text:
Pankrotihalduri ja kohtuniku koostöö - korruptsioon või emotsioon? - Kuklase & Partnerid
Pankrotihalduri ja kohtuniku koostöö – korruptsioon või emotsioon?
Olev Kuklase 7. veebr. 2020 0 Comments
29.01.2020 tegi Riigikohus tsiviilasjas nr 2-17-18069 tähelepanuväärse kohtulahendi pankrotihalduri õiguste kaitsega seoses. Riigikohtusse jõudnud kaasus näitab, kuidas üks pankrotimenetlus võib kujuneda emotsionaalsetel või muudel põhjustel kohtuniku ja pankrotihalduri aastatepikkuseks tüliks ning lõpuks ei olegi enam aru saada, miks taoline olukord üldse tekkis ning kuidas see aitab Eestis kaasa ausa ärikeskkonna loomisele.
Pankrotiseaduse § 3 tulenevalt toimub pankrotimenetlus nii kohtu- kui ka kohtuvälise menetlusena.
Kohtumenetlust viib läbi kohtunik aga kohtuvälise menetluse juhtimiseks/läbiviimiseks nimetab kohtunik pankrotihalduri. Pankroti väljakuulutamise järgselt peab kohtuniku poolt nimetatud pankrotihalduri kinnitama ka võlausaldajate üldkoosolek. Seega ei ole kohus selles küsimuses ainuotsustaja.
Pankrotihaldur kui “kohtuniku käepikendus”?
Kohtu poolt nimetatud pankrotihaldur on pankrotimenetluses nagu „kohtuniku käepikendus“, millega peavad nõustuma ka võlausaldajad!
Kui pankrotimenetluse käigus juhtub, et kohtunik, kes määras pankrotimenetluse läbiviimiseks pankrotihalduri, pöörab oma „käepikendusega“ tülli, siis on Eestis tegelikud võimalused taolistes emotsionaalsetes olukordades lahendusi leida päris keerulised !
Märgiline lahend pankrotihalduri õiguste kaitsel?
29.01.2020 tegi Riigikohus tsiviilasjas nr 2-17-18069 tähelepanuväärse kohtulahendi pankrotihalduri õiguste kaitsega seoses.
Nimelt on Harju Maakohtu menetluses AS E-Profiil (pankrotis) pankrotimenetlus, kus tekkisid vastastikku tõsised arusaamatused kohtuniku ja pankrotihaldurite vahel. Harju Maakohtu kohtunik M. Varusk otsustas 28.06.2018 vabastada tema enda poolt pool aastat varem antud menetluse pankrotihalduriks nimetatud S. Taela esitades pankrotihaldurile üheksa väidetavat süülist etteheidet!
Antud pankrotimenetluses on tänaseks osalenud juba 4 pankrotihaldurit, kuid Riigikohus leidis, et mitte ühtegi rikkumist polnud ja otsustas oma 29.01.2020 lahendiga S. Taela AS E-Profiil (pankrotis) pankrotihalduri ülesannetesse ennistada ning sellega seoses tühistada kõik alama astme kohtute lahendid.
Kohtuniku ja pankrotihaldur erimeelsused?
Pankrotihaldurile algselt ette heidetud 9 rikkumist olid näiliselt sisulised – kohtule teabe andmise kohustuse, vara müügi kohustuse korraldamise, laenu võtmise keelu, lojaalsuskohustuse ja hoolsuskohustuse rikkumised (RKTKo nr 2-17-18069, p 2). Lisaks nõudis kohus korduvaid ettekandeid, selgitusi ja ülevaateid aga samas pidi haldur tegelema pankrotis oleva ettevõtte juhtimisega. Võlgniku ettevõte tegutses, seal töötas üle 200 töötaja ning võlausaldajate esimene üldkoosolek otsustas jätkata ettevõtte tegevust kuni vara müügini.
Haldur, kes peaks selles suhteliselt mahukas menetluses aktiivselt tegutsema ja tegelema ettevõtte pankrotimenetluse läbiviimisega, ettevõtte juhtimisega, hoolsuskohustuse ja kõikvõimalike muude ülesannetega, tegeles ühtlasi sisuliselt kohtunikuga „võitlemisega“.
Tänaseks on pankrotimenetlus kestnud juba üle 2 aasta ning tegelikkuses on raske piiritleda seda, kes on antud olukorras võitja ja kes kaotaja.
Antud juhtumis julges kohtuniku poolt kõrvaldatud pankrotihaldur vaidlustada nii temale esitatud 9 rikkumist kui ka tema vabastamise. Ka ringkonnakohus leidis pankrotihalduri määruskaebuse lahendamisel, et kohtuniku poolt pankrotihaldurile esitatud üheksast etteheitest olid 4 esitatud ekslikult, kuid ülejäänud 5 siiski põhjendatud.
Edasikaebamine “üle noa tera”? Uus seaduse redaktsioon?
Kuivõrd pankrotihaldur ei nõustunud ka ringkonnakohtu käsitlusega, otsustas haldur oma õiguste kaitseks pöörduda Riigikohtusse. Riigikohtusse pöördumine toimus sisuliselt “üle noa tera“, sest pankrotihalduri õiguste kaitsmisele on Justiitsministeerium ja seadusandja otsustanud käesolevaks ajaks seada täiendavaid tõkkeid. PankrS § 68 lg 6 kuni 29.03.2019 kehtinud redaktsiooni kohaselt oli halduril õigus esitada tema vabastamise määruse peale määruskaebuse ka Riigikohtule, kuid alates 29.03.2019 kehtiva redaktsiooni järgi ei ole see enam võimalik.
Antud asjas tegi Tallinna Ringkonnakohus pankrotihalduri suhtes lahendi 27.03.2019 s.o. kaks päeva enne PankrS § 68 lg 6 uue redaktsiooni jõustumist, mistõttu tekkis küsimus kas halduril on üldse kaebeõigus, sest kaebetähtaja jooksul (15 päeva) jõustus seadusemuudatus, mis välistab Riigikohtusse edasikaebamise.
Riigikohus – halduri kaebeõigus oli seekord veel olemas, kõik varasemad haldurile esitatud etteheited on põhjendamatud!
Riigikohtu 29.01.2020 lahend on kindlasti tähelepanuväärne, aga olukorras, kus varasemalt olid kaks kohtuastet ja neli kohtunikku arvamusel, et haldur on pannud toime suure hulga jämedaid rikkumisi, kuid Riigikohus leidis, et haldur pole tegelikkuses rikkumisi toime pannud, siis on pankrotihaldurid vaatamata juba 25 aastat kehtinud pankrotiseadusele ikka väga „tuulte meelevallas“! Jah, on tõesti võimalik, et kõik kolm kohtuastet on erineval arvamusel, kuid kahetusväärne on see, et alates 29.03.2019 jäävad taolised vaidlused ainult esimese ja teise astme piiridesse, kuivõrd alates nimetatud ajast on seadus välistanud Riigikohtusse edasikaebamise.
Miks ja kas on uus seaduse redaktsioon põhjendatud?
Arusaamatuks jääb see, mis põhjusel pidas Riigikogu põhjendatuks seadustada Justiitsministeeriumi poolt esitatud eelnõu ja piirata pankrotihalduri kaebeõigust. Antud kaasus näitab konkreetselt, et taoline kaebamise piiramine on ja oleks ka antud situatsioonis olnud ebaõige ning väga määratlematute tagajärgedega ning seda ka seaduse ühetaolise kohaldamise aspektist lähtudes.
Antud kaasuse laiem tähendus on selles, et pankrotihaldur on järjest enam pandud olukorda, kus tal on vastas nii võlausaldajad, kes väga tihti püüavad survestavalt suunata haldurit neile kasulikus suunas käituma, kui ka võlgnik, kes püüab võimalikke „sigadusi“ varjata, ning kui menetlusse satub kohtunik, kellel on omad emotsioonid, siis on tegemist ülimalt keerulise olukorraga, mille puhul on raske halduri töö tulemuslikkust, efektiivsust ning ausa ärikeskkonna saavutamisele suunatud tegevust saavutada.
Kas haldurit aitab politsei või prokuratuur?
Kui antud arutluse põhjal tekib kellelgi ettepanek, et pankrotihaldur peaks ähvardava võlgniku või võlausaldajate suhtes esitama avalduse politseisse, siis soovitan otsida ja leida selleks seadustest tulenev alus ning küsida politseist või prokuratuurist, millal ja kas nad on taoliste haldurit survestavate juhtumitega kunagi tegelenud !
Pankrotihalduri ja kohtuniku koostöö?
Peaks olema mõistetav, et tänases ühiskonnas toimuvad võlausaldajate ja võlgnike poolt halduri suhtes esitatavad ähvardused rafineeritult, loomulikult ilma vägivallata, kuid halduri, võlgniku ja võlausaldajate suhtes toimuva tegevuse aluseks on ja peaks olema halduri ja kohtuniku koostöö, suhtlemine! Kahjuks püütakse meie ühiskonnas aga taolist koostööd väga paljudel juhtudel määratleda korruptsioonina ja/või kohtuniku ja halduri vahelise toimingupiirangu rikkumisena. Seejuures ilma, et keegi üldse rohkemat selle üle arutleks või selle kohta sooviks midagi täpsemalt selgitada või selgitusi jagada!
Näiteks, 24.10.2019 on Riigikogus pikalt arutletud toimingupiirangute olukorra ebaselguse osas. Ka antud arutelul on õiguskantsler viidanud, et Eesti ei tohiks liikuda suunda, kus ebaselgetel alustel on põhimõtteliselt võimalik igaühte vastutusele võtta. Inimese jaoks peaks olema selge, mis on keelatud ja mis lubatud juhul, kui tagajärjeks on kriminaalkaristus. Seadust peaks saama reguleerida ka nii, et tagajärjeks ei ole kriminaalkaristus, vaid öeldakse, kuidas on õigused ja kohustused jagunenud ja ka avalikkus teaks selgelt seda, mis on keelatud. Kriminaalkaristuse korral ei tohiks olla halle alasid.
Kes siis peaks ütlema, mis on keelatud ja mis lubatud juhul, kui tagajärjeks on kriminaalkaristus?
On kummaline, et eelviidatud Riigikogu arutelul on prokuratuur sisuliselt vastandunud õiguskantslerile, väites deklaratiivselt, et inimene peab käituma ausalt ja vältima ebaausaid tegusid, ise nende küsimuste üle järele mõtlema ja seejärel langetama otsused. Prokuratuur on sealjuures kogu aeg lubanud kõikide ebaselguste puhul anda täiendavaid selgitusi, kuid millal ja kellele on prokuratuur tegelikult neid selgitusi jaganud. Kas prokuratuur ongi tõe monopol seaduste tõlgendamise osas.
Prokuratuur on ju seadusest tulenevalt süüdistaja rollis ja seaduste tõlgendamise või põhiseadusele vastavuse järelevalvet ja üldisi selgitusi peaks jagama siiski õiguskantsler.Hinnangute andjaks saaks olla ka kindlasti kohus, kuid kohus saab seda teha vaid üksnes konkreetsete juhtumite kaudu.
Tegelikkus on see, et prokuratuur tegeleb paljudel juhtudel n-ö seadusele otsa vaatamise ja inimeste ning juhtumite kohtu kaudu testimisega, et kas see või teine õigusnorm teatud situatsioonis töötab ehk siis teisisõnu „inimkatsetega“! Alati võime väita, et soovitakse kaitsta inimesi ja ausat riiki, aga kas olukord, kus prokuratuur „viskab“ proovimiseks/tõlgendamiseks kohtu ette inimese/inimesed, kelle osas prokuratuur tahaks taolise „inimkatse“ kaudu saada endale tõlgendust/selgust, ongi osa õigusriigist. Nii ei tohiks olla !
Milline on õiguskantsleri arvamus?
Õiguskantsler Ülle Madise tõi 18.09.2018 Riigikogus tehtud ettekandes otsesõnu välja: „…. Aga räägime näiteks toimingupiirangute määratlemisest. Pole üheselt selge, kas toimingupiirang kohaldub või mitte. Nüüd eeldatakse, et iga inimene peab suutma ise tõlgendada, kas tema tegu on keelatud või lubatud. Normist või ühestki normi seletusest ta sellele küsimusele vastust ei leia. Kui aga võimalik tagajärg on karistus, siis peab inimesele olema teada, mis on lubatud ja mis keelatud.Loomulikult ma mõistan, et paljusid kuritegusid ongi väga raske tõendada ent see ei õigusta ebamääraseid karistusnorme, mille alusel pea igaühte võimalik vastutusele võtta. Me ei tohi lubada isegi seda muljet, et küll organid teavad, keda vaja karistada“ !
Mis on eelviidatud ettekandele järgnenud aasta-kahe jooksul toimunud?
Kas on saanud midagi selgemaks toimingupiirangute, kohtunike, prokuratuuri, politsei, ametnike, pankrotihaldurite koostöö osas? Kas on olemas konkreetsed reeglid, mis on avaldatud, mida on võimalik ka inimesel mõista, neid järgida või peame neid ootama läbi „inimkatsete“? Isegi kui prokuratuur või kaitsepolitsei teeb kellelegi ettepaneku tasuta kaasabi osutamiseks, kas siis inimesel on üldse võimalust kaasabist keelduda, ilma et sellest ei teki temasuhtes pahameelt või võimalikke sanktsioone ?
Kas juhul kui kodanik osutab kaitsepolitseile või prokuratuurile jne. tasuta mistahes kaasabi, kas siis samamoodi ei teki põhjendatud alus kodanikku süüdistada TASUTA altkäemaksu andmises, toimingupiirangu rikkumises ja/või korruptsioonis, sest võimalik on ju sama järeldus – eeldus, et kodanikku koheldakse edaspidi politsei või prokuratuuri poolt kuidagi soodsamalt ehk siis on tegemist ju võimaliku toimingupiirangu rikkumisega ? On selge, et tegelikkuses võib taolise olukorra tekkimine puudutada meid paljusid, kuigi me arvame et me oleme omaarvates käitunud ausalt ja vaid vastutulekuna !
Julgus ametnikega vaielda, kui kaotad vastutad ise aga kui võidad, kas ka ametnik millegi eest vastutab ?
Riigikohtu 29.01.2020 lahend annab kinnituse, et keegi ei tohiks karta mistahes riigiametnikega vaielda. Teisalt selgitab lahend ka seda, et kohtunikuga koostöö või selle puudumine, kohtuga vaidlemine jne tekitab vaid asjatu ajakulu ning ausa riigi ja ausa ärikeskkonna hoidmise ja kestmise osas eksisteerivad suured kahtlused. Seejuures vaatamata erinevate ametnike poolt avalikult esitatud kõlavatele lubadustele – selgitada, järgida, küsida, hoiatada jne. Samuti on võimalik jälgida seda, et riigi ressurssi on aktiivselt kasutatud taoliste nõupidamiste, kõlavate selgituslubaduste, mõtete andmiseks ja haldurite kontrollimiseks, samas pole avalikke reegleid, avalikke selgitusi ja ausa ärikeskkonna, võlausaldajate või võlgnike taoliste surveabinõude vastu võimalikku kontrolli. Ka vaidlemisest tulenev vastutuse kaalukauss on kahjuks ainult ühes suunas kaldu ? Kas nii saab, tohib ja peab olema ? Ei tohiks ?
Riigikohtu 29.01.2020 lahend on kättesaadav siin.
Kuid, lootus jääb!

matches:
Riigikohus
§ 3
kohus
Riigikohus
Riigikohus
kohus
§ 68
§ 68
Riigikohus
Riigikohus
kohus


text:
Millist õigust kohaldatakse? - Iirimaa
3.5.1 Ülalpidamiskohustus
Iirimaal on kollisiooninormide peamine allikas üldine õigus ning neid võidakse seega muuta ja täiustada. Et aga selle valdkonna kohtupraktika on suhteliselt napp, siis on mitmes valdkonnas keeruline otsustada, missugust õigust tuleb kohaldada. See käib eelkõige perekonnaõiguse kohta. Nagu kohtualluvust reguleerivad õigusnormid, asendatakse ka kohaldatava õiguse valikut reguleerivad traditsioonilised õigusnormid järk-järgult rahvusvaheliste konventsioonide ja ELi õigusaktidega.
Rooma 1980. aasta lepingulistele kohustustele kohaldatava õiguse konventsioon
Me ei ole teadlikud ühestki kollisiooninorme sisaldavast kahepoolsest konventsioonist, mille osalisriik on Iirimaa.
Üldine seisukoht on, et kollisiooninorme kohaldatakse üksnes siis, kui vähemalt üks pool on seda nõudnud.
Selle doktriini arvessevõtmist nõudvaid kohtuasju menetletakse Iiri kohtutes harva.
Iiri õiguses ühtne käsitus puudub.
Kuna sellealane kohtupraktika puudub, on ebatõenäoline, et Iirimaa kohaldaks välisriigi õigust, mis on vastuolus Iiri avaliku korraga.
Iiri kohtud nõuavad, et välisriigi õiguse sisu tuleb tõendada nagu fakti. Välisriigi õigusele toetuda sooviv pool peab seda taotlema ja tõendama välisriigi õiguse sisu kui fakti kohtunikku rahuldaval viisil. Kui poolte esitatud tõendid on vasturääkivad, võib kohtunik hinnata ekspertide usaldusväärsust ja seejärel esmaseid tõendeid (nt välisriigi õigusaktid ja kohtuasjad), eriti kui neis kasutatakse Iiri kohtunikule tuttavaid mõisteid. Kui Iiri kollisiooninormide kohaselt tuleb kohaldada välisriigi õigust, kuid kumbki pool ei esita tõendeid selle kohta, missugune õigus see on, eeldab kohus tavaliselt, et see on sama mis Iiri õigus, kui ei ole tõendatud teisiti.
Välisriigi õiguse sisu tõendamiseks esitatakse tavaliselt eksperditõendeid ja sellest ei piisa, kui pooled esitavad kohtule välisriigi õigusakti, kohtuasja materjalid või ametiasutuse dokumendi. Välisriigi õiguse sisu võib tõendada isik, kellel on välisriigi õigussüsteemis juristi kvalifikatsioon või kellel on selles süsteemis piisav praktiline kogemus. Kohus ise ei uuri tavaliselt välisriigi õigust.
Iirimaa on alla kirjutanud Rooma 1980. aasta lepingulistele kohustustele kohaldatava õiguse konventsioonile. Iirimaa on selle konventsiooni rakendanud õigusaktiga – 1991. aasta lepinguliste kohustuste (kohaldatava õiguse) seadusega (Contractual Obligations (Applicable Law) Act, 1991). Konventsiooni sätteid kohaldatakse lepinguliste kohustuste suhtes kõigis olukordades, kus tuleb valida eri riikide õiguse vahel. Konventsiooni ei kohaldata siiski teatavat liiki lepingute suhtes, näiteks peresuhtest tulenevate lepinguliste kohustuste suhtes.
Tuleb märkida, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 593/2008 lepinguliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta (Rooma I määrus) on Iirimaal vahetult kohaldatav. Ent Iirimaa ei ole nõustunud rakendama nõukogu määrust (EL) nr 1259/2010 osalevate liikmesriikide tõhustatud koostöö rakendamise kohta abielulahutuse ja lahuselu suhtes kohaldatava õiguse valdkonnas (Rooma III määrus).
Perekonnaõiguse ja abielulahutuse avalduste puhul peavad Iiri kohtud sobivaks kohaldada lex fori’t, sest see annab kindlustunde. Iirimaal puuduvad õigusaktid kollisiooninormide kohta lepinguvälise kahju asjades ja sellealane kohtupraktika on väga napp. Iiri kohtud võtavad arvesse lex fori põhimõtet, mille järgi tuleb kohaldada kohtu asukohariigi õigust, ja ka lex loci delicti põhimõtet, mille järgi tuleb kohaldada selle riigi õigust, kus lepinguväline kahju tekkis. Kohtud võivad ka arvesse võtta konkreetset lepinguvälist kahju reguleerivat õigust, milles soovitatakse rakendada paindlikku käsitust, mis võimaldab kohtul kaaluda kõiki ühendavaid tegureid ja lahendada kohtualluvuse küsimus neist lähtudes.
Tuleb märkida, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 864/2007 lepinguväliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta (Rooma II määrus) on Iirimaal vahetult kohaldatav.
Lapse elukoht on tema isa elukoht, kui lapse vanemad olid lapse sündimise ajal omavahel abielus. Kui lapse vanemad ei olnud lapse sündimise ajal omavahel abielus või kui lapse isa oli sündimise ajal juba surnud, on lapse elukoht tema ema elukoht. Seda reeglit kohaldatakse kuni lapse 18-aastaseks saamiseni ehk kuni selle ajani, kui laps saab täisealiseks ning on elukoha valimiseks õigus- ja teovõimeline.
Isik saab valida elukoha ainult siis, kui ta elab tegelikult asjaomases riigis kavatsusega sinna määramata ajaks või alaliselt elama jääda. Kui üht neist tingimustest enam ei täideta, asendub isiku elukoht tema esialgse elukohaga. Abielus naine omandab elukoha oma abikaasast sõltumatult.
1987. aasta laste staatuse seadusega (Status of Children Act 1987) kaotati väljaspool abielu sündimise mõiste. Selle seaduse kohaselt tuleb iga isiku ning tema isa ja ema vaheline suhe kindlaks teha võtmata arvesse seda, kas isa ja ema on praegu või on olnud varem omavahel abielus.
Hoolimata sellest ei peeta last juhul, kui tema vanemad ei ole lapse sünnikuupäeval või eostamise ajal omavahel abielus, abielust sündinud lapseks. Laps võib siiski omandada abielust sündinud lapse staatuse, kui tema vanemad hiljem abielluvad. Abielust sündinud lapse ja selle staatuse hiljem omandanud lapse põhiseaduslik seisund ei erine. Samuti ei olene lapse õigus olla oma vanemate poolt ülalpeetud või kummaltki vanemalt pärida sellest, kas lapse vanemad on kunagi omavahel abielus olnud või mitte.
Kui Iiri kohus teostab oma pädevust kohtuasjas nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/2003 (mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega, (Brüsseli IIa määrus)) alusel, kohaldab ta üldjuhul Iiri õigust.
Kui Iiri kohtul on pädevus seoses lapsendamise juhtumiga, kohaldatakse samuti Iiri õigust.
Tuleb märkida, et kõrgematel kohtutel on iseeneslik pädevus anda Iiri kodaniku lapse põhiseaduslikke õigusi tagavaid korraldusi lapse alalisest elukohast olenemata. Kohus juhindub igas otsuses oma pädevust teostada sellest, kas konkreetsetel asjaoludel on seda asjakohane või sobiv teha, pidades silmas rahvusvahelises eraõiguses sätestatud viisakuspõhimõtet.
Abielu kohta on Iiri õiguses 22. mail 2015 vastuvõetud põhiseaduse 34. muudatuses sätestatud, et abielu võivad sõlmida seaduse kohaselt kaks isikut olenemata nende soost. Selle põhjal võivad isikud, kellel on abieluvõime ja kes on vabad, et abielluda, seda teha olenemata nende bioloogilisest soost, kui jõustub ja hakatakse kohaldama 2015. aasta abieluseaduse eelnõu (Marriage Bill 2015). Iirimaal ei peeta kehtivaks abielu, mille puhul üks pooltest on transsooline ja abiellub, kasutades oma uut omandatud soolist identiteeti. Rahvusvahelise eraõiguse normide kohaselt tunnustatakse välisriigis sõlmitud abielu ainult siis, kui on täidetud teatavad tingimused. Pooled peavad olema täitnud vorminõuded, mida kohaldatakse riigis, kus toimub nende abielu registreerimise tseremoonia (lex loci celebrationis). Pooltel peab olema abieluvõime vastavalt selle riigi eeskirjadele, kus oli nende alaline elukoht. Välisriigis sõlmitud abielu peab olema sarnane sellega, mida peetakse Iirimaal üldiselt abieluks. Näiteks kui abielu on tõenäoliselt polügaamne, siis seda ei tunnustata.
2010. aasta tsiviilpartnerluse ning kooselupartnerite teatavate õiguste ja kohustuste seaduse (Civil Partnership and Certain Rights and Obligations of Cohabitants Act 2010) § 5 alusel tehtud korraldustes nähakse ette, et teatud liiki välisriigis registreeritud partnerlussuhetel on õigus ja kohustus saada Iiri õiguses samasuguse kohtlemise osaliseks nagu Iirimaal registreeritud tsiviilpartnerlustel, tingimusel et asjaomasel paaril on õigus- ja teovõime tsiviilpartnerluse registreerimiseks Iirimaal.
Seoses kohtualluvusega abielulahutuse, lahuselu või abielu kehtetuks tunnistamise küsimustes kohaldatakse Iirimaal vahetult nõukogu määrust (EÜ) nr 2201/2003, mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega (Brüsseli IIa määrus). Juhtudel, mil teistel liikmesriikidel puudub Brüsseli IIa määruse kohaselt pädevus, võivad Iiri kohtud ennast pädevaks tunnistada, kui vähemalt ühe poole alaline elukoht on menetluse algatamise ajal Iirimaal.
Kui abielu lahutamise menetlus kuulub Iiri kohtu pädevusse, siis kohaldab kohus perekonnaõigust puudutavate menetluste ja kõrval- või seotud küsimuste suhtes Iiri õigust.
Juhtudel, mil Brüsseli IIa määrust ei kohaldata, tunnustatakse välisriigis tehtud abielulahutust, kui see toimus riigis, kus üks abikaasa elas alaliselt abielu lahutamise menetluse algatamise kuupäeval.
Ülalpidamisnõudeid käsitletakse praegu vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 4/2009 kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes.
Ülalpidamismääruse eesmärk on eeskätt sätestada kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, tunnustamise ja täitmise ning koostööga seotud ühtsed eeskirjad ja standarddokumendid, et soodustada elatise tõhusat sissenõudmist Euroopa Liidu piires. Arvestades, et üks määruse peamisi eesmärke on tagada, et ülalpidamist saama õigustatud isikul oleks võimalik saada hõlpsasti liikmesriigis kohtuotsus, mis oleks teises liikmesriigis automaatselt täidetav, ilma et selleks oleks vaja teha mingeid lisatoiminguid, hõlmab ülalpidamismäärus kohtualluvuse, kollisiooninormide, tunnustamise ja täidetavuse, täitmise ja õigusabiga seoses võetavaid meetmeid ning selle eesmärk on tagada keskasutustevaheline koostöö. Kohustus täita esialgse korralduse tingimused ilma neid muutmata on määruse tingimuste kohaselt väga konkreetne ja ühes liikmesriigis tehtud kohtuotsus ei kuulu mitte ühelgi juhul sisulisele läbivaatamisele teises liikmesriigis, kus taotletakse selle tunnustamist, täidetavaks tunnistamist või täitmist. Seega on määruse otsene tagajärg see, et liikmesriigi kohtult, kellele hagi ei esitatud, võetakse ära võimalus teha uusi või seotud korraldusi.
Vastupidise kavatsuse puudumise korral tõlgendatakse poolte abieluvaralepingut kooskõlas abielupaari elukohariigi õigusega. Sellise lepingu puudumise puhul määratakse kohaldatav õigus kindlaks samuti abielupaari elukoha järgi. Kui abikaasadel on ühine elukoht, võrdub see abielupaari elukohaga. Kui neil puudub ühine elukoht, määratakse abielupaari elukoht tõenäoliselt kindlaks kooskõlas kohaldatava õigusega, millega pooltel ja abielul on lähim seos.
Üldpõhimõtte kohaselt kohaldatakse kinnisasjade pärimise suhtes vara asukohariigi õigust ning vallasasjade jagamise ja pärimise suhtes selle riigi õigust, kus oli surnud isiku elukoht tema surma ajal.
Testaatori testamendi tegemise võime tehakse kindlaks tema elukohariigi õiguse alusel, ehkki ollakse ka seisukohal, et kinnisvara puhul tuleks kohaldada vara asukohariigi õigust (lex situs).
Kui testaatori elukoht muutub testamendi tegemise kuupäeva ja surmakuupäeva vahelisel ajal, siis selle suhtes, kas tema testamendi tegemise võimet tuleks kontrollida tema testamendi tegemise aegse elukohariigi õiguse kohaselt või surmaaegse elukohariigi õiguse kohaselt, ollakse eri seisukohtadel.
Testament on 1965. aasta pärimisseaduse (Succession Act, 1965) kohaselt vormiliselt kehtiv siis, kui see on kooskõlas ühe järgmise õigusega: testaatori testamendi tegemise riigi õigus; testaatori testamendi tegemise aegse või testaatori surma aegse kodakondsusjärgse riigi, elukohariigi või alalise elukoha riigi õigus; vallasasjade korral nende asukohariigi õigus.
Iiri õiguses eristatakse vallas- ja kinnisvara ning selle kindlaksmääramiseks, kas kõnealune omandiõigus puudutab vallas- või kinnisvara, kohaldatakse vara asukohariigi õigust.
Kinnisvara puhul kohaldatakse üldiselt vara asukohariigi õigust.
Nõukogu määruses (EÜ) nr 1346/2000 maksejõuetusmenetluse kohta (maksejõuetusmenetluse määrus) on sätestatud maksejõuetusmenetluste kohtualluvuse eeskirjad Euroopa Liidus[1]. Maksejõuetusmenetluse määruse artiklis 3 on sätestatud, et maksejõuetusmenetluste algatamiseks on pädevad selle liikmesriigi kohtud, kus asub võlgniku põhihuvide kese. Seega kontrollib Iirimaal algatatud maksejõuetusmenetlust Iiri kohus kooskõlas Iiri õigusega, mis reguleerib nõuete esitamist, kontrollimist ja kinnitamist maksejõuetusmenetlustes. Peamised asjaomased õigusaktid on 2014. aasta äriühingute seadus (Companies Act 2014), 2012.–2015. aasta füüsiliste isikute maksejõuetuse seadused (Personal Insolvency Acts 2012–2015) ja 1988. aasta pankrotiseadus (Bankruptcy Act, 1988).
[1] Asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2015/848 maksejõuetusmenetluse kohta (uuesti sõnastatud), mis jõustub 26. juunil 2017.

matches:
kohus
Kohus
kohus
Kohus
§ 5
kohus
kohus


§ 1 Tervise infosüsteemi asutamine ja nimetus
§ 21 Infosüsteemi ülesehitus
§ 22 Infosüsteemi turvameetmed ja turbeaste
§ 3 Infosüsteemi vastutav töötleja ja volitatud töötleja
2 Andmete edastamine infosüsteemi
§ 5 Tervishoiuteenuse osutaja andmeandjana
§ 6 Muud isikud andmeandjana
3 Infosüsteemi logide säilitamine ja andmete muutmine
§ 7 Tervise infosüsteemi turvameetmed ja turbeaste
§ 8 Infosüsteemi logide säilitamine
§ 9 Andmete muutmine
4 Juurdepääs infosüsteemi andmetele ja andmete väljastamine, terviseseisundi hindamise ja ravisoovituste tarkvaralahenduse ning andmelao kasutamine
§ 11 Tervishoiuteenuse osutaja õigus andmetele juurdepääsuks
§ 12 Kolmandate isikute õigus andmetele juurdepääsuks
§ 13 Infosüsteemi kasutamine terviseseisundit kajastavate registrite pidamiseks
§ 131 Infosüsteemi tarkvaralahenduse kasutamine terviseseisundi hindamiseks ja ravisoovituste saamiseks
§ 14 Andmelao kasutamine
§ 15 Andmesubjekti isikusamasuse tuvastamine
§ 16 Andmesubjekti õigus saada teavet ja enda kohta käivaid isikuandmeid
§ 17 Andmesubjekti õigus esitada ja muuta andmeid
§ 18 Andmesubjekti õigus nõuda ebaõigete isikuandmete parandamist
§ 19 Andmesubjekti õigus keelata tervishoiuteenuse osutaja juurdepääs isikuandmetele
§ 20 Andmesubjekti õigus isikuandmetele juurdepääsu lubamiseks kolmandatele isikutele
§ 21 Andmesubjektile veebikeskkonna kaudu kuvatavad andmed
6 Infosüsteemi järelevalve, rahastamine ja lõpetamine
§ 221 Rahastamine
§ 222 Infosüsteemi lõpetamine
§ 231 Üleminekusäte
Vastu võetud 01.12.2016 nr 138
RT I, 06.12.2016, 11
jõustumine 01.01.2017, osaliselt 01.01.2019
28.06.2018 RT I, 30.06.2018, 2 03.07.2018, osaliselt 01.09.2018
20.12.2018 RT I, 28.12.2018, 26 01.01.2019, osaliselt 01.07.2019
07.03.2019 RT I, 12.03.2019, 14 15.03.2019, paragrahvides 2 ja 3 ning peatükkides 2–6 asendatud sõnad „tervise infosüsteem” sõnaga „infosüsteem” vastavas käändes.
20.02.2020 RT I, 26.02.2020, 1 02.03.2020


text:
Angeste saaga lõpeb hiljemalt aasta lõpul - Saarte Hääl
Angeste saaga lõpeb hiljemalt aasta lõpul (101)
– 29/01/2011Rubriik: Maakond
SAMMU VÕRRA LAHENDUSELE LÄHEMAL: Mustjala vallavolikogu esimehe Malve Kolli (vasakul) eestvedamisel otsustab volikogu enamushäältega toetada eeltingimuste seadmist Angeste hoonete tagastamisele.
Mustjala vallavolikogus oli eile ühe päevakorrapunktina arutusel eeltingimuste seadmine Angeste hoonete tagastamisele ning see tekitas kokkutulnute seas tulist vaidlust.
Volikogu otsuse eelnõu kohaselt seatakse Mustjala vallas asuva Võhma küla endise Angeste talu hoonete tagastamise õigustatud subjektidele Jüri Soorskile, Lisette Lellepile, Arvo Soorskile ja Anne Vaikmaale eeltingimuseks hoonete senise kasutaja Anne Janoga kirjaliku üürilepingu sõlmimine elumaja ja lauda kasutamiseks tähtajaga kuni 2011. aasta 31. detsember.
Igakuiselt tasutavaks üürisummaks on otsustatud määrata 53 eurot ja 92 senti ehk 843 krooni ja 60 senti ning sellise summa on välja pakkunud Ösel Kinnisvara OÜ, arvestades kohapealset turusituatsiooni. “See hind ei ole laest võetud, sellega tegeles konkreetne kinnisvarafirma,” kinnitas vallavanem Kalle Kolter.
Kolida võiks juba maikuus
Kalle Kolter tõi välja, et tegelikult on Anne Janot esindanud poeg Andres 2009. aastal ühel Kuressaare kohtumajas toimunud istungil kinnitanud Angestelt väljakolimist 2011. aasta mais. “Maikuu on varsti käes ja tõin selle uuesti välja, kuna Andres Jano on praegu meie hulgas. Seega küsime talt otse, kas mees peab oma sõna ka,” sõnas Kolter. “Ma küll loodaks, et kevadkülv tuleb Janodel juba uues kodus ja probleem saab lahendatud,” tähendas ta.
Vallavanem möönis, et dokumentaalselt on väljakolimise tärminiks praegu seatud küll 31. detsember, kuid tema hinnangul pole külm aeg kolimiseks kuigi sobilik. “Ma loodan küll, et mai on selleks sobivam ja täiesti reaalne aeg,” sõnas ta. Andres Jano tunnistas, et nende pere ühiseks sihiks on võetud käesoleva aastaga probleem lõpetada. “Kuid selliseid asju ei ole võimalik paari päevaga ära teha,” nentis ta.
Jano sõnul on majal, mille nad ema jaoks ostsid, alumine palgivöö mäda ning seega pole kiiresti sisse kolida võimalik. “Põrandad on seal mädad ja kõiki töid ei ole võimalik külma ajaga teha,” tähendas Jano. “Üks asi on see, mis me tahame, ja teine on reaalsus. Meie oleme arvestanud, et töö peaks saama tehtud 31. detsembriga sel aastal,” selgitas ta.
Venitamisel pole mõtet
Anne Vaikmaad esindanud Heli Speek oli aga veendunud, et venitamine ei aita loo lahenemisele kuidagi kaasa. “Teine maja ei ole nii hullus korras. Teed on seal samuti tehtud ja sinna on võimalik maikuu jooksul sisse kolida küll, et seal elades edasi ehitada,” arvas Speek.
Ka volikogu esimees Malve Kolli oli seda meelt, et osapoolte vahel palju tüli tekitanud probleemile tuleb lahendus leida kiiremas korras. “Peaksime tegema kõik selleks, et probleem kiiresti laheneks. Seda enam ma leian, et eeltingimuste seadmine ei tohiks olla praegu patuasi. Niimoodi vastastikku süüdistades me elus edasi ei jõua,” rääkis Kolli.
Volikogu esimehe hinnangul tuleb tagada, et lahendus oleks vastuvõetav mõlemale poolele. “Ma arvan, et kui ka Anne Vaikmaa teab kindlasti, et aasta lõpuks saab ta kodu tagasi ja saab oma asju hakata tegema, siis mis tal saab selle vastu olla,” lisas Kolli.
Kuigi volikogu liikmed pakkusid, et eeltingimusena võiks vastu võtta pigem Andres Jano poolt tunamullu välja käidud maikuu, siis sellist otsust vastu võtta ei saanud. Sest volikogule polnud eilse istungi toimumise ajaks laekunud ühtegi eelnõud selle kohta, et üürilepingu tärminiks võiks määrata 2011. aasta mai. Seega oli võimalik hääletada vaid selle poolt või vastu, kas 31. detsember on sobiv tärmin. Enamushäältega otsustati seda kuupäeva toetada.
Lisatud: 29.01.2011 / 15:38
Jätke iga loll loba ja Heli Speeki stiilis leebus.Loen üles faktid.
Anne Vaikmaa autoratastel keerati ühel vihmasel ööl kõik rattakruvid lahti.Päästis ainult 30 aastaga juhi oskus.
16.aug.2004 teeb kaitseväe ohvitser Rain Jano Anne Vaikmaale tapmisähvarduse.Uurija Svetlana Raudsepp mätsib kinni,kasutades keskkonnainspektor Annelii Kirsi valetamist.On olnud ka varjatud ja varjamata ähvardusi.
Zahharile
Lisatud: 29.01.2011 / 15:58
Vsjo po nauku.Seda jama võiks ketrata lõpmatuseni.
to võõra maja saanu
Lisatud: 29.01.2011 / 16:09
Vastus on ju lihtne,kas läks keegi metsa taha maja #päästma”?Janod ei päästnud kaugel olevat maja,vaid hõivasid küla keskel hästi ehitatud ja stiilse talumaja(millei,muide rikkusid ära) lisaks ehitasid abihooneid ilma igasuguse ehtus ja kasutus loata,et endid seal justkui põlistada.Kogu selles jamas on süüdi vald ja ainuisikuliselt Kalle Kolter.Et Sul kohtupingil igav ei oleks!
Lisatud: 29.01.2011 / 16:32
Neil seal suur ja valdavat debiilne suguvõsa,klelledest möned on nn tankistid;olge sihukestega ettevaatlikud!
Kohalviibinu
Lisatud: 29.01.2011 / 04:47
Jah,see oli tõesti väga vastik ja kõigile ebameeldiv arutamine.Kohal viibis ka alati tänitav jurist Mihkel Tuus,kes neid eelnõusid,eeltingimusi ja kõikvõimalikku pabereid vallale kokku pudrutab.Kahjuks ei olnud käepärast teist juristi,kes need apsud kohe ja kohapeal oleks välja toonud.Järjekordselt laekub valla rahake(nüüd siis kaudseid teid pidi Tuusi taskusse) Nn Mustjala elu norm.
Lisatud: 29.01.2011 / 05:17
Hei,suvilate omanikud! Tulete kevadel ja avastate,et seal elavad mingid janod,kellest lahtisaamine on teie enda mure.Asjapulgad vaatavad pealt või saadavad kährikutele Tuusa appi mööbeldama.Muide,vene keeles tähendabki jano kährikut.T täht vist on lõpus.
Lisatud: 29.01.2011 / 06:29
…..omanikele määritakse üürnik kraevahele nagu kirp.Isegi üür pannakse paika.Teatavasti ei kehti Eestis üüri piirmäära,lisaks on see omaniku enda määrata.Tundub,et vallas on isikuid,kes neid Janosid õhutavad takka,abiks vallarahade kallal krabistav Tuus.
Püünis
Lisatud: 29.01.2011 / 06:54
See enamus,kes hääletas nii igaks juhuks 31 dets. poolt, oli koalitsioon,kelledest osa pilku ära pöörates ja kõheldes tõstis käe üles.P.s. esimesena viskas küll laba lakke ilmses pohmellis volikogu liige.Kalle jutt maikuust on küll loogiline(no,kes talvel kolib?) kuid kas see pole jälle järjekordne mesijutt.Venitada,venitada.Vaikmaa on ravil,ehk see võitleja väsib või tüdineb kord ära.Asjatu lootus,edasi tegutseb Joosep Soorsk.
Lisatud: 29.01.2011 / 07:01
See lugu näitab kui absurdseks võib Eesti Vabariigis omandireform minna.Omanik ei ole meie riigis enam keegi.Kõik küsimused otsustab kohalik pööbel oma kätemetsaga(5:3) volikogu istungilKuidas nad sinna kätt tõstma said,võis lugeda valimiste aegsetest avaldatud kommentaaridest.Eelnõu projektid lükkab ette kohalik omavalitsus,kes peaks olema riigi käepikendus.Praegu istutakse nagu maugid riigi rahade otsas ja palgatakse meeletu raha eest juriste,kes peavad nende poolt tehtud sigadusi sirgeks ajama.Selle eilse vallavolikogu otsusega on nii,et see kaevatakse kindlasti edasi.Alles täna lõpeb tähtaeg Mustjala Vallavalitsuse 16.novembri 2010.a korralduse nr 112 “Ettepanekute tegemine volikogule” edasikaebamiseks.Selleks esitatakse kaebus ÕVVTK Saare maakonnakomisjonile,milles palutakse tühistada Mustjala Vallavolikogu 28.jaanuari 2011.a otsuse punkt 1 kui ebaseaduslik.
Lisatud: 29.01.2011 / 07:19
Publik näeb ja kuuleb seda Mustjala jura juba kusagil 17.aastat.Vallavalitsus ja tema esindajast jurist püüavad olla nagu alkeemikud,kes tahavad teha si.ast saia.Selline absurdsus saab tekkida ainult täielikult korrumpeerunud ühiskonnas,kus seadused ja kord ei maksa enam midagi.Kuulati neid Mustjala vallavalitsuse-ja volikogu udujutte 1994.aastal,kuulati ka eile.
Lisatud: 29.01.2011 / 07:21
Küll on öisel ajal ikka palju ” erinevaid” unetuid kommenteerijaid. Need küll ühe ja sama inimese poolt kirjutatud ei ole vist. ei ole ju? Ega ju? Kahtlane küll ei tundu:).
26.oktoober 1994
Lisatud: 29.01.2011 / 07:29
26.oktoobril 1994.a toimus Mustjala Vallavolikogus järjekordne “Angeste asja” arutamine.Vana vallamaja suures eesruumis pidasid istungi ajal valvet Mustjala kolhoosi viimane partorg M.Kauber .Teda assisteeris KGB “erumajor” Raivo Kauber.See assistent võis olla ka esimesena mainitu.Kõik järgnenu näitab kuni tänase päevani,kust kandist see tuul puhunud on ,mis puhub tänaseni.Õiguskaitseorganid vaatavad seda janti pealt nagu tummad leilis.
Lisatud: 29.01.2011 / 07:35
Aare alias Juhan ,kes reageerib nagu kutsu sõnale KGB.Kas sa mees aru ei saa,et üks selle kokkukeedetud supi peakokkadest oled just ise.
Lisatud: 29.01.2011 / 07:37
Kas maavanem teab,et sellesse Mustjala jaskarisse punus Tuus osavalt ka tema nime,justkui Kasemaa toetaks seda afääri,mis Angeste segaduse tekitamisel on ettevõetud.
Lisatud: 29.01.2011 / 07:50
Pole just tark tegu hakata kommenteerijatel üksteist siin tänitama ja isikuid tuvastama. Kommentaariruum on selleks, kui soovitakse antud artikli kohta arvamust avaldada.
Mida teeb koosolekul jurist, kes on vallalt aastaid selle keissi eest raha tasku pistnud? Kas vallavalitsusel endal napib tarkust oma eelnõusid kaitsta? Tundub, et see lugu ei lõpe veel niipea. Julge vallavolikogu, kes otsustab teiste inimeste vara üle. Kui juba üürileping on kord sõlmitud, siis võib juhtuda, et omanikud maja ligi ei pääsegi.
Kommenteerijatele tuleb küll südamele panna, et arvustage tegu, mitte isikuid.
Lisatud: 29.01.2011 / 07:54
hea, et omanikud lõpuks ikka oma asja tagasi saavad, õiglus võidab.
Lisatud: 29.01.2011 / 08:00
7 kommentaari ühe tegelase poolt juba kirjutatud
Lisatud: 29.01.2011 / 08:11
Ei makasa olla nii naiivne.Annad kellegile näpu,võtab kõik.Nii on ka sella taluga.Omandireform võtab praktiliselt omanikult tema vara.Põhiseaduses on küll kirjas,et omand on püha ja puutumatu,kuid kui Mustjala Vallavolikogus “rahvast” esindavad seltsimehed Malve Kolli,Toivo Lõhmus,Siim Tatter,Aime Raaper ja Tiit Voksepp arvavad teisiti.Just see seltskond arvab,et võib kõigele varba peale lasta.Õnneks on selliste sigaduste vastu lodud ÕVVTK Saare maakonnakomisjon,kes aastaid neid Mustjala nürisünnitusi on likvideerinud ja likvideerivad.
Lisatud: 29.01.2011 / 08:19
Naljakas on see,et omanikud oma vara Eesti Vabariigis nagu tuult väljal 20 aastat taga ajama peavad.Naiivsuse tipp on arvata,et see Mustjala jant aasta lõpul otsad annab.Ennem kukub päike solgiämbri.
Teine koosolekul viibinu
Lisatud: 29.01.2011 / 08:45
Täpsustuseks: Toivo Lõhmus kuulub opositsiooni hulka ja just opsitsioon sõdis raevukalt tolle kuritegeliku 31.detsembri otsuse vastu.Härrased,palun korrektsust!
Võhmlane
Lisatud: 29.01.2011 / 08:54
Ehk peaks Rain Jano aitama Käärdil isa-ema maja remontida,selle asemel,et jahmerdada kadakatega ja kõige muuga,millega mõni teine saaks hakkama.On seal veel teisigi noort põlve,kes võiksid Andresele appi minna.
Lisatud: 29.01.2011 / 09:00
Võibolla volikogu liikmed hääletasid tõesti sellise otsuse poolt heas usus, et sel aastal see asi lõppeks, kuid kui asjasse veidi süveneda, siis on selge, et selline otsus ei ole lahendus, vaid lahendusest kaugemale minemine. Volikogu liikmed ei saa aru, mille poolt nad hääletavad, kuid jurist saab väga hästi aru…
Lisatud: 29.01.2011 / 09:09
Millest see jurist aru saab?Kõik see jaburdus tulebki välja kolust,mida toidetakse Seevaldist saadud tablettidest.
Lisatud: 29.01.2011 / 09:18
Eksid, kui arvad, et millest ta aru saab. Vallavalitsus on ta lõa otsas ja jääb sinna veel kauaks. Selleks ühes asjas sai ta pikendust eile.
Pilt=dokument
Lisatud: 29.01.2011 / 09:36
Hääletamistulemus on ju ülestõstetud käsi lugedes ikka 2 poolt Kolli ia Kolter. Või toimus mingi teine hääletusvoor teisel ajal?
Lisatud: 29.01.2011 / 09:38
Kerttu Kalmusele selge ja ülevaatliku loo eest! Külastage linnas fotograafi näitust!
võõra maja saanu
Lisatud: 29.01.2011 / 10:16
olgu see milline enne nõukaaegne maja tahes ,kui seda poleks kogu see 50-60 aastat hoitud ja hooldatud poleks sellest järgi ju enam midagi.tühjus ja tuul oleks seal peremeesteks.mul kül pole see erastamise kammaijaa kunagi meeldinud .olen näinud väga paljusid inimesi pisarsilmil lahkumas kodudest kus elatud pea kogu elu ja siis tulid mingid ENDISED ja nõudsid oma tagasi .kus olite enne -teil ei antud õigusi ja ootasite seda tagasitulemist nii kaua.oleks see veel kauem aega võtnud ,kas oleksite lasnud ka jalad ees end tuua KUNAGISSE sünnikoju et nõuda tagastamist.tulge mõistusele ometi see on täielik ABSURDSUS RUUDUS.on ju neid tagasinõudnuid näha küll kus tagasisaadud koht on ainult aiamaaks.talvel ei käida kordagi vaatamas ja lund rookimsa katustelt. maja ei remondita ,aga hõisatakse et saime oma maja tagasi .rasked ajad elati laias maailmas ,nüüd tuleme ja võtame teistelt ära.pole ju tähtis kas janodel oli kunagi teine maja,seda on kõigil olnud, aga praegu on nad seda maja omaks pidanud ja seda hooldanud.SEE ONLI JU NENDE INIMESTE KODU IKKA VÄGA KAUA.
eelneva lisa
Lisatud: 29.01.2011 / 10:22
on ju praeguses volikogus neid inimesi kül kes tõsteti oma pere jaoks juba loodud ja käepäraseks tehtud majadest välja ,kuidas tunne oli.või tahate samaga tasuda nüüd kõigile .põhimõttel -mind tõsteti välja siis las kannatavad ka teised
Lisatud: 29.01.2011 / 10:34
Ei ole mõtet oma emotsioone siin välja elada, see asja ei lahenda ja ammugi “endiste ja praeguste” vastandamine. Oluline on, et seadusi täites see probleem lahendada. Kuid eilne volikogu “lahendus” seda kindlasti ei olnud, kuigi artuklit lugedes tundub küll kõik väga ilus ja sinisilmne.
Kuidas tuleb eelkommenteerija mõtet selle kohta mõista, et kui ennast on välja tõstetud, siis tahaks samamoodi teistele tasuda? Sellise arvamusega väljatulek vajaks kindlasti selgitamist.
Lisatud: 29.01.2011 / 10:46
Võta ikka sellest 50-60 aastast maha juba 20 aastat kestnud iseseisva Eesti aega ja siis hakka aega arvestama. Vähemalt 20 aastat elasid teadmisega, et SEE EI OLE SINU KODU. Tule mõistus koju!
omanikule oma, kasutajale ka
Konkreetset asja tundmata ütlen: kindlasti on maa- ja omandireform teatud mõttes ülekohtune, aga kas nõukogude võim alias vene okupatsioon ei olnud veel ülekohtusem. Vene okupatsioon – asjade algataja , täideviija ja lammutaja.
Kes meil seda vene okupatsiooni kõige rohkem ja agaramalt teenisid? Kommarkomsomolikamarilja – sealt vastavalt tasemele ka teenimise eest autasud ja tegude suurused. Koonderakond. Ma ütleksin – kõik need suuremad nn.erakonnad on NLKP-KGB fraktsioonid.
Asja täpsemalt tundmata ja asjasse mittesüvenenuna loodan – et leitakse asjalik lahendus. Lahendus, kus omanik saab tagasi, aga ka korralik eelmine kasutaja ei jääks päris ilma ehk lageda taeva alla. Muideks, olin ka Riigi Maa-ametis mingi asjapulk, seetõttu olen selliste asjade telgitagustega kõige kõrgemal tasemel tahes tahtmata ja vanema inimesena mingi määral kursis.
Lisatud: 29.01.2011 / 10:48
Kutsuge siis võsapets või reporter appi tulevad lahendavad asjad ära teil seal
Lisatud: 29.01.2011 / 23:07
Tähelepanu,omanikud! Ei ühtegi lepingut Janodega! Väldin pikemat seletust.Ütlen vaid,et teil on niigi sitast lahtisaamine võtnud aastaid.Kena,et noorem põlv jätkab.
Heli Speek
Lisatud: 29.01.2011 / 11:33
Olin eile seal koos kaameraga,sest film on pooleli.Ühel hetkel küsis volikogu esimees Malve Kolli Andres Janolt, ” Kas te olete midagi teinud selleks,et leida kontakti omanikega,arutada probleemi,istuda ühe laua taha?”
Siinkohal selgitan:omal ajal pakkus vald lahendusi ja neid oli õige mitu.Kõrval talu pakkus ka
A nne Vaikmaa.Kõik tulutult.
Olen vist ainus isik,kes püüdis leida Janodega kontakti selleks,et asjad areneksid.Mõnedega neist sai ka jutud räägitud,kuid…..kuni külarahvas arvas,et nad mu usaldust kuritarvitavad,on oma olemuselt pahatahlikud mürgi,laimu ja valede külvajad.Andres Jano peksis omal ajal 80.aastast omanikku Leo Soorski,mille eest sai ka karistuse.No olgu see kurb möödanik.
Eile võttis ettevõtja Vello Paas nõuks selgitada nii Andres Janole,kui ka mulle,et edasiminekul mineviku teod on vaid takistuseks.Et siin on peenramaa vaid Tuusidel.Oli mitmeid üleskutseid arukaks käitumiseks – see kehtiks ka valla muude tegemiste jaoks.
Minul on ettepanek vastava komisjoni loomiseks. Kus oleksid Malve Kolli,keegi opositsioonist,üks vallavaltsuse liige,usaldusisik Võhma külast ja mina,kui erapooletu.See selleks,et jälgida Käärdi remonte,kolimisi jne.Ja abistada vajaduse korral. Komisjon saab läbi ilma Tuusita nn kodanikualgatuse korras.
Veel palve – palun kirjutame enda nime all!
Lisatud: 29.01.2011 / 12:01
kas “külastage fotograafi näitust” vihjab sellele,et kuidas on võimalik inimest selliseks pildistada nagu seda on artikli juures oleval fotol(kolli)
Macciawelli
Lisatud: 29.01.2011 / 12:17
Mis põhjusel,mis valgustkarvad tehinguid on vallavalitsus teinud Tuusi kaastegevusel? Kui keegi teab Tuusi isanime(et igaks juhuks ei eksiks) siis luban siin avaldada koopialeheküljed ühest vanast toimikust. Vald on ju oma lollusest tema pantvang.
OLEN JURIST
Lisatud: 30.01.2011 / 00:20
TULE TAEVAS APPI! ÜKSKI VOLIKOGU EI SAA KEDAGI SUNDIDA ÜÜRILEPINGUT SÕLMIMA, VEEL VÄHEM SAAB TA KOHUSTUSLIKUS KORRAS ÜÜRIMÄÄRA MÄÄRATA. KUI INIMENE SELLE ÜÜRILEPINGU SÕLMIB, SIIS EI SAA ÜÜRNIKKU ENAM ÜHEGI VÄEGA VÄLJA, ISEGI SIIS, KUI ÜÜRILEPING ON TÄHTAJALINE. ASI SELLES, ET KUI LEPINGU TÄHTAEG SAAB LÄBI JA ÜÜRNIK VÄLJA EI KOLI, SIIS OMANIK EI TOHI TEDA JÕUGA VÄLJA TÕSTA, SEDA KEELAB SEADUS JA NII VÕIBKI ÜÜRNIK SEAL RAHUS SURMATUNNINI ELADA. POLITSEI ÜÜRIVAIDLUSTESSE (LOE: OMANDIVAIDLUSTESSE) SEKKUDA EI TOHI JA NII POLEGI KUSKILT ABI LOOTA. ISEGI KUI KOHUS TEEB OTSUSE, ET ÜÜRNIK PEAB VÄLJA KOLIMA, POLE SEDA OTSUST SUNNIVIISIL VÕIMALIK TÄIDE VIIA. SOOVITAN TUNGIVALT ÜÜRILEPINGUT MITTE SÕLMIDA!
K,,,,Kalle
Lisatud: 29.01.2011 / 12:30
Kes käskis vallavanemal sebima hakkama,kui kohus otsustas tagastamise kasuks.Mille k…. pärast Sa haldusmenetluse seaduse peale vilistades,otsustasid viimasel päeval ja ilma vallavalitsuse konsensuseta,üksi ringkonnakohtule oma kläusa kirjutada? Tagastamine seisab Kalle Kolteri skisofreenia taga.
Lisatud: 29.01.2011 / 13:42
Kuule Heli,kui Sa üle tolle ruumi hüüdsid julgelt eile,et siin hakkab toimuma kuritegevus Eesti Vabariigi vastu(mille peale Kolli lubas Sind välja visata) imetlesin Sind. Täna loen Sinu tekstist midagi muud.
Lisatud: 29.01.2011 / 13:44
Rohkem ikka kellegi juristi Kallele omistatud haigus.Kalle on lihtne maapoiss ja mõtleb tõesti kakajunnist kulda toota.Seda toodetakse ikka tõe ja õigusega.
Lisatud: 29.01.2011 / 13:56
Täna,29.jaanuaril,sai tähitud kirjaga posti pandud kaebus ÕVVTK Saare maakonnakomisjonile Mustjala Vallavalitsuse 16.novembri 2010.a korralduse nr 112 “Ettepanekute tegemine volikogule” punkti 1 tühistamiseks..Number ise juba näitab hädaabi vajadust õiguskaitseorganite sekkumise vajadust.See nimetatud korraldus oli ka vallavolikogu eelnõu aluseks.Asi pigem liigub omanikest kaugemale ja praeguse liikluskiiruse juures on seda lõppu näha nagu oma kõrvu.Kahju lihtsalt 50. hektarist maast,mida vanavanemad pidid praktiliselt kulla eest välja ostma.Millal õigustatud subjektid Mustjala Vallavolikogu otsuse kätte saavad,millal esitatakse selle tühistamise taotlus ÕVVTK komisjonile.Kui see komisjon korraldust ja otsust ei tühista,läheb jahumine üle Tallinna Halduskohtusse.Seal laagerdab asi aastaid.Millal siis kaotaja pool esitab apellatsioonkaebuse ja millal see arutusele tuleb.Kardan,et lõpuks jõuab keiss Riigikohtusse.Ennem läheb Issanda Päike looja….
Lisatud: 29.01.2011 / 14:50
Mustjala vallas lliigub ikka Sinu väide,Kalle,et ,kui Sa tagastad Angeste talu,siis saad kirve selga.Miks Sa ei pöördu politsei poole?Sa ei usalda politsed? Sama llugu eelmise vallavanema Hildegard Truuga.Mida te inimloomad vaikite?Teades,et samas aitate kaasa kuriteole!
OLEN KA JURIST
Lisatud: 30.01.2011 / 03:02
KAEBUS SELLE MUSTJALA VALLAVALITSUSE 16.10.2010.A KORRALDUSELE NR 112 “ETTEPANEKUTE TEGEMINE VOLIKOGULE” ON EDASI KAEVATUD ÕVVTK SAARE MAAKONNAKOMISJONILE.KUI SEE TÜHISTATAKSE,SIIS ON ÕIGUSTÜHINE KA VALLAVOLIKOGU OTSUS.
Lisatud: 30.01.2011 / 15:15
Kuulge Soorskid,olete mehed või mitte?Üks,kaks,kolm – ja pillute need Janod majast välja!Ärge olge intelligendid.Et vald ei peaks teiega tegelema! Hei poisid,veebruari keskel olgu Angeste Janode haisust vaba!
Inimesed, rääkige asjast, ärge arvustage isikuid!
Tähepanek
Lisatud: 30.01.2011 / 15:44
Tont võtaks! loen ja loen!Olen tallinnlane ja korralikku oskav venelane,ma imestan sarnase kuritegevuse üle,Ma tunnen kaasa omanikele,aga pidage vastu.Minu nimi on Vladislav,ma olen teie sõber.Vabandage kirjavidage pärasr!
Lisatud: 30.01.2011 / 16:11
Sina,Vladik oled väga sümpaatne poiss.Kirjavigu Sul justkui ei olnud.Oli küll,kuid see ei vaja tähelepanu.
olen juristile
Lisatud: 30.01.2011 / 07:31
milline seadus keelab tähtajalise lepingu lõppedes välja tõstmist? pangu sinna leppesse ka kopsakas leppetrahv väljakolimistähtajast mittekinnipidamise eest. aga selgusetu tõesti, miks sisuliselt aasta jagu lahendus edasi lükati
K A E B U S 1
Lisatud: 30.01.2011 / 19:41
ÕVVTK Saare maakonnakomisjon
Lossi 1
93 816 Kuressaare
Kaebuse esitaja:
K A E B U S
Mustjala Vallavalitsuse 16.novembri 2010.a korralduse nr 112 “Ettepanekute tegemine volikogule” punkt 1 tühistamiseks
Olen ÕVVTK Saare maakonnakomisjoni 28.jaanuari 1997.a otsuse nr 1/12 ja 17.jaanuari 1998.a otsuse nr 6/9 kohaselt Mustjala vallas Võhma külas asuvate endise Angeste talu hoonete ja maa õigustatud subjekt.
Mustjala Vallavalitsuse 16.novembri 2010.a korralduse nr 112 “Ettepanekute tegemine vallavolikogule” punkt 1 alusel seati Võhma küla endise Angeste talu hoonete tagastamise õigustatud subjektidele talu elumaja ja lauda tagastamise eeltingimuseks hoonete senise kasutaja Anne Janoga kirjaliku üürilepingu sõlmimine elumaja kasutamiseks elamuna ja lauda kasutamine loomalaudana tähtajaga 31.detsember 2011.a ning igakuiselt tasutava üüriga 53 eurot ja 92 senti (843 krooni 60 senti).
Leian,et nimetatud Mustjala Vallavalitsuse 16.novembri 2010.a korralduse nr 112 punkt 1 on ebaseaduslik ,kuna vallavalitsusel puudub õiguslik alus teha volikogule ettepanek seada Angeste elumaja ja lauda tagastamise eeltingimuseks Anne Janoga kirjaliku üürilepingu sõlmimise.
12.juuli 2010.a Tallinna Halduskohtu kohtuotsusega haldusasjas nr 3-06-1119 rahuldati ühe õigustatud subjekti,Anne Vaikmaa, kaebus ja tühistati Mustjala Vallavalitsuse 03.aprilli 2006.a korralduse nr 82 “Tagastamisele kuuluvate Angeste talu hoonete kasutaja Anne Jano õigusliku seisundi kindlakstegemine” punktid 1 ja 3.
19.juuli 2010.a Tallinna Halduskohtu kohtuotsusega haldusasjas nr 3-03-46 rahuldati Anne Vaikmaa ja Lisette Lellepi kaebus ning kohustati Mustjala Vallavalitsust kolme kuu jooksul arvates kohtuotsuse jõustumisest andma välja korraldusi Angeste talu tagastamata hoonete ja maa(ca 0,4 ha) tagastamiseks omandireformi õigustatud subjektidele.
Mustjala Vallavalitsuse apellatsioonkaebus Tallinna Halduskohtu 19.juuli 2010.a otsusele tuleb arutusele 10.märtsil 2011.aastal.
Sain Mustjala Vallavalitsuse 16.novembri 2010.a korralduse nr 112 “Ettepanekute tegemine vallavolikogule” kätte 29.novembril 2010.aastal.Vastavalt “Eesti Vabariigi Omandireformi Aluste Seaduse” § 19 lg 1 ja 2 on halduskohtusse pöördumise tähtaeg õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise või kompenseerimise käigus tehtud otsuste peale kaks kuud,arvates päevast,millal isik sai teada tema õigusi rikkuvast otsusest.Kohtueelselt lahendab kaebusi vara tagastamise või kompenseerimise menetluse käigus tehtud otsuste peale ka maakonnakomisjon.(järgneb)
K A E B U S 2
Lisatud: 30.01.2011 / 19:46
Mustjala Vallavolikogu 28.jaanuari 2011.a otsusega “Eeltingimuste seadmine Angeste hoonete tagastamisele” punktiga 1 seati meile kui omandireformi õigustatud subjektidele Angeste talu elumaja ja lauda tagastamise eeltingimuseks hoonete senise kasutaja Anne Janoga kirjaliku üürilepingu sõlmimine elumaja kasutamise elamiseks ja lauda kasutamiseks loomalaudana tähtajaga 31.detsember 2011.a ning igakuiselt tasutava üüriga 53 eurot ja 92 senti.Vallavolikogu tugines oma otsuse tegemisel Mustjala Vallavalitsuse 16.novembri 2010.a korraldusest nr 112 ja ORAS §-st 12 lg 6.Esitan maakonnakomisjonile kaebuse ka Mustjala Vallavolikogu 28.jaanuari 2011.a otsuse peale koheselt peale otsuse kättesaamist,et selle tühistamist arutada koos 16.novembri 2010.a korralduse nr 112 punkt 1 tühistamisega.
Haldusmenetluse seaduse(edaspidi HMS) § 54 sätestab haldusakti õiguspärasuse eeldused-haldusakt on õiguspärane,kui ta on antud pädeva haldusorgani poolt andmise hetkel kehtiva õiguse alusel ja sellega kooskõlas,proportsionaalne,kaalutlusvigadeta ning vastab vorminõuetele. HMS § 55 lg 1 alusel peab haldusakt olema selge ja üheselt mõistetav. HMS § 56 lg 2 ja 3 sätestavad järgmist:lõige 2 kohaselt tuleb haldusakti põhjenduses märkida haldusakti faktiline ja õiguslik alus.Lõike 3 kohaselt kaalutlusõiguse alusel antud haldusakti põhjenduses tuleb märkida kaalutlused,millest haldusorgan on haldusakti andmisel lähtunud.
Tulenevalt eeltoodust ja juhindudes Eesti Vabariigi Omandireformi Aluste Seaduse §-st 19 lg 1,2,4 ja “Õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamisel ja kompenseerimisel esitatud kaebuste kohtueelse lahendamise korra” punktist 31 ,HMS § -dest 54,55,56
p a l u n :
Tühistada Mustjala Vallavalitsuse 16.novembri 2010.a korralduse nr 112 “Ettepanekute tegemine vallavolikogule” punkt 1 kui ebaseaduslik.
Lisad:1.Mustjala Vallavalitsuse 16.novembri 2010.a korralduse nr 112 fotoärakiri.
2. 29.novembri 2010.a templiga postiümbriku fotokoopia.
Õigustatud subjekt
Lisatud: 30.01.2011 / 08:12
See lugu lööb kõiki idiootsuse rekordeid.Õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise toimik on aastaid (8 ?)Tallinna Halduskohtu Pärnu kohtumajas.1995.aastal esitati hagi omandiõiguse tunnustamiseks.See toimik on Pärnu maakohtu Kuressaare kohtumajas lahendamisel tänase päevani.Lihtsalt 2002.a. tehti väike määrus asja juurde.Asi on ületanud juba igasuguse terve mõistuse piirid.Kui kuuled veel seda õiguskaitseorganite jura ja riigikohtu esimehe heietusi,siis tekib ikka täielik siiber.
Lisatud: 30.01.2011 / 08:31
Soorskidele.Seal,kus ei aita nõu,aitab jõud.On olemas mõiste ” omaõigusabi”Edasi – Aare Allik jättis ühe karistusseadustiku alla kuuluva menetluse algatamata.Mõni kuu hiljem mees lendas,lisaks kopsakas kaotus palgas.Arvake nüüd kolm korda,millise volikogu liikme pea kohal ripub sama kirves!Too ei kuulu opositsiooni hulka.
Lisatud: 30.01.2011 / 11:12
Au ja kiitus Heli SPeek´ile, kes erapooletuna ja oma vabast tahtest esindas arutelul haigestunud Vaikmaad ja kogu seda pikaajaliseks veninud protsessi filmib. Loodaks selle filmi peatset valmimist ja rahva ette jõudmist,siis oleks Kalle Kolteril uus kont ,mida järada ja Jonathan rahule jätta; Kalle tahab ju Mustjala valda väljaspoole näidata mustervallana-ilma intriigide, seadusterikkumisteta,joomiseta jne.
Lisatud: 30.01.2011 / 13:30
Anne Jano,kui piirivalve informaator,on ähvadanud ka teiste selliste tegelaste nimed Võhmal ja Pangal, nimetada.Ootame!
Lisatud: 30.01.2011 / 13:53
Sümpatsõnad austraallasele!Minu elukutse ja isiklik eetika eeldab neutraalsust.Kuid selles loos oleks külma pealtvaataja roll samasugune kuritegevus,mida harrastab Mustjala valla volikogu ja vallavalitsus ühes vallavanemaga ja valla volikogu esimehega.Eüroopa vaataja annab teile hinde!
Lisatud: 30.01.2011 / 14:34
Too Anne Jano hakkab nimetama ullikesi.Seda eite me jo teame.
Valedest
Lisatud: 31.01.2011 / 15:55
28.jaan.volikogul väitis Mihkel Tuus,et tema pole aastatagusel kohtuistungil mitte midagi öelnud 1.mai 2011.a. kohta.( see on päev,mil Janod peavad välja kolima)Lappasin lindid käbi ja leidsin üles Tuusa vastava jutu.Tuus,järjekordselt valetate!Kõik see kirjas ka paberitel.
Teiseks,kui Andres Jano väidab,et ei jõua maja korda,siis on ka see vale ehk otsitud põhjus venitamiseks. Naabrid kinnitavad vastupidist.
Lisatud: 31.01.2011 / 17:14
Kui ei jõua maja korda teha peab vald andma avariipinna. Omanikud ei pea ootama!
Lisatud: 31.01.2011 / 18:09
Ei ole tagastamine,sellega venitamine või mõnel muul viisil manipuleerimine volikogu asi.See on vallavalitsuse asi. Lehe lugu on hea,kuid täpsustanuks pealkirja(Angeste saaga lõpeb hilj emalt aasta lõpul),sest 10. märtsil on ringkonnakohtu istung.Milleks oli möeldud 28.jaanuari tsirkus,võib vaid oletada(no musklite näitamine siis)Lollus kuubis. Kordan,19,juulil otsustas Pärnu kohus tagastada.Kuid…tärmini kukkumise viimasel päeval otsustas Kalle Kolter ainuisikuliselt – ilma vallavalitsuseta – edasi kaevata,pannes sellega toime haldusmenetluse seaduse rikkumise.
Kuid,mis eriti tobe,volikogu istungile ilmub kriminaalse karistuse saanud Andres Jano,kelle nutulaulu võimukoalitsioon hardunult kuulab,esitamata endi südametunnistusele ühtegi küsimust.Lõpuks,mida oli sinna Tuusil asja? Nagu selgus ega olnudki.Onuke viitis kuritegevusega aega või nii!
Lisatud: 31.01.2011 / 08:51
Janod lasid ju oma isamajal ära laguneda,see ju mõnesaja meetri kauguselNüüd nad muudavad Angestet mülkaks.
Kalle,selgita!
Lisatud: 31.01.2011 / 10:43
Vallas liigub jutt,et Sulle lüüakse kirves selga,kui teed tagastamise otsuse(janodest võib küll kõike oodata)Siis on Su käitumine,ehkki nurjatu,kuidagi seletatav.Mingi hoiatuse sai omal ajal ka Hildegard.Aga praegu oled Sa toimepannud rea seaduste rikkumisi.Tuusi kasutamine on kurjast – pädevus küsitav,ka valla rahva raha meeletu tuulamine ühe mõttetu tegelase nahka.
sõna sekka
Lisatud: 31.01.2011 / 11:11
Seda ühe juristi kokkukeedetud suppi ei ole keegi enam võimeline ära sööma.Kõige õigem oleks teha restart .Selliste jaburdusteni jõudmine nõuab ikka erilist aju struktuuri ja pole ka ime,sest põhilised seaduste kokkukirjutajad on meie igapäevastest lemmikutest lauljad-tantsijad teleekraanidelt.
võhmalane
Lisatud: 01.02.2011 / 16:11
Kui see on nii nagu mainib §,siis peaks Arri Arjusel oma valede pärast häbi olema.
3 küsimust.
Lisatud: 01.02.2011 / 16:26
Millal see valade jada seal Mustjalas lõpeb?Millal hakkavad ametnikud tegelema tõega?Millal hakkavad kohtud jahvatama õieti?
Aitab valest
Lisatud: 01.02.2011 / 16:43
Esitaja vallavalitsus
01.02.11, 06:28
O T S U S eelnõu
Mustjala 28.1.2011
Eeltingimuste seadmine Angeste hoonete tagastamisele
ÕVVTK Saare maakonnakomisjoni 28.jaanuari 1997.a otsuse nr 1/12 ja
17.jaanuari 1998.a otsuse nr 6/9 kohaselt on Mustjala vallas Võhma
külas asuvad endise Angeste talu hooned-elumaja,laut,rehehoone ja
ait-omandireformi objektid.Hoonete tagastamise õigustatud isikuteks
on käesoleval
ajal…………………………………………Endise Angeste
talu rehehoone ja aida tagastamise õigustatud isikutele otsustas
vallavalitsus 2.detsembril 2009.a korralduse nr 9 punktiga 2.
Endise Angeste talu elumaja ja laut on alates 1966.a olnud Anne Jano
kasutuses.Loa nimetatud hoonete kasutamiseks andis A.Janole tolleaegne
Võhma kolhoos,kes pidas end mahajäetud Angeste talu omanikuks ja oli
need oma bilansis arvele võtnud.24.märtsil 1966.a om Anne Jano ja
tema abikaasa Meinhard Jano registreeritud Angeste talu majaraamatus
selle elanikena,millest samuti järeldub,et A.Jano ei asunud hooneid
kasutama omavoliliselt.Üürilepingut Võhma kolhoos Anne Janoga ei
sõlminud,seda kinnitasid ka Tallinna Halduskohtu 12.oktoobri 2009.a
istungil üle kuulatud tunnistajad Urve Koitmaa ja Arri
Harjus.Tunnistajad seletasid,et mahajäetud talumajadesse majutatud
inimestelt kolhoos üüri ei nõudnud,kuid kolhoos ka ei remontinud
neid,elanikel endil tuli maja elamiskõlbulikuna hoida.Seda on Anne
Jano ka teinud,eelkõige 1980-ndatel aastatel on ta Angeste elumaja
väga oluliselt parendenud ning ehitanud puidust lauda amortiseerunud
osa asemele väikeplokkidest uue osa.Mustjala kolhoosi volinike
20.veebruari 1985.a koosoleku otsusega anti Angeste elumaja ja lauda
alune maa Anne Jano kasutusse ning selle maakasutuse kohta on
6.märtsil 1985.a vormistatud maa looduses eraldamise akt nr 28
20.veebruari 1985.a anti Mustjala kolhoosi vol. koosoleku otsusega (protokoll nr.1) Anne Janole kasutamiseks 0,50 ha õue-aiamaad, sellest põldu 0,40 ha, puuviljaaeda 0,08 ha ja õuemaad 0,02 ha. Ehituste alust maad ei olnud (-). Märkusena on maa looduses eraldamise akti nr 28 lisatud, et majad kuuluvad Mustjala kolhoosile.
Nimetatud maa looduses eraldamise akt 28 asub Vallamajas, küsida K.Kuunari käest.
Lisatud: 01.02.2011 / 17:04
Las see äpust maamõõtja teeb kõik oma käkid ümber nagu nõuab kord ja seadus.Tolle aktiga pole teha mitte midagi.Järjekordne otsitud põhjus.
Jälle pean kordama.Janod on ja olid ebseaduslikud hõivajad,mida kohus on tõestanud.Kui kadus kolhoos,kadus ka nendeIGASUGUNE õigus seal viibida ja veel – peale omandireformi seaduse jõustumist polnud neil seal midagi õigust lõhkuda(laut)või juurde ehitada,et endid seal justkui põlistada.Et kolhoos seal remonti tegi,mäletab Vöhma vanem rahvas väga hästi.Majaraamat on vaid üks sovetiaja paberipunt,sama tähtis,kui pass hundile.Aitab,kodanik Tuus!
Lisatud: 01.02.2011 / 06:28
ÕVVTK Saare maakonnakomisjoni 28.jaanuari 1997.a otsuse nr 1/12 ja 17.jaanuari 1998.a otsuse nr 6/9 kohaselt on Mustjala vallas Võhma külas asuvad endise Angeste talu hooned-elumaja,laut,rehehoone ja ait-omandireformi objektid.Hoonete tagastamise õigustatud isikuteks on käesoleval ajal…………………………………………Endise Angeste talu rehehoone ja aida tagastamise õigustatud isikutele otsustas vallavalitsus 2.detsembril 2009.a korralduse nr 9 punktiga 2.
Endise Angeste talu elumaja ja laut on alates 1966.a olnud Anne Jano kasutuses.Loa nimetatud hoonete kasutamiseks andis A.Janole tolleaegne Võhma kolhoos,kes pidas end mahajäetud Angeste talu omanikuks ja oli need oma bilansis arvele võtnud.24.märtsil 1966.a om Anne Jano ja tema abikaasa Meinhard Jano registreeritud Angeste talu majaraamatus selle elanikena,millest samuti järeldub,et A.Jano ei asunud hooneid kasutama omavoliliselt.Üürilepingut Võhma kolhoos Anne Janoga ei sõlminud,seda kinnitasid ka Tallinna Halduskohtu 12.oktoobri 2009.a istungil üle kuulatud tunnistajad Urve Koitmaa ja Arri Harjus.Tunnistajad seletasid,et mahajäetud talumajadesse majutatud inimestelt kolhoos üüri ei nõudnud,kuid kolhoos ka ei remontinud neid,elanikel endil tuli maja elamiskõlbulikuna hoida.Seda on Anne Jano ka teinud,eelkõige 1980-ndatel aastatel on ta Angeste elumaja väga oluliselt parendenud ning ehitanud puidust lauda amortiseerunud osa asemele väikeplokkidest uue osa.Mustjala kolhoosi volinike 20.veebruari 1985.a koosoleku otsusega anti Angeste elumaja ja lauda alune maa Anne Jano kasutusse ning selle maakasutuse kohta on 6.märtsil 1985.a vormistatud maa looduses eraldamise akt nr 28.(järgneb)
asi läheb põnevaks
Lisatud: 01.02.2011 / 18:35
Kes on siis omanik?Kas Mats?
Lisatud: 01.02.2011 / 19:02
Mustjala 28.1.201
“20.veebruari 1985.a koosoleku otsusega anti Angeste elumaja ja lauda
6.märtsil 1985.a vormistatud maa looduses eraldamise akt nr 28”
1985 a ei antud Anne Jano kasutusse Angeste elumaja ja lauda alust maad, nagu väidetakse eelnõus, vaid nende hoonete alune maa jäi õue-aiamaa pindalast välja. Kaua valla ametnik K.Kuunar Vallavalitsusele vale teavet väljastab hr. Vallavanem?
Jälle valed
Lisatud: 01.02.2011 / 08:08
Esiteks: kolhoos remontis küll,näiteks eterniikatused ja muud remondivahendid,sest rehehoones peeti ladu.Ka elasid elumajas teisedki isikud,kelle Janod sõid välja.Meida Auväärti ema ei lastud uksest sissegi.Niipalju nendest kraaklejatest.Kohtus,muide tunnistasid nii Koitmaa kui ka H.Harjus,et ikkagi remonditi.Seegi lindis olemas.Kui Janod seletavad,et nad on kogu seda värki oluliselt parendanud,siis mingu oma valedega s….le.Igaüks kasib oma elupaika,isegi kassid.Nn parendamisega alustati peale alles siis,kui oli selge,et hooned kuuluvad tagastamisel; ja selleks,et teha katset endid seal põlistada.Ja ometi on see majapidamine osatud muuta parajaks mülkaks.Neid kirju nikerdab muidugi Tuus.Kes selle lolluse eest maksab? Valla rahvas,kellel on lumesahkamise rahaga niigi peenike pihus.
Kui too kolhoos kanti äriregistrist maha,siis kadus ka Janodel ära igasugune seal vegeteerimine.Ja mille üle on siin veel arutada,pikendada,tobedustega venitada?Asi lihtne.Kalle ja Tuus( ja veel üks valla putukas,kes nagu asjasse ei puutu) hakkake täitma Eesti Vabariigi seadusi!
Lisatud: 01.02.2011 / 09:04
Oluline episood,mida ikka tahetakse mahavaikida.1989.a.kirjutas Anne Jano fiktiivsete dokumentide abil Angeste oma nimele.Aitasid “kõvad sugulased”Šullerdamine tuli välja ja kohus tühistas tolle tehingu,sama tegi ka maavanem Jüri Soorsk.Ma ei saa aru,ka nüüd juba paarkümmend aastat käib kohtute üle irvitamine!Teiseks,käis A.Jano külas ringi ja uuris,kus ja mis seisus on Angestele kuuluv mets ja kui suur on mereäärne krunt.
Otsuse eelnõu(järg)
Lisatud: 01.02.2011 / 21:35
Korralduse nr 82 punktiga 1 otsustas vallavalitsus esiteks tuvastada õiguslikult siduvalt,et Anne Jano asus 1966.a märtsis Angestele elama hoonete tolleaegse valdaja ning end nende omanikuks pidanud Võhma kolhoosi loal,see tähendab,et mitte omavoliliselt,ning teiseks otsustas vallavalitsus,et selle asjaolu tõttu tuleb A.Jano suhtes kohaldada ORAS §-s 12-1 eluruumi üürniku kohta sätestatut.Sama korralduse punktis 2 tuvastas vallavalitsus,et õigusvastaselt võõrandatud Angeste hoonete omandireformi kohustatud subjekt on Eesti Vabariik.Korralduse punktis 3 tuvastas vallavalitsus õiguslikult siduvalt,et tagastamise õigustatud isikutel on pärast nende hoonete omanikuks saamist kohustus käsitleda Anne Janot samadel alustel kui isikut,kellel on elumaja tagastamisel kehtiv üürileping.
Anne Vaikmaa kaebuse alusel tühistas Tallinna Halduskohus 12.juulil 2010.a haldusasjas nr 3-06-1119 tehtud otsusega nimetatud korralduse punktid 1 ja 3.Korralduse punkti 2,milles vallavalitsus oli tuvastanud,et endise Angeste talu hoonete-elumaja,rehehoone,laut ja ait-omandireformi kohustatud subjekt on Eesti Vabariik,A.Vaikmaa ei vaidlustanud ning see on jätkuvalt õigusjõus.(järgneb)
P.S. eelmisele
Lisatud: 01.02.2011 / 09:56
Maavanem oli ikka Jüri Saar.
Otsuse eelnõu (järg)
Lisatud: 01.02.2011 / 10:10
Pärnu maakohtu menetluses on Angeste hoonete tagastamise õigustatud subjektide Anne Vaikmaa jt hagi Anne Jano vastu Angeste taluhoonete viimase valdusest väljanõudmiseks.Hagi rahuldamine tähendaks Anne Jano väljatõstmist Angeste talu tagastamisega seotud haldus-ja kohtumenetluste lõppemiseni peatatud.See tähendab,et kui Angeste elumaja ja laut tagastataks ilma A.Jano huvide kaitsesks samme astumata,tooks tagastamine arvatavasti kaasa tema kohtu korras väljatõstmise hoonetest,sest tal puuduks õiguslik alus nende kasutamiseks.
Neil eelmärgitud põhjustel asus vallavalitsus 3.aprilli 2006.a korralduses nr 82 “Tagastamisele kuuluvate Angeste talu hoonete kasutaja Anne Jano õigusliku seisundi kindlakstegemine” seisukohale,et Anne Jano suhtes tuleb kohaldada Omandireformi aluste seaduse(ORAS) §-s 12-1 eluruumi üürniku kohta sätestatut.Nimetatud paragrahvi lõike 1 kohaselt loetakse elamu tagastamisel üürileping kehtivaks kolmeks aastaks alates elamu omandiõiguse õigustatud subjektile üleminekust,kui üürnik ja omanik ei lepi kokku teisiti.Kui kirjalik üürileping on üürnikuga sõlmimata,tuleb omandireformi kohustatud subjektil sõlmida see üürnikuga enne tagastatava elamu üleandmist.(järgneb)
Lisatud: 01.02.2011 / 11:21
Kas tunnistajate valeütlused pole Karistusseadustiku rida?
Lisatud: 02.02.2011 / 01:02
Sa Tuus jätkad ikka oma joru,Sul pole peale valede enam mingeid argumente.Ära loe kohtuotsustest,mida seal pole,pealegi pole neid otsuseid üldse olemas.Kas jõuab pärale?Või peab nüüd sulatinaga aitama.Kallet samuti.Seekord on teie asjad läbi.Kahju ainult valla rahast.Lisaks tuleb teil kinni maksta omast taskust ka omanike aeg ja kõik muud kulutused!Ka saamata jäänud tulud ning sellelt arvestatavad maksud.Vaat see on juba jahmerdamise resultaat.Tahtsite,saite!
to koll
Lisatud: 01.02.2011 / 14:20
no mis jutt see nüüd on,kas sellel ka mingit tõendusmaterjali on?
Kas räägitakse eesti rahvale asjadest,mida tegelikult pole olnud.
Lisatud: 01.02.2011 / 14:26
Tuus,jäta see neti solkimine järele! Sinu pudrutamisest saad ainult ise aru.On olemas mõiste” juriidiline kuritegevus” Angeste omanikud ei sõlmi iialgi mitte mingit üürilepingut Janodega.Said aru ja ära enam katseta!
otsuse eelnõu(28.1.2011)
Lisatud: 02.02.2011 / 18:40
Halduskohus osundas ORAS § 12 lg-le 6,mille kohaselt võib Vabariigi Valitsuse või kohaliku omavalitsuse volikogu otsusega seada enne vara tagastamist õigustatud subjektidele eeltingimuseks kas vara senise valdajaga või riigiasutusega või kohaliku omavalitsuse asutusega tagastatava vara senisel sihtotstarbel kasutamise lepingu sõlmimise tähtajaga kuni viis aastat.Halduskohus märkis,et nimetatud sätte alusel võidakse elamu tagastamise eeltingimuseks seada ka senise (tasuta) kasutajaga üürilepingu sõlmimine,kui tuvastatakse,et elamu senise valdaja kasutuse alus on samastatav üürilepingu aluseö toimuva kasutusega.Halduskohus leidis,et arvestades elamuseaduse § 28 lg-s 3 sätestatut on põhjendatud vallavalitsuse 3.aprilli 2006.a korralduse nr 82 punktis 1 sisalduv järeldus,et Anne Jano poolt Angeste elamu tasuta varakasutus Võhma kolhoosi ja selle õigusjärglase loal on samastatav eluruumi kasutamisena üürilepingu alusel.
Halduskohus osundas otsuses veel sellele,et ka Saare maavanem oli asunud 15.aprilli 2009.a kohtumenetluses seisukohale,et Anne Jano on oma õiguslikult seisundilt sarnane üürnikuga ning et sellest tulenevalt tuleks vallavolikogul vallavalitsuse ettepanekul seada õigustatud subjektidele vara tagastamise eeltingimuseks võlaõigusseaduses sätestatud tasulise üürilepingu sõlmimine tähtajaga kolm aastat.
Halduskohtu otsuses on osundatud ka ÕVVTK Saare maakonnakomisjoni 10.juuni 2002.a otsusele,milles hinnates Mustjala Vallavolikogu 12.aprilli 2002.a otsuse nr 4 õiguspärasust,juhiti tähelepanu sellele,et kui Angeste talu hoonete senist valdajat käsitleda üürnikuga võrdsustatud isikuna,siis tuleb nimetatud volikogu otsuses märgitud eluruumi senisel sihtotstarbel kasutamise lepingu all mõista eluruumi üürilepingut.(järgneb)
Lisatud: 02.02.2011 / 19:42
Sul pole mingit ettekujutust võlaõigusseadusest,kodanik Tuus!No tüütab ära.Muide maavanem on siinkohal kõrvaline isik,ehk tühi koht.Sa Tuus,Kalle ka,pidage nõu mõne targema metsseaga.Higistage edasi.Üürilepingut näete nagu surnud eesli kõrvu!
28.1.2011.a otsuse projekt(järg)
Lisatud: 02.02.2011 / 09:05
Korralduse osalisel tühistamisel lähtus halduskohus järgmistest seisukohtadest.Kõigepealt,halduskohus tuvastas kohtuotsuses,et põhjendatud on korralduse punktis 1 sisalduv vallavalitsuse järeldus,et Angeste talu elumaja ja laut on alates 1966.a A.Jano kasutuses ning leidis,et selle asjaolu tõttu tuleb vara tagastamismenetluses lahendada ka “küsimus elumaja senise kasutaja edasisest suhtest kasutatud eluruumi”.Seejuures tugines kohus Angeste majaraamatu väljavõttele ning tunnistajate Urve Koitmaa ja Arri Hrjuse poolt antud ütlustele.Seega leidis halduskohus,et Mustjala Vallavalitsus on toiminud õigesti,et on tegelenud Anne Jano kui tagastamisele kuuluva eluruumi pikaajalise kasutaja õiguste kaitse küsimusega.
Halduskohus asus otsuses seisukohale,et A.jano poolt Angeste eluhoone tasuta varakasutus Võhma kolhoosi ja selle õigusjärglaste loal on samastatav eluruumi kasutamisega üürilepingu alusel-vt otsuse lk 9.Kuid samas leidis halduskohus,et ORAS § 12-1 lg 1 ei ole A.Jano suhtes otsekohaldatav(rakendatav),kuivõrd temaga pole sõlmitud üürilepingut ei kirjalikus ega suulises vormis-vt otsuse lk 8.Lähtudes viimasena esitatud seisukohast,asus halduskohus seisukohale,et asudes korralduse resulatsioonis seisukohale,et A.Jano suhtes tuleb kohaldada ORAS §-s 12-1 eluruumi üürniku kohta sätestatut,on vallavalitsus väljunud oma pädevuse piiridest.Halduskohus leidis,et see küsimus,kas A.Jano suhtes kohaldada ORAS §-s 12-1 eluruumi üürniku kohta sätestatut või mitte,on vallavalitsuse ettepanekul vallavolikogu otsustada-vt lk 9.(järgneb)
Saare vallast Saaremaale
Lisatud: 02.02.2011 / 21:18
Kohtuotsus on täitmiseks vallavalitsusele ning selle täitmine ei ole volikogu arutada.
Antud juhtumil tühistab Õiguskantsler selle otsuse kui õigustühise.
Veel Saare vallast
Lisatud: 02.02.2011 / 21:35
Nagu ma aru saan, osales volikogu istungil isik, kes ei ole ei volikogu ega ka vallavalitsuse liige. Kas ja kuidass volikogu esimees põhjendas üleüldse tema sõna andmist? Milline oli tema juriidiline staatus? Mida ütleb selle kohta Mustjala valla volikogu töökord?
Lisatud: 02.02.2011 / 09:39
Jälle,Sa Tuus jätkad siin oma puterdamisi.Loe ORAS ükskord selge piiguga läbi,ära arva,et Sul õnnestub Sinust targemaid juriste petta,samuti teisigi.Hakkan juba nõustuma iisikutega,kes arvavad,et pead tablette võtma.Ma ei asu siin enam kordama,mida olen(teised ka,et tegeled trikkidega)mitmeid kordi.
Tean,et tõuke teiesuguste järjekordseks agressiivsuseks andis,see,et Vaikmaale tuli kaks korda kutsuda kiirabi.Janod,kui naabrid,siis informeerisid valda.Ja läks jälle kuritegevus lahti,et aga veel hoope anda.Mäletan hästi ühe Jano irvitavat lõusta ja kahe teise rõvetsevat teksti.Olete ikka loomad küll või arengupeetusega.Inimese tervise kallal ei irvitata,seda enam,et olete ise paljutki põhjustanud.Kartke Jumalat!.
Mille kuradima...
Lisatud: 02.02.2011 / 21:41
Mille kuradima pärast kohustuslik lollitav üürileping???
Kui Vaikmaa ei soovigi üüri, siis miiks teda selleks kohustada? On see seltskond seal senini ilma omanikule üüri maksmata sees elanud, elagu siis veel need mõned kuud.
See Mustjala bande püüab kasvõi ühepäevase üürilepinguga muuta poolte õiguslikku staatust.
Vene noormehele
Lisatud: 02.02.2011 / 21:46
Tänusõnad kommentaari eest. Pole vaja rõhutada, et olete rahvuselt venelane. Pole meil mingit rassismi. Ja pealegi koosneb põline Põhja – Venemaa venestunud soome-ugrilastest. Tegelikult oleme geneetiliselt peaaegu üks ja sama rahvus.
Minult parimat!
Lisatud: 02.02.2011 / 22:30
Halduskohtu otsus jõustus kui edasikaebamatu.Vallavalitsuse lepinguline esindaja Mihkel Tuus selgitas,et ei pidanud otstarbekaks vaidlustada ringkonnakohtus halduskohtu järeldust,et vallavalitsusel puudub pädevus asuda seisukohale,et A.Jano suhtes tuleb kohaldada ORAS §-s 12-1 eluruumi üürniku kohta sätestatut,kuigi leidis,et halduskohtu seisukoht,mille kohaselt A.jano poolt Angeste eluhoone tasuta varakasutus Võhma kolhoosi ja selle õigusjärglaste loal on samastatav eluruumi kasutamisena üürilepingu alusel,ei anna alust sellise järelduse tegemiseks.M.Tuusi ettepanekul otsustas vallavalitsus Tallinna Halduskohtu 12.juuli 2010.a otsust mitte vaidlustada,vaid teha vallavolikogule ettepanek seada ORAS § 12 lg 6 alusel hoonete tagastamise eeltingimuseks üürilepingu sõlmimine A.Janoga.
Vallavolikogu arvates tuleneb halduskohtu 12.juuli 2010.a otsusest kokkuvõttes,et tõlgendades ORAS § 12 lg-t 6 ja 12-1 lg-t 1 koostoimes,jõudis halduskohus järeldusele,et Mustjala Vallavolikogu on õigustatud Anne Jano kui Angeste elumaja pikaajalise tasuta kasutaja õiguste kaitseks seadma vallavalitsuse ettepanekul tagastamise õigustatud subjektidele hoone tagastamise eeltingimuseks A.Janoga kuni 3-aastase tähtajaga tasulise üürilepingu sõlmimise.
23.septembril 2010.a saatis Mustjala Vallavalitsus Angeste hoonete tagastamise õigustatud subjektidele ning A.Janole kirja,milles tegi ettepaneku esitada oma seisukohad Angeste elumaja ja lauda üürilepingu tähtaja ning üüri suuruse osas,samuti esitada oma muud põhjendatud kaalutlused volikogule eeltingimuste seadmise ettepaneku tegemise kohta.Nimetatud kirjale vastasid Anne Jano ja A.Vaikmaa.(järgneb)
Agendist
Lisatud: 02.02.2011 / 22:46
Siin viidatakse ühele inimesele kui vene piirivalve agendile. Kas Evisalu või Prei agent???
Lisatud: 02.02.2011 / 22:54
A.jano leidis oma 7.oktoobri 2010.a vastuses,et soovib Angeste hoonetele üürilepingut kuni 31.detsembrini 2011.a märkides,et enne seda tähtaega ei jõua poeg Andres rekonstrueerida vanemate uueks eluasemeks soetatud talumaja.Üüri suuruse osas leidis A.jano,et arvestades tema poolt Angeste hoonete säilitamisesse panustatut on ta “igasuguse rendi Angeste talu korras hoides ammuilma tasunud.Ilma minu perekonna tööta oleks antud talukompleks olnud varemetes juba 1980-ndate aastate alguses”.Eeltoodust lähtudes tegi A.jano ettepaneku kehtestada üüri suuruseks minimaalne summa ehk 1 kroon kuus.
A.vaikmaa leidis oma ja L.Lellepi nimel 12.oktoobril 2010.a esitatud vastusess,et vallavalitsusel puudub õiguslik alus teha vallavolikogule ettepanek seada Angeste elumaja ja lauda tagastamise eeltingimuseks A.Janoga kirjaliku üürilepingu sõlmimine.Vallavalitsuse poolt esitatud küsimustele üürilepingu tähtaja ja üüri suuruse kohta ei pidanud A.Vaikmaa võimalikuks vastata.
Vallavalitsus tellis Ösel Kinnisvara OÜ-lt kohapealset turusituatsiooni arvestava hinnangu Angeste elumaja ja lauda üürimäära kohta.28.oktoobril 2011.a andis nimetatud kinnisvarabüroo atesteeritud maakler Andrus Oder hinnangu,mille kohaselt võiks Angeste elumaja üürimääraks ühes kuus olla 8-19 krooni ruutmeeter ning loomalauda üürimääraks 2-3 krooni ruutmeeter.(järgneb)
Lisatud: 02.02.2011 / 11:19
On meite Kalle vait nagu sukk,kui jutt tuleb sellest,kes lubas talle kirve selga lüüa.
Mis äri on Kallel koos Rain Janoga Võhma Külamaja kallal.PRIA ja valla rahad vingelt mängus.Külarahvale tundub,et tume tulevik.Prial on õigus asja uurida.
to 22:46
Lisatud: 02.02.2011 / 23:33
Ilmselt esimesena nimetatu.Ühes kommentaaris nimetas ta Anne Janot äärmiselt halva iseloomuga inimeseks.Ju siis tundis.Siin on palju avastamata saladusi.Selle talu ümber toimunu arutatakse tulevikus pulk pulgalt lahti.Praegu on tegelikult ka selle talu tõelise omaniku kodu Kuressaares pättide rünnaku all ja seda juba neljandat aastat järjest.Ka selle kohta esines anonüümse kommentaatorina esimesena nimetatu,kes nimetas omanikku “tõeliseks pasapeetriks”.Talle assisteeris keegi Hannes ja Kuressaare linnapea,kes kutsus ülesse omanikku ignoreerima.Täielik KGB-laste ja nende käsilaste ringkaitse.
paras kammaijaa
Lisatud: 02.02.2011 / 12:39
Sellist kammaijaad pole maailmas varem olnud.Nagu polekski riiki,vaid KGB-ga kunagi seotud olnud ja täna nende järglase oheliku otsas siplev korrupeerunud ametnikkond,kes vaatavad kõike toimuvat läbi sõrmede.
Lisatud: 03.02.2011 / 06:17
A,Jano nutulaulust.Teile pakuti ju Poolaka talu,miks te sinna ei läinud?Miks te isa tallu ei läinud?Miks te Vaikmaa poolt pakutud väga korralikku majapidamist vastu ei võtnud?Oli veel teisigi.Aga vaat,Poolaka pole küla keskel.Vaikmaaga aga on vaja kiusu ajada.Angeste poleks iial lagunenud,sest ta on küla keskel,seda oli vaja haarata ja teised pered sealt välja süüa.Lammutanud ja sittanud olete seal küll.Nüüd tahad Sa veel üürnikuks hakata,sünnipärane õnnetus.Kaebad,et poeg Andres ei jõua enne 31.dets.maja renoveerida(!!!)Miks teie arvukas suguvõsa ja teie ise ei aita?(parem ei nimeta siin hüüdnime,mis küla on teile andnud)
Vald ajab segaduste tekitamiste eest Tuusi taskusse mõttetult tohutud summad. Andke see raha Andres Janole,et ta saaks maja renoveeritud,kasvõi töömehed appi palgatud,kui suguvõsa kõrvalt vaatab.
Too J.S.
Lisatud: 03.02.2011 / 06:32
Jäta see kgb-ga skisofreenitamine! Rikud teemat ja juhid tähelepanu kõrvale.See vaid vesi “nende”veskile.Küll tuleb paras aeg!
Lisatud: 03.02.2011 / 08:35
12.aprilli 2002.a otsusega nr 4 on Mustjala Vallavolikogu seadnud Angeste talu hoonete tagastamise eeltingimuseks viieaastase tähtajaga lepingu sõlmimise A.Janoga hoonete senisel sihtotstarbel kasutamiseks.Nimetatud otsuse tunnistas ÕVVTK Saare maakonnakomisjon Anne Vaikmaa kaebuse alusel oma 10.juuni 2002.a otsusega seadusega vastuolus olevaks.Komisjon märkis,et volikogu otsuses ei ole näidatud,millistele faktilistele asjaoludele tugineb volikogu seisukoht,et A.Jano asus Angestele elama Võhma kolhoosi loal,mistõttu on volikogu otsus faktiliselt motiveerimata.Maakomisjoni otsuse tõttu ei ole nimetatud volikogu otsuse täitmiseks toiminguid tehtud ega haldusakte antud.
16.novembril 2010.a andis Mustjala Vallavalitsus korralduse nr 112,millega tegi vallavolikogule järgmised ettepanekud:
a)Seada Võhma küla endise Angeste talu hoonete tagastamise õigustatud subjektidele …..talu elumaja ja lauda tagastamise eeltingimuseks hoonete senise kasutaja Anne Janoga kirjaliku üürilepingu sõlmimine elumaja kasutamiseks elamuna ning lauda kasutamiseks loomalaudana tähtajaga 31.detsember 2011.a ning igakuiselt tasutava üüriga 843 krooni ja 60 senti.
b)Tunnistada kehtetuks Mustjala Vallavolikogu 12.aprilli 2002.a otsus nr 4 “Eeltingimuste seadmine Võhma küla Angeste talu hoonete tagastamisel”.
Vallavalitsus leidis,et et Anne Jano poolt soovitud üürilepingu tähtaeg on põhjendatud.Vallavalitsus märkis,et tema poegade Andres Jano ja Rain Jano poolt vanemate uueks eluasemeks rekonstrueeritava Käärdi elamu remonditööd on pooleli ning nende lõpetamiseks võib olla vajalik Anne Jano poolt taotletav tähtaeg.Arvestades,et A.Jano on Angeste hoonete säilimisse ja parendamisesse aastate jooksul oluliselt panustanud nii rahalisi vahendeid kui tööd,leidis vallavalitsus,et õiglane on kehtestada hoonete igakuise üüri suurus lähtudes OÜ Ösel Kinnisvara 28.oktoobri 2010.a hinnangus esitatud väikseimast määrast.Vallavalitsus märkis,et selliselt arvestades kujuneks Angeste elumaja ja lauda ühe kuu üüri suuruseks 843 krooni 60 senti(elumaja netopind 82,2 ruutmeetritx 8 krooni+ lauda netopind 93 ruutmeetrit x 2 krooni).(järgneb)
Kas Anne Jano , kelle heaks Mustjala vallaametnikud vehklevad ja on kulutanud kakskümmend aastat vallarahva raha, on sama Anne Jano, kelle nimele 13.septembril 1989.a.oma otsusega Mustjala Küla RSN TK registreeris Angeste talu elumaja?
Kas on tegemist sama Anne Janoga,kelle nimele tehtud Mustjala Küla RSN TK 13.septembri 1989.a. otsus tunnistati 11.märtsil 1997.a. Saare Maakohtus seadusevastaseks ning Saare Maavanem tühistas kohtuotsuse alusel Mustjala Küla RSN TK 13.septembri 1989.a. otsuse, millega Angeste elumaja registreeriti Anne Jano nimele.
Milleks keegi kod.Anne Jano,üürilepingud, kohustatud subjekti otsingud, omanikud ja muu sarnane, kui vara õigusvastase võõrandamise alus – Angeste hooned anti Mustjala Küla TSN TK 7.jaanuari 1950.a. protokollilise otsuse alusel kohaliku kolhoosi avalduse alusel tasuta varakasutusse – on kohaliku komisjoni otsusega kindlaks tehtud ja fikseeritud ÕVVTK Saare maak
onnakomisjoni 28.01.1997.a. otsuses nr.1/12 ja 17.06.1998.a. otsuses nr.6/9.
Angeste hooned ei olnud kolhoosi põhivara, kolhoosi tasuta varakasutuses oleva varana seisid nad bilansijärgsel kontol, amortisatsiooni neilt ei arvestatud (v.t.kehtinud raamatipidamismäärustikku), vara võis anda kolmanada isiku kasutusse tasuta, tähtaeg vara tasuta kasutusse saanud isiku lepingul lkolmanda isikuga ei või olla pikem kui põhilepingul, kusjuures põhileping lõppes juriidilise isiku tegevuse lõppemisega.
Mustjala kolhoos kustutati ettevõtteregistrist 20.novembril 1996.a.
Mis või kes on “tagastamise” juures Anne Jano?
Mustjala Vallavalitsus ei ole tühistanud Mustjala Küla TSN tK 7. jaanuari 1950.a. protokollilist otsust, mis on õigusvastase võõrandamise alus?
Vallavalitsusel on olnud tagastamise juures üks seadusest tulenev punkt täita:
otsustada tagastamise küsimus vara osas kolme kuu jooksul kohaliku komisjoni otsuse saamisest.
Selle seaduspunkti rikkumine võib tuua vallavalitsusele kaela seaduse rikkumisega õigustatud subjektidele tekitatud kahju hüvitusnõude.
advokaadile
Lisatud: 03.02.2011 / 09:25
Seda putru on selle talu ümber keedetud juba aastast 1945.Ammu on segunenud tõed,pooltõed,valed…Tegelikult oli alates 1959.aastast omanik talu noorem perepoeg,kellele ta ema tegi Rootsi Kuningriigist hoonetele kinkelepingu,kuigi juba 1936.a isa poolt tehtud testamendi alusel oli ta poole talu omanik.Saatuslikuks siin sai asjaolu,et ta abikaasa nimele oli 1957.aastal registreeritud linnas maja.Vatavalt ENSV Tsiviilkoodeksi §-le 111 pidi kodanik,kelle omanduses on rohkem kui üks elamu,teise elamu võõrandama ühe aasta jooksul,arvates omandiõiguse tekkimise päevast teisele elamule.Kui omanik seda aasta jooksul ei teinud,kuulus see kohaliku töörahva saadikute nõukogu täitevkomitee otsuse põhjal sundkorras müümisele.Poeg oma kodu ära müüa ei soovinud.See tekitaski olukorra,kus kolhoos ja selle esimees B.K. mängisid seal peremeest .Siis pani oma kangusega hoonetele “käpa peale” Anne Jano ema,kelle meheõde oli abielus Angeste vanema perepojaga,kes oli 1936.a isa testamendiga pärandusest ilma jäetud,kuid kelle nimele oli vald 1945.a hooned registreerinud.Ühe tänase õigustatud subjekti ema talu pärija ei olnud.Eesti Vabariigi omandireform andis tallle võimaluse samuti jalg ukse vahele suruda.(järgneb)
to 08:35
Lisatud: 03.02.2011 / 10:20
Teil on 100 prossa õigust,kuid rääkige seda juttu kas või maavalitsuses.
Meditsiiniline juhtum
Lisatud: 03.02.2011 / 10:24
Tuus,Sa oled niivõrd osav,et juba tunnustan Sind,et oskad esineda kahe inimese nime all.Ja veel segasemaks,ja veel segasemaks….Otsustasid sugulaste sekka jama külvata.Kaval käik,kuid ei rohkemat.
Mulle tundub
Lisatud: 03.02.2011 / 11:22
…et kõik demagoogia kahurid on mängus.Minge parem ja remontige too maja ära.Üürilepingut Janodega ei sõlmita.Käige kätel Kuressaarde ja sealt samal viisil tagasi! Vaat siis küll….
valgustatu
Lisatud: 03.02.2011 / 12:42
Mina usun Tuusa Mihklit.Tema tõde on tõde.

matches:
KOHUS
kohus
§ 19
§ 54
§ 55
§ 56
kohus
kohus
kohus
§ 12
§ 28
kohus
§ 12
§ 12
§ 12