4) detailplaneeringu kehtestamine võib kaasa tuua vallale põhjendamatuid kulutusi või kaasneb oluline keskkonnamõju;
6) planeering ei vasta avalikele huvidele.
§ 5. Ehitamise põhimõtted ja nõuded
(1) Ehitusprojekti koostamise aluseks on üldplaneeringus määratletud tingimused ning detailplaneeringu kohustusega aladel detailplaneering ja mujal projekteerimistingimused.
(3) Projekteerimistingimused avalikustatakse vallavalitsuse kantseleis õigusaktide avalikustamiseks ette nähtud üldises korras ja vallavalitsuse veebilehel viie päeva jooksul.
(4) Tiheasutusega piirkondades tuleb ehitise laiendamisel ja rekonstrueerimisel ning uute ehitiste püstitamisel teha projekt konkreetse piirkonna ehitustraditsiooni, loodus- ja kultuurimiljööd arvestades.
(5) Elamute haljastuse ja piirdeaedade rajamisel tuleb arvestada vastavas piirkonnas väljakujunenud traditsioone.
(6) Ehitise laiendamisel, ümberehitamisel ja remontimisel peab arvestama ehitise arhitektuurilisi ja ajaloolisi väärtusi.
(7) Detailplaneeringukohase avalikult kasutatava tee ja üldkasutatava haljastuse, välisvalgustuse, vihmaveekanalisatsiooni ja muude ehitiste väljaehitamise kuni ehitusloale märgitud maaüksuseni tagab vald, kui vallavalitsus ja detailplaneeringu koostamise taotleja või ehitusloa taotleja ei ole kokku leppinud teisiti.
(1) Ehitise arhitektuursed ja ehituslikud lisatingimused (edaspidi lisatingimused) on vallavalitsuse poolt väljastatud tingimused, mida detailplaneering ei sisalda. Lisatingimused kehtivad kaks aastat nende väljastamisest.
(2) Lisatingimused tuleb taotleda juhul, kui ehitise projekteerimise aluseks olev detailplaneering on kehtestatud enam kui viis aastat tagasi. Kui lisatingimusi taotletakse enne nimetatud tähtaja saabumist ning vallavalitsus leiab, et lisatingimuste väljastamiseks ei ole vajadust, tuleb lisatingimused uuesti taotleda kahe aasta pärast.
§ 7. Ajutine ehitis
(2) Ajutisi ehitisi ei tohi ehitada ehituskeelu- ning piiranguvööndisse ja tiheasustusaladele, välja arvatud ehitusloa alusel ehitatava hoone teenindamiseks, kuni ehitatava hoone kasutusloa väljastamiseni. Ajutise ehitise mõiste laieneb ka ehitussoojakutele ning teistele ehitusperioodil kasutatavatele rajatistele.
(3) Kui ajutine ehitis ei ole likvideeritud ehitus- või kasutusloas määratud tähtajaks või õigusliku aluseta ehitatud ehitis ei ole lammutatud ettekirjutusega määratud tähtajaks, korraldab vallavalitsus ehitise likvideerimise asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras.
§ 8. Ajutise ehitise ehitamise kord
(1) Ajutine ehitis peab vastama õigusaktides esitatud nõuetele.
(2) Ajutise ehitise võib lubada ehitada detailplaneeringut koostamata või lubada ajutise ehitise ehitamist, mille kasutusotstarve erineb katastriüksuse sihtotstarbest, kui:
2) selle ehitamisega ei kaasne olulist muudatust väljakujunenud miljöös;
(3) Tööstus- või majandusobjekti maa-alale võib lubada ehitada ajutise ehitise, mille kasutusotstarve erineb katastriüksuse sihtotstarbest, käesoleva paragrahvi lõikes 2 ette nähtud tingimustel.
(4) Avalikult kasutatavale maa-alale võib lubada ehitada ajutise ehitise, mille kasutusotstarve erineb katastriüksuse sihtotstarbest, käesoleva paragrahvi lõikes2 ette nähtud tingimustel, kui ehitist kasutatakse avalikkusele mõeldud teenuste pakkumiseks. Ajutine ehitis ei või takistada inimeste ja sõidukite liikumist.
§ 9. Korterelamu rekonstrueerimise kord
(1) Akende ja välisuste vahetamiseks, kui ei muutu ehitise tuleohutusomadused, kuid muutub hoone välisilme, tuleb esitada vallavalitsusele kirjaliku nõusoleku taotlus koos eskiisjoonis(t)ega, milles on kajastatud vajalikud parameetrid (värvilahendus, mõõtmed ja muud vajalikud andmed).
(2) Korterelamute välisilmet muutvate ehitusprojektide kooskõlastamisel, nõusoleku, ehitusloa või kirjaliku nõusoleku taotlemisel võib vallavalitsusele taotluse esitada ühistu, lisades taotlusele väljavõtte korteriomandi omanike üldkoosoleku vastavast otsusest. Ühistu puudumisel peab olema taotlusele lisatud korteriomanike enamuse kooskõlastus.
(3) Korterelamute tehnosüsteemide muutmine on lubatud ühistu poolt kooskõlastatud ja nõuetele vastava ehitusprojekti alusel ning kirjaliku nõusoleku või ehitusloa olemasolul.
Kehtna Vallavolikogu 17. augusti 2004. a määrus nr 33 „ Kehtna valla ehitusmääruse kinnitamine“ tunnistatakse kehtetuks.
Määruse rakendamiseks võib vallavalitsus anda õigusakti.