Nädala küsimus: kas tööandjal on õigus töötaja õppepuhkus katkestada - Tööelu.ee
Nädala küsimus: kas tööandjal on õigus töötaja õppepuhkus katkestada
Lugeja küsib: Kas tööandjal on õigus töötaja õppepuhkus katkestada/edasi lükata, kui üks töötajatest on põhipuhkusel ja teine jäi töövõimetuslehele? Pood aga peab olema avatud iga päev.
Vastab Tööinspektsiooni tööinspektor-jurist Eneken Hiire: Täiskasvanute koolituse seaduse (edaspidi TäKS) § 14 lg 2 sätestab, et tööandjal on õigus õppepuhkus katkestada või selle andmist edasi lükata töölepingu seaduse (edaspidi TLS) § 69 lõikes 5 ettenähtud tingimustel. Kui puhkus katkestati või lükati edasi, on töötajal õigus kasutada kasutamata jäänud õppepuhkuse osa tasemekoolituses või täienduskoolituses osalemiseks talle sobival ajal.
Tööandjal on õigus puhkus katkestada ettenägematu ja olulise töökorralduse hädavajaduse tõttu, eelkõige kahju tekkimise ärahoidmiseks (TLS § 69 lg 5). Tegemist on olukordadega, mida ei ole võimalik muul viisil lahendada. Tööandja hüvitab töötajale puhkuse katkestamisest või edasilükkamisest tekkinud kulud. TLS § 17 on selgitanud hädavajaduse mõistet. Hädavajadusena defineeritakse TLS alusel eelkõige vääramatu jõu tagajärjel tööandja varale või muule hüvele tekkida võivat kahju või kahju tekkimise ohtu. Vääramatuks jõuks on asjaolu, mida tööandja ei saanud mõjutada ja mille puhul ei saanud mõistlikkuse põhimõttest lähtudes temalt oodata, et ta oleks saanud sellise asjaoluga arvestada või seda vältida (võlaõigusseadus § 103 lõige 2). Hädavajaduse määratlemisel on oluline võtta arvesse töötaja huvisid ja õigusi ning hea usu ja mõistlikkuse printsiipi ehk võrrelda tööandja hädavajadusest tulenevaid tagajärgi ja töötaja töösuhteväliseid õigusi.
Tööandja ei saa kohustada töötajat muutma õppepuhkust sellepärast, et üks töötajatest on töövõimetuslehel ja teine põhipuhkusel, sest tegemist ei ole üldjuhul TLS § 69 lg 5 olukorraga, vaid tavapärase tööandja ettevõtlusriskiga. Tööandja peab arvestama, et ta peab töötajatele puhkust (õppepuhkust, põhipuhkust jm) võimaldama ning et töötajad võivad haigeks jääda.
Seega, kui tööandja on koostanud puhkuste ajakava ja märkinud sinna töötaja õppepuhkuse kasutamise aja või on töötaja teinud 14 kalendripäeva ette avalduse sooviga jääda õppepuhkusele (TäKS § 13 lg 6), on töötajal õigus sel ajal puhkust ka kasutada. Kui antud olukorras töötaja ja tööandja ei jõua õppepuhkuse katkestamise/edasilükkamise osas kokkuleppele, võib tööandja kaaluda selleks ajaks asendaja tööle võtmist.


Tuletorni- ja jäämurdetasude määrad ning soodustuste kohaldamise alused ja kord – Riigi Teataja
Vastu võetud 12.12.2001 nr 113
RTL 2001, 138, 2048
08.02.2002 nr 15 (RTL 2002, 28, 397) 22.02.2002
20.10.2009 (RTIII 2009, 46, 342) 20.10.2009 - Riigikohtu 20.10.2009. a põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi kohtuotsus nr 3-4-1-14-09 tunnistab teede- ja sideministri 12. detsembri 2001. aasta määruse nr 113 «Tuletorni- ja jäämurdetasude määrad ning soodustuste kohaldamise alused ja kord» põhiseadusega vastuolus olnuks. Muutmismärge lisatud 30.10.2009.
Määrus kehtestatakse «Kaubandusliku meresõidu koodeksi» (RT 1991, 46–48, 578; RT I 1993, 65, 923; 1995, 54, 882; 1996, 78, 1380; 1997, 77, 1315; 1998, 2, 47; 23, 321; 30, 409; 2000, 35, 221; 2001, 21, 114; 93, 565) § 6 punkti 1 alapunkti 13 alusel ning kooskõlas Vabariigi Valitsuse 7. jaanuari 1997. a määrusega nr 1 «Volituste andmine kaubandusliku meresõidu koodeksist tulenevate õigusaktide kehtestamiseks» (RT I 1997, 7, 38; 1998, 103, 1703).
TULETORNI- JA JÄÄMURDETASUDE MÄÄRAD JA ARVESTAMINE
(x 1000 EEK)
Jäämurdetasu
100 kuni 250
251 kuni 500
1001 kuni 1500
1501 kuni 2000
2001 kuni 3000
3001 kuni 5000
5001 kuni 7500
7501 kuni 10 000
10 001 kuni 12 500
12 501 kuni 15 000
15 001 kuni 18 000
18 001 kuni 24 000
24 001 kuni 30 000
30 001 kuni 40 000
40 001 kuni 60 000
üle 60 000
§ 2. Laeva agent, agendi puudumisel reeder, maksab Veeteede Ametilt saadud arve alusel tuletornitasu laeva sisenemise eest sadamasse või sadama reidile.
§ 3. Tuletornitasu arvestatakse üks kord ööpäevas sõltumata laeva sissesõitude arvust sadamasse või sadamatesse ööpäeva jooksul.
§ 4. Kui laev peab sadama ülekoormatuse tõttu või muul reederist sõltumatul põhjusel sõitma korduvalt sadamast reidile ja vastupidi, arvestatakse tuletornitasu ühekordses määras laeva sadamas ja reidil viibimise kogu aja eest.
§ 5. Laeva agent, agendi puudumisel reeder, maksab jäämurdetasu Veeteede Ametilt saadud arve alusel laeva sisenemise eest sadamasse, kus on riigi poolt tagatud jäämurdeteenus. Jäämurdetasu arvestatakse ajavahemiku eest 1. jaanuar kuni 31. märts.
§ 6. Tuletorni- ja jäämurdetasu arve koostamisel võtab Veeteede Amet aluseks laeva kapteni poolt agendi, agendi puudumisel reederi kaudu Veeteede Ameti koordinatsioonikeskusele esitatud ülddeklaratsiooni.
§ 7. Sadamad on kohustatud Veeteede Ametile esitama regulaarsel liinil sõitvate laevade järgmise kuu sõidugraafikud hiljemalt eelmise kuu viimasel tööpäeval.
SOODUSTUSTE KOHALDAMISE ALUSED JA KORD
§ 8. Tuletorni- ja jäämurdetasu maksmisest on vabastatud:
1) Eesti Vabariigi haldusülesandeid täitvad laevad;
3) ujuvhospidalid ning õppe- ja uurimisprogramme täitvad laevad;
4) rahvusvahelistes koostööprogrammides osalevad laevad;
6) laevad, mis on sisenenud sadamasse haigeid, laevaõnnetuse läbiteinud isikuid või surnuid maale tooma;
7) kalapüügilaevad.
Reeder, kelle laevale laieneb kaubandusliku meresõidu koodeksi § 3 säte, tasub tuletornitasu 75% tasumäärast.
§ 10. Tuletornitasu maksmisest on vabastatud Eesti Vabariigi sadamate vahel reisijate vedu teostava laeva reeder.
§ 11. Reeder vabastatakse tuletornitasust iga regulaarsel liinil töötava uue laeva (s.o laeva, mis on liinil töötanud vähem kui üks aasta) suhtes, mille ta toob täiendavalt liinile. Soodustus kehtib ühe aasta jooksul arvates laeva liinile toomise kuupäevast. Liinil töötava laeva asendamine teisega või laeva viimine ühelt liinilt teisele (k.a Eesti ja välisriigi vaheline liin) ei anna õigust soodustuse saamiseks.
[RTL 2002, 28, 397 - jõust. 22.02.2002]
§ 12. Merematkeid teostava reisilaeva reeder tasub tuletornitasu 80% tasumäärast.
§ 13. Tugevdatud jääklassiga laeva 1A-super ja 1A reeder tasub jäämurdetasu 50% tasumäärast.
§ 14. Kui laev on saabunud reidile oma ekspluatatsiooniliste varude (kütus, vesi, proviant) täiendamiseks, laeva veealuse osa ülevaatuseks või tekilaadungi täiendavaks kinnitamiseks, tasub reeder tuletornitasu 50% tasumäärast, tingimusel, et laev ei sisene sadamasse või seisuaeg reidil ei ületa 24 tundi.
§ 15. Isoleeritud ballasttankidega naftatankeri tuletorni- ja jäämurdetasu arvutamisel võetakse aluseks laeva vähendatud kogumahutavus, mis on märgitud 1969. a rahvusvahelise konventsiooni «Laevade mõõtmisest» alusel väljastatud mõõtekirjas.
Vähendatud kogumahutavust arvestatakse, kui laeva mõõtekirja lõigus «märkused» on tehtud vastav märge.
§ 17. 2002. aasta 1. jaanuarist tunnistatakse kehtetuks teede- ja sideministri 25. veebruari 1999. a määrusega nr 15 kinnitatud «Lootsi-, tuletorni- ja jäämurdetasude määrad ning soodustuste kohaldamise alused ja kord» (RTL 1999, 37, 502; 77, 959; 100, 1255; 166, 2401) tuletorni- ja jäämurdetasu reguleerivad punktid 1.1, 1.5–1.8, 2.1 ja 2.6–2.11.