Alutaguse valla jäätmehoolduseeskiri – Riigi Teataja
Alutaguse valla jäätmehoolduseeskiri
Alutaguse valla jäätmehoolduseeskiri - sisukord
§ 3 Jäätmehoolduse korraldamine
§ 8 Jäätmevaldaja ja territooriumi haldaja kohustused
§ 10 Jäätmete kõrvaldamine ja jäätmete käitluskohad
§ 11 Jäätmete kogumise üldnõuded
§ 12 Nõuded kogumismahutile ja selle paiknemisele
§ 14 Jäätmevedaja leidmine
§ 15 Teenustasu suuruse määramine ja muutmise kord
§ 16 Jäätmekäitluslepingud
§ 17 Jäätmevaldaja erandkorras vabastamine korraldatud jäätmeveoga liitumisest
§ 18 Paberi ja kartongi kogumise nõuded
§ 19 Pakendite ja pakendijäätmete kogumise nõuded
§ 20 Probleemtoodete ja nendest tekkinud jäätmete kogumise nõuded
§ 21 Ohtlike jäätmete kogumise nõuded
§ 22 Vanametalli ja metallijäätmete kogumise nõuded
§ 23 Biolagunevate jäätmete kogumise ja kompostimise nõuded
§ 24 Suurjäätmete kogumise nõuded
§ 25 Ehitus- ja lammutusjäätmete kogumise nõuded
§ 26 Mitteohtlikud ehitus- ja lammutusjäätmed
§ 27 Ohtlike ehitus- ja lammutusjäätmete kogumise nõuded
§ 28 Kalmistu jäätmete kogumise nõuded
§ 29 Loomsete jäätmete kogumise nõuded
§ 30 Tervishoiu- ja veterinaarteenuste osutajate jäätmete kogumise nõuded
§ 33 Vastutus
§ 34 Kontsessioonilepingute kehtivus
RT IV, 06.11.2018, 5
Vastu võetud 25.10.2018 nr 77
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punktide 365 ja 366, jäätmeseaduse § 66 lõike 4, § 67 lõike 6, § 71 lõigete 1 ja 2 ning pakendiseaduse § 15 lõike 1 alusel.
(1) Jäätmehoolduseeskiri (edaspidi eeskiri) reguleerib jäätmehoolduse korraldust Alutaguse valla (edaspidi vald) haldusterritooriumil ning selle täitmine on kohustuslik kõikidele juriidilistele ja füüsilistele isikutele ning riigi ja kohaliku omavalitsuse asutustele, kes tegutsevad, elavad või viibivad valla haldusterritooriumil.
(2) Eeskirja rakendatakse kooskõlas kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse, jäätmeseaduse, pakendiseaduse ja teiste jäätmehooldust reguleerivate õigusaktidega ning riigihangete seaduse alusel korraldatud jäätmeveo ja -käitlemise teenuste hankelepingu(te)ga, samuti valla heakorra eeskirjaga ja teiste valla õigusaktidega.
(3) Eeskirja eesmärgiks on säilitada valla territooriumil puhas ja tervislik elukeskkond, vähendada jäätmete koguseid ning soodustada jäätmete sorteerimist ja taaskasutamist, samuti jäätmete keskkonnaohutu kõrvaldamise tagamine ning jäätmekäitluse optimeerimine. Eesmärki aitab ellu viia korraldatud jäätmevedu.
(4) Käesolevat eeskirja ei kohaldata kaevandamis- ning metsamajandusjäätmetele.
(5) Eeskirjaga lahendamata küsimusi lahendab Alutaguse Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) juhindudes jäätmeseadusest ja teistest jäätmehooldust reguleerivatest õigusaktidest. Eeskirjaga seotud dokumentide vormide kinnitamine on vallavalitsuse pädevuses.
(1) Eeskirjas kasutatud mõistete defineerimisel lähtutakse keskkonnaseadustiku üldosa seaduses, jäätmeseaduses, pakendiseaduses, riigihangete seaduses ning teistes jäätmehooldust reguleerivates õigusaktides sisalduvatest terminitest ja mõistetest.
(2) Vastava legaaldefinitsiooni puudumisel kasutatakse mõisteid sõna üldlevinud tähenduses.
§ 3. Jäätmehoolduse korraldamine
(1) Jäätmehoolduse arendamist valla territooriumil korraldab vallavalitsus vastavalt oma pädevusele ja jäätmehooldust reguleerivatele õigusaktidele.
1) korraldab jäätmehooldust ja selle arendamist, sealhulgas levitab jäätmealast teavet ja nõustab jäätmevaldajaid;
2) korraldab ühissõidukipeatustesse ja üldkasutatavatesse avalikesse kohtadesse (park, haljasala, rand, kalmistu jm) vajalikul hulgal kogumismahutite paigutamise ning tagab nende regulaarse tühjendamise ja ümbruse korrasoleku;
3) korraldab valla üldkasutatavatel haljasaladel tekkivate aia- ja haljastusjäätmete kogumist ja vedamist kompostimisele või üleandmist kompostimisettevõtetele;
5) korraldab jäätmete sortimist, sealhulgas liigiti kogumist, et võimaldada nende taaskasutamist võimalikult suures ulatuses;
6) korraldab vähemalt paberi-, papi-, metalli-, plasti- ning klaasijäätmete liigiti kogumise ning määrab valla haldusterritooriumil vastavate konteinerite asukohad ja paigaldamise tingimused;
7) korraldab valla haldusterritooriumil kodumajapidamises tekkivate ohtlike jäätmete kogumist ja nende üleandmist jäätmekäitlejatele;
8) teostab kontrolli valla haldusterritooriumi prahistamise üle ja korraldab prahistatud alade korrastamist;
9) kontrollib jäätmekäitluslepingute olemasolu ja jäätmekäitlustoiminguid valla haldusterritooriumil;
10) kontrollib jäätmete liigiti kogumist ja jäätmekäitlustoiminguid avalikel üritustel, poodides ja tänavakaubanduses;
11) korraldab olmejäätmete, eelkõige prügi ehk segaolmejäätmete, nende sortimisjääkide ja olmejäätmete tekkekohas liigiti kogumisel tekkinud jäätmeliikide kogumise ja veo;
12) korraldab korraldatud jäätmeveoga hõlmatud ja muude jäätmete taaskasutamist või kõrvaldamist.
(3) Jäätmete liigiti kogumise ja sortimise arendamise nõuded koos tähtaegadega jäätmeliikide kaupa sätestatakse Alutaguse valla jäätmekavas.
(1) Iga tegevuse juures tuleb rakendada kõiki sobivaid jäätmetekke vältimise või vähendamise võimalusi, samuti kanda hoolt, et tekkivad jäätmed ei põhjustaks ülemäärast ohtu tervisele, varale ega keskkonnale. Tekkinud jäätmeid tuleb taaskasutada, kui see on tehnoloogiliselt võimalik ja ei ole muude käitlusviisidega võrreldes ülemäära kulukas.
(2) Jäätmeid tuleb nende tekkekohas sortida ja liigiti koguda, sealjuures vältides nende segunemist teiste jäätmete või muude, erinevate omadustega materjalidega, et võimaldada nende taaskasutamist võimalikult suures ulatuses. Liigiti kogutud jäätmed tuleb viia vastava jäätmeliigi kogumiskonteinerisse, kogumispunkti või jäätmejaama. Liigiti kogumine peab olema korraldatud, kui see on tehniliselt, keskkonna seisukohalt ja majanduslikult teostatav. Liigiti kogutud jäätmed tuleb käitlemiseks üle anda selleks vastavat õigust omavale isikule või nõuetekohaselt käidelda.
(3) Jäätmekäitleja peab jäätmete käitlemisel lähtuma jäätmehierarhiast, eelistades jäätmete korduskasutuseks ettevalmistamist, ringlussevõttu ja muud taaskasutust (sh energiakasutust) jäätmete kõrvaldamisele. Olmejäätmetest võib prügilasse ladestada vaid jäätmeid, mille taaskasutamine materjalina, kütusena, energiaallikana või muul viisil ei ole võimalik.
(4) Taaskasutuseks kõlbmatud jäätmed kõrvaldatakse tehnoloogiliselt sobivas ning tervise- ja keskkonnanõuetele vastavas jäätmekäitluskohas, sealhulgas jäätmepõletustehases või prügilas. Jäätmete põletamine on lubatud ainult sellekohast jäätmeluba või keskkonnakompleksluba (ohtlike jäätmete puhul lisaks ohtlike jäätmete käitluslitsentsi) omaval ettevõttel.
(1) Valla territooriumil on korraldatud järgmiste jäätmeliikide liigiti kogumine
2) biolagunevad köögi- ja sööklajäätmed (20 01 08);
4) pakendid (15 01), sealhulgas paber- ja kartongpakendid (15 01 01), plastpakendid (15 01 02), metallpakendid (15 01 04), komposiitpakendid (15 01 05), klaaspakendid (15 01 07);
6) probleemtoodete jäätmed (20 01 21*, 20 01 23*, 20 01 34, 20 01 35*, 20 01 36);
7) ohtlikud jäätmed (jäätmenimistu alajaotises 20 01 tärniga (*) tähistatud jäätmed) ning olmes tekkinud ohtlikke aineid sisaldavad või nendega saastunud pakendid jäätmekoodiga 15 01 10*.
(2) Jäätmete tekkekohas liigiti kogumise nõuet, vastavalt käesoleva paragrahvi lõikele 1, kohaldatakse lisaks kodumajapidamistele ka kaubanduses, tööstuses, ametiasutustes ja mujal tekkinud kodumajapidamisjäätmetega samalaadsete jäätmete kohta.
(3) Konteinerite ja kogumispunktide asukohad valla haldusterritooriumil on leitavad valla kodulehelt ja kaardirakendusest EVALD.
(4) Keelatud on jäätmete käitlemine, ladustamine ja kõrvaldamine (sh põletamine) selleks mitteettenähtud kohtades.
(5) Loomsed jäätmed tuleb käitlemiseks üle anda Veterinaar- ja toiduameti poolt tunnustatud loomsete jäätmete käitlusettevõttele. Loomsete jäätmete matmine on keelatud.
(6) Kuum tuhk kogutakse selleks ette nähtud kaanega suletavasse mittepõlevast materjalist vahendisse.
(7) Halvasti lõhnavad ja kergesti määrivad jäätmed tuleb paigutada kilest prügikotti, et jäätmed ei levitaks halba lõhna ja ei põhjustaks ohtu inimestele ega määriks mahuteid.
(8) Liigiti kogutavad biolagunevad jäätmed tuleb paigutada konteinerisse paberist või muust biolagunevast materjalist kotti pakendatult. Biolagunevate jäätmete konteinerisse ei tohi panna kompostimiseks kõlbmatuid jäätmeid.
6) probleemtooteid või nendest tekkinud jäätmeid (sh romusõidukid ja nende osad, vanarehvid, elektroonikaromud ja nende osad, patareid ja akud);
(2) Segaolmejäätmete konteinerisse on keelatud panna jäätmeid, mille liigiti kogumine valla haldusterritooriumil on korraldatud vastavalt eeskirja nõuetele.
(1) Jäätmete põletamine väljaspool selleks ettenähtud kohti (jäätmepõletustehas jms) on keelatud. Küttekoldes võib jäätmevaldaja registreerimistõendit või jäätmeluba omamata põletada ainult enda tegevuse tulemusel tekkinud immutamata ja värvimata puitu ning kiletamata paberit ja pappi, mis on vajalik küttekoldesse tule süütamiseks.
(2) Okste ja lehtede põletamisele tuleb eelistada kompostimist. Juhul, kui kompostimise võimalused puuduvad, on lubatud kuivade aiajäätmete (okste ja lehtede) põletamine jäätmevaldaja kinnistul aastaringselt, v.a kui on kehtestatud tuletegemise keeld, tuulevaikse ilmaga naabreid mittehäirival viisil. Tule tegemise koht peab vastama nõuetele ning üle ühemeetrise läbimõõduga tule tegemisel peab lõkkekoht paiknema vähemalt 15 meetri kaugusel mis tahes hoonest või põlevmaterjali lahtisest hoiukohast.
§ 8. Jäätmevaldaja ja territooriumi haldaja kohustused
(1) Jäätmevaldaja on jäätmetekitaja või muu isik või riigi või kohaliku omavalitsuse asutus, kelle valduses on jäätmed. Jäätmevaldaja vastutab jäätmete nõuetekohase käitlemise eest.
(2) Kui jäätmevaldajat pole võimalik kindlaks teha või ta ei täida jäätmete nõuetekohase käitlemise kohustust, korraldab jäätmete kogumist ja vedu kinnistu omanik. Kinnistu korrashoiu eest vastutab kinnistu omanik.
(3) Jäätmekäitlust kinnisasjal korraldab kinnisasja omanik. Jäätmekäitlust hoonestusõiguse alusel kasutataval maal korraldab hoonestusõiguse omaja (hoonestaja). Kinnisasja omanik ning hoonestaja on edaspidises tekstis territooriumi haldaja.
1) omal kulul koguma ja käitlema oma kinnistul või hallataval territooriumil tekkinud jäätmed vastavalt kehtestatud nõuetele või andma need käitlemiseks üle selleks õigust omavale jäätmekäitlejale;
2) jäätmeid liigiti koguma, vedama või taaskasutama või andma jäätmed eeskirjaga määratud korras üle jäätmekäitlejale, kellel on jäätmeluba;
3) jäätmete vedamisel jäätmejaama järgima kõiki õigusaktides ja käesolevas eeskirjas sätestatud reegleid, sh säilitama ühe aasta jooksul dokumendid, mis tõendavad jäätmete nõuetekohast kogumist või üleandmist jäätmekäitlejale ning esitama need dokumendid või jäätmeveolepingu vallavalitsuse ametniku nõudel kontrollimiseks;
4) tagama tekkivate jäätmete, mida ei saa või ei tohi tekkekohas taaskasutada või kõrvaldada, liigiti kogumise ja hoiustamise;
5) vältima ohtlike jäätmete, korduskasutuspakendite, pakendijäätmete, probleemtoodete jäätmete, ehitus- ja lammutusjäätmete, kompostimiseks sobivate jäätmete ja taaskasutatavate jäätmete sattumist olmejäätmete hulka;
6) kasutama jäätmete kogumiseks ja hoiustamiseks piisavas koguses ja suuruses kogumismahuteid või lepingu alusel ühismahuteid ning tagama nende tühjendamise sagedusega, mis väldib nende ületäitumise, ümbruse reostumise, haisu ja kahjurite tekke ning leviku;
7) hoidma mahuteid terve ja puhtana ning neid regulaarselt pesema. Konteinerite korrashoiu ja puhtuse eest vastutab jäätmevaldaja, kui jäätmeveoleping ei sätesta teisiti;
8) mitte paigutama jäätmeid väljapoole selleks ettenähtud kogumis- või muid jäätmekäitluskohti. Jäätmete hülgamine või keskkonda viimine väljaspool selleks ettenähtud kohta on keelatud;
9) hoidma jäätmeid selliselt, et need ei levitaks haisu ega põhjustaks ohtu. Segaolmejäätmete kogumismahutisse tuleb jäätmed haisu ja reostuse leviku, sealhulgas kogumismahuti tühjendamisel jäätmete lendumise tõkestamiseks paigutada pakitult;
10) korraldama tekkinud jäätmete veo jäätmekäitluskohtadesse, jäätmejaama või kogumispunktidesse, välja arvatud jäätmete osas, mis on hõlmatud korraldatud jäätmeveoga;
11) mitte lubama oma kinnistule teiste jäätmevaldajate jäätmete ladustamist;
12) kandma oma jäätmete käitlemise kulud;
13) tagama oma kontaktandmete õigsuse jäätmevedaja ja vallavalitsuse andmebaasides.
(5) Üldkasutatavatesse kohtadesse (pargid, parklad, rannad, ühissõidukite peatuskohad jm) paigutab jäätmete kogumismahutid territooriumi haldaja.
(7) Avaliku ürituse korraldaja vastutab jäätmekäitluse, sh jäätmemahutite paigaldamise ja ürituse käigustekkinud jäätmete nõuetekohase käitlemise eest. Korraldaja on kohustatud varustama ürituse läbiviimise paiga piisava arvu kogumismahutitega, et vältida nende ületäitumist.
(8) Avalikul üritusel tuleb lisaks segaolmejäätmetele liigiti koguda vähemalt: paber ja kartong (20 01 01), biolagunevad köögi- ja sööklajäätmed (20 01 08), pakendid (15 01).
(9) Jäätmevaldajad võivad jäätmete kogumiseks kasutada ühismahuteid, mis teenindavad küla, mitut kortermaja või naaberkinnistut. Ühismahutit kasutavad jäätmevaldajad on kohustatud sõlmima ühismahuti kasutamise kirjaliku kokkuleppe ja volitama ühte jäätmevaldajat esindama ühismahuti kasutajaid jäätmekäitluslepingu sõlmimiseks. Lepingus peavad olema fikseeritud kõik ühismahutit kasutavad jäätmevaldajad. Ühismahutit on lubatud kasutada kõigi korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmeliikide kogumiseks.
(10) Ühismahuti kasutamiseks esitavad jäätmevaldajad vallavalitsusele ühismahuti kasutamise taotluse.
(11) Iga kortermaja juures peab olema segaolmejäätmete konteiner või peab olema sõlmitud kirjalik kokkulepe ühismahuti kasutamiseks.
(12) Ühismahutina ei ole lubatud kasutada jäätmekotti.
(1) Jäätmete veo jäätmekäitluskohtadesse korraldab jäätmevaldaja, välja arvatud korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete (olmejäätmete) veo, mille korraldab jäätmevedaja.
(2) Jäätmevedaja teavitab jäätmevaldajat jäätmeveo toimumise aegadest kirjalikult posti või e-posti teel vastavalt kokkuleppele jäätmevaldajaga.
(3) Kogumismahutite tühjendamine ja jäätmete vedu elamupiirkondades on keelatud ajavahemikus 23.00 kuni 07.00.
(4) Kui kinnistul või krundil tekkinud jäätmeid ei saa nende kuju või muude omaduste tõttu vedada koos teiste jäätmetega ja need ei ole haaratud korraldatud olmejäätmeveoga, korraldab nende veo käitluskohta jäätmete valdaja, kinnisvarahalduse või -hoolduse ettevõte või territooriumi haldaja vastavalt käesoleva eeskirja nõuetele.
(5) Jäätmed, mille hoidmine kinnistul või krundil kujutab endast vahetut ohtu inimeste tervisele, tuleb ära vedada koheselt. Jäätmete nõuetekohase äraveo eest vastutab jäätmevaldaja või territooriumi haldaja.
(6) Jäätmekäitleja, kes teostab jäätmete vedu jäätmekäitluskohta, on kohustatud:
3) vedama jäätmeid õigusaktidega sätestatud korras, elanikke kõige vähem häirival viisil;
4) vedama jäätmekonteinerisse toodud jäätmed lepingus kokkulepitud ajagraafiku järgi;
5) vedama jäätmeid kinnises veovahendis või muul asjakohasel viisil, et jäätmed, sealhulgas nendest imbuvad vedelikud ja nõrgvesi, ei satuks laadimise ega vedamise ajal keskkonda;
6) oma tegevuse käigus mitte kahjustama jäätmekonteinereid;
7) teenuse mitteosutamisel on vedaja kohustatud jäätmevaldajat teavitama esimesel võimalusel, miks ei olnud võimalik jäätmekonteinerit tühjendada ja millal on võimalik kordustühjendamine.
§ 10. Jäätmete kõrvaldamine ja jäätmete käitluskohad
(3) Valla haldusterritooriumil tekkinud jäätmeid käideldakse lähimas nõuetekohases jäätmekäitluskohas. Jäätmekäitluskohta ei ole lubatud ladestamisele viia eelnevalt, v.a taaskasutamiseks, sorteerimata jäätmeid.
(4) Jäätmete kõrvaldamine väljaspool prügilat või jäätmekäitluskohti on keelatud, välja arvatud oma kinnistu biolagunevate jäätmete (aia- ja toidujäätmed) kompostimine omal kinnistul ja puhta paberi, papi ja puidu põletamine.
§ 11. Jäätmete kogumise üldnõuded
(1) Korraldatud jäätmeveo piirkonnas peab jäätmevaldaja olmejäätmed koguma oma kinnistule paigaldatud sobivas suuruses jäätmete mahutisse, mille tühjendamine peab olema organiseeritud sagedusega, mis väldib konteineri ületäitumist, haisu ja kahjurite teket ning ümbruskonna reostust.
(2) Kogumismahutite minimaalne tühjendamissagedus on:
1) kompaktse asustusega alal üks kord nelja nädala jooksul (28 päeva);
2) hajaasustusalal üks kord 12 nädala jooksul (84 päeva).
(3) Paberi ja kartongi jäätmemahuteid tuleb tühjendada vastavalt vajadusele, vältides nende ületäitumist.
(4) Biolagunevate jäätmete mahuteid tuleb tühjendada vähemalt üks kord kuu jooksul.
(5) Jäätmekotte on lubatud kasutada juhul, kui nende valdaja tagab kahjustamata (lindude-, loomade või kaaskodanike poolt või muul põhjusel rikkumata) jäätmekoti üleandmise jäätmevedajale.
(6) Kinnistul või krundil tekkivad jäätmed, mida ei saa kohapeal taaskasutada, tuleb koguda liigiti. Taaskasutatavad jäätmed tuleb liigiti koguda selleks ettenähtud jäätmemahutitesse, taaskasutatavate jäätmete liigiti kogumisest ülejäänud segaolmejäätmed tuleb koguda selleks ettenähtud jäätmemahutitesse.
(7) Jäätmeid, mille liigiti kogumine on korraldatud, tohib paigutada ainult selleks ettenähtud jäätmemahutisse. Liigiti kogutavaid jäätmeid ei tohi nende kogumisel ja vedamisel teiste jäätmeliikidega segada.
(8) Juhul kui korraldatud jäätmeveoga liitunud isik ei ole jäätmeveo toimumise ajaks kogumismahutit nõuetekohaselt paigaldanud, on jäätmevedajal õigus nõuda jäätmeveo teenustasu suuruses, millist ta võiks nõuda kogumismahuti tühjendamise korral.
(9) Kui kindlaks määratud kogumismahutite tühjendamise sagedusele vaatamata on kogumismahuti ületäitunud või levitab tugevat haisu või kui on suurenenud kahjurite teke või ümbruskonna reostuse oht, on jäätmevaldajal kohustus tellida kogumismahuti tühjendamine viivitamatult ja võtta tarvitusele meetmed, mis on tarvilikud ümbruskonna reostamise vältimiseks.
§ 12. Nõuded kogumismahutile ja selle paiknemisele
1) kaanega suletavaid käsitsi teisaldatavaid (ratastel) plastist kogumismahuteid mahuga 80 kuni 1100 liitrit, mida on võimalik tõstemehhanismiga varustatud jäätmeveokiga tühjendada;
2) kaanega suletavaid metallist kogumismahuteid mahuga 1500 kuni 4500 liitrit, mida on võimalik tõstemehhanismiga varustatud jäätmeveokiga tühjendada;
3) süvakogumismahuteid mahuga 300 kuni 5000 liitrit, mis vastavad Eesti Vabariigi kehtivale standardile ja mida on võimalik mehhaaniliselt jäätmeveokisse tühjendada;
4) kuni 150-liitriseid jäätmekotte (mitte üle 10 kg), mis on kaitstud sademete või muul viisil niiskumise ning loomade ligipääsu eest.
(3) Jäätmevaldaja võib jäätmevedajale jäätmeid jäätmekotiga üle anda järgmistel tingimustel:
1) jäätmekott peab vedajale üleandmiseni olema loomade, lindude eest kaitstud;
2) vedaja ja jäätmevaldaja määravad teeninduslepingus kindlaks jäätmekoti asukoha, kus tühjenduspäeval on kotti võimalik veokile laadida.
(4) Kogumismahuti peab olema terve ja puhas ning veega pestav (v.a jäätmekotid) ning ei tohi põhjustada ohtu tervisele ega keskkonnareostust. Kogumismahuteid tuleb regulaarselt pesta. Konteinerite korrashoiu ja puhtuse eest vastutab jäätmevaldaja.
(5) Kogumismahuti ei tohi olla paigaldatud sõidu- või kõnniteele ega häirida muul viisil liikluskorraldust. Rajatud piirded, kaitsed ja alused ei tohi takistada kogumismahuti tühjendamist.
(7) Kogumismahutil peab olema vedaja poolt paigaldatud kasutajale nähtavas kohas selgelt arusaadav eesti keelne kiri või märgistus, mis viitab mahutiga kogutavale jäätmeliigile. Kortermajade puhul, kus korteriomanikud kasutavad eraldi konteinereid, peab kogumismahutil olema ka aadress ja nimi kellele konteiner kuulub.
(8) Soovitatavalt võiks mahuti värv vastata sellega kogutavale jäätmeliigile järgmiselt: hall, must või roheline – segaolmejäätmed, sinine – vanapaber, pruun – biojäätmed, kollane – segapakendijäätmed, punane – ohtlikud jäätmed.
(9) Kuni 1100-liitrised käsitsi teisaldatavad ratastel väikekonteinerid tuleb paigutada tasasele ja kõvale maapinnale või neid konteinereid tühjendava jäätmeveokiga samal tasandil paiknevale alusele.
(10) Kogumismahuti tühjendamiseks on lubatud kuni 1100-liitrine käsitsi teisaldatav ratastel jäätmemahuti jäätmeveo päeval paigutada oma kinnistu piirist välja, kuid võimalikult kinnistu piiri lähedale. Kinnistu piirist välja paigutatud jäätmemahuti ei tohi häirida liiklust ega jalakäijaid.
(11) Kogumismahutid, mis ei ole käsitsi teisaldatavad, tuleb paigutada seda tühjendava jäätmeveokiga samal tasandil paiknevale kõva kattega (betoon, asfalt, kiviparkett, kruus jms) alusele selliselt, et neid saab tühjendada prügiveoautosse vahetult paiknemiskohast.
(12) Jäätmemahuti tuleb paigutada krundile või kinnistule, kus jäätmed tekivad või teisele kinnistule selle kinnistu omanikuga kokkuleppel. Juhul, kui mahutid paiknevad teisel kinnistul selle kinnistu omaniku loal, tagab korrashoiu mahutite kasutaja, kui ei ole kokku lepitud teisiti.
(13) Jäätmemahutid võib paigutada vastavatesse jäätmemajadesse, katusealusesse või aedikutesse, tõkestamata vaba ja ohutut juurdepääsu mahutile. Kui jäätmemaja, katusealust, väravat või jäätmemahutit lukustatakse, peab jäätmevaldaja kindlustama selle avamise tühjenduspäeval.
(14) Juurdesõidutee mahutile peab olema piisava laiuse, kõrguse ja kandevõimega, tasane, talvisel ajal lumest puhastatud ja vaba muudest transporti takistavatest esemetest. Koduloomad ei tohi jäätmevedajat ohustada.
(15) Eriotstarbelised kogumismahutid paigaldatakse projektijärgse ehituse puhul ehitusprojektis ettenähtud asukohta ja ajaks, muudel juhtudel kinnistule, millel jäätmed tekivad. Kogumismahuti paigaldamiseks sõidu- või kõnniteele taotleb tööde tegija või kinnistuomanik vallavalitsuselt kirjaliku loa tänava või selle osa sulgemiseks.
(16) Kui jäätmevaldaja ei ole vedajale võimaldanud juurdepääsu mahutile, siis on vedajal õigus rakendada tasu tühisõidu eest vastavalt teenuste kontsessioonilepingule. Tühisõit on võrdsustatav jäätmekäitluslepingus sätestatud suurusega jäätmekogumisvahendi tühjendamise teenustasuga.
(17) Teenustasu tühisõidu eest ei rakendata erandlike ilmaolude ja/või vääramatu jõu esinemisel ning kohaliku omavalitsuse poolt kehtestatud tee ajutiste massipiirangute puhul. Vedaja võib jätta teenuse antud kuupäeval osutamata (nt tormimurd teel, lumetuisk vms) selle põhjusest jäätmevaldajat teavitades. Vedu teostatakse nädala jooksul peale takistuse likvideerimist, uus veoaeg kooskõlastatakse eelnevalt jäätmevaldajaga.
(1) Valla haldusterritoorium moodustab ühe jäätmeveo piirkonna, mille piir kattub valla haldusterritooriumi piiriga ning kus korraldatud jäätmeveoga liitumine on kohustuslik. Korraldatud jäätmeveo piirkonnas on jäätmevaldajad kohustatud andma segaolmejäätmed üle vastavalt eeskirjas sätestatud tingimustele.
(2) Korraldatud jäätmeveoga on hõlmatud segaolmejäätmed (jäätmekood 20 03 01).
(4) Ühismahuti kasutamisel on jäätmeveolepingu sõlmimine kohustuslik. Ühismahuti kasutaja loetakse korraldatud jäätmeveoga liitunuks.
(5) Korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest on vabastatud isikud, kellel on jäätmeluba või kompleksluba.
(6) Korraldatud jäätmeveo piirkonnas kogub olmejäätmed ja veab need jäätmekäitluskohta korraldatud jäätmeveo riigihanke tulemusena edukaks tunnistatud ettevõtja.
§ 14. Jäätmevedaja leidmine
(1) Korraldatud jäätmeveo teenuse kontsessiooni korraldab vallavalitsus juhindudes jäätmeseaduses ning riigihangete seaduses kehtestatust ning sõlmib edukaks tunnistatud pakkujaga hankelepingu kestusega kuni viis aastat.
(2) Korraldatud jäätmeveo teenusel riigihanke tulemusel hankelepingu sõlminud jäätmevedajal on õigus ja kohustus osutada korraldatud jäätmeveo teenust määratud ajal, jäätmeliikide osas, veopiirkonnas ja hinnaga.
§ 15. Teenustasu suuruse määramine ja muutmise kord
(1) Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete jäätmeveo teenustasu suurus määratakse kindlaks jäätmevedaja poolt riigihankes esitatud ja edukaks tunnistatud pakkumuses.
(2) Jäätmevedajal puudub õigus ühepoolselt muuta jäätmeveo teenustasusid. Jäätmeveo teenustasu suuruse muutmine on lubatud üksnes käesolevas eeskirjas ja hankedokumentides sätestatud tingimustel.
(3) Jäätmevedaja võib taotleda korraldatud jäätmeveo teenustasu muutmist veopiirkonnas objektiivsete asjaolude esinemisel, kui need asjaolud mõjutavad oluliselt korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete veotasu või jäätmete äraandmisega seotud kulusid jäätmekäitluskohas. Objektiivseteks asjaoludeks loetakse asjaolusid, mis on seotud hanke esitamise järgselt kehtestatud jäätmete vastuvõtu hinnaga jäätmekäitluskohas või veoteenust mõjutavate kuludega.
§ 16. Jäätmekäitluslepingud
(2) Jäätmevaldajal on õigus sõlmida jäätmeveo tingimuste täpsustamiseks vedajaga jäätmekäitlusleping. Lepinguga täpsustatakse korraldatud jäätmeveo tingimused.
§ 17. Jäätmevaldaja erandkorras vabastamine korraldatud jäätmeveoga liitumisest
(1) Kui vallavalitsus on veendunud, et kinnistul ei elata või kinnistut ei kasutata, võib ta jäätmevaldaja erandkorras vabastada tema kirjaliku taotluse alusel teatud perioodiks või tähtajaks korraldatud jäätmeveoga liitumisest.
(2) Kinnistu omaniku kirjalik taotlus peab sisaldama:
1) motiveeritud ja tõendatavaid põhjuseid, miks jäätmevaldaja soovib enda vabastamist korraldatud jäätmeveoga liitumisest;
2) perioodi (kõikidel tulevastel aastatel, mis kuupäevast kuupäevani, ilma aastat märkimata) või kindlat tähtaega (mis kuupäevast kuupäevani konkreetsel aastal), mille jooksul jäätmevaldaja soovib olla vabastatud korraldatud jäätmeveoga liitumisest.
(3) Kinnistu omaniku korraldatud jäätmeveoga liitumisest vabastamise menetlus toimub järgnevas järjekorras:
1) kinnistu omanik esitab vormikohase kirjaliku taotluse vallavalitsusele;
2) vallavalitsuse vastutav ametnik kontrollib segaolmejäätmete valdaja taotluse vastavust käesoleva paragrahvi lõikes 2 toodud nõuetele ning teostab kinnistu ülevaatuse, mille käigus selgitatakse välja, kas jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga liitumisest vabastamise asjaolud on tõesed ja vabastamist võimaldavad;
3) taotluse ja kinnistu ülevaatuse alusel kujundab vallavalitsuse vastav ametnik oma seisukoha ja edastab selle otsustamiseks vallavalitsusele;
4) vallavalitsus annab 30 päeva jooksul alates taotluse esitamisest korralduse, kas jäätmevaldaja vabastada või mitte korraldatud jäätmeveoga liitumisest. Mõjuval põhjusel (täiendava teabe kogumise vajadus, küsimuse eriline keerukus jms) võib vallavalitsus taotluse menetlemise tähtaega pikendada kuni kahe kuuni.
(4) Vabastatud jäätmevaldaja on kohustatud teavitama vallavalitsust korraldatud jäätmeveoga erandkorras liitumisest vabastamise asjaolude muutumisest või äralangemisest hiljemalt kolmekümne päeva jooksul alates nende asjaolude talle teatavaks saamisest.
(5) Korraldatud jäätmeveoga liitumisest vabastatud isikute jäätmekäitluse üle teostab järelevalvet vallavalitsus.
(6) Korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks loetud isikute kirjalikes selgitustes sisalduvad andmed kantakse jäätmevaldajate registrisse.
(7) Vallavalitsusel on õigus lõpetada jäätmevaldaja vabastamine korraldatud jäätmeveoga liitumisest enne tähtaja lõppu, kui:
1) korralduse aluseks olnud jäätmevaldaja taotlus sisaldas valeandmed;
§ 18. Paberi ja kartongi kogumise nõuded
(1) Paber ja kartong tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ja paigutada valla territooriumil asuvatesse avalikus kasutuses olevatesse paberi- ja papikonteineritesse või toimetada selleks rajatud jäätmekäitluskohta. Käesoleva lõike tähenduses ei loeta paberi ja kartongi hulka kuuluvaks dokumente, mis tuleb hävitada õigusaktides sätestatud juhtudel.
(2) Eraldi kogutud paber ja kartong peab selle jäätmekogumiskohale üleandmisel või vastavasse konteinerisse panemisel olema kuiv ja puhas ning paber- ja kartongijäätmete hulgas ei tohi olla teisi liiki jäätmeid.
(3) Paberi ja kartongi kogumisel ning taaskasutusse suunamisel tuleb järgida nende vastuvõtja poolt kehtestatud tingimusi ja sortimisjuhiseid. Üldjuhul tuleb eemaldada metall- ja plastdetailid ning paberist või kartongist mittekoosnevatest materjalidest valmistatud või nendega kaetud osad.
(4) Kui kinnistul on vähemalt kümne korteriga elamu, mis ei ole puuküttega, on soovitatav kinnistul omada eraldi kogumiskonteinerit paberi ja papi kogumiseks.
(5) Kui ettevõttes tekib paberit ja kartongi eraldivõetuna üle 25 kg nädalas, tuleb need eraldi koguda ja omada selleks vastavat kogumismahutit.
§ 19. Pakendite ja pakendijäätmete kogumise nõuded
(1) Pakendid ja pakendijäätmed tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ja viia pakendijäätmete mahutisse, pakendipunkti, jäätmekäitluskohta või anda üle pakendiettevõtjale või taaskasutusorganisatsioonile.
(4) Pakendiettevõtja on kohustatud lõppkasutajalt või tarbijalt tasuta tagasi võtma müüdud kauba müügipakendi ja -pakendijäätmed. Tagasivõtmise kohast teavitatakse müügikohas nähtavale kohale seatud arusaadava kirjaliku teatega.
(5) Pakendimahutil peab olema kasutajale nähtavas kohas, selgelt loetavalt, mis liiki pakendeid või pakendijäätmeid sinna tohib paigutada ja pakendikonteineri valdaja või seda teenindava jäätmekäitleja kontaktandmed.
(6) Pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsioon on kohustatud hoidma pakendimahuteid puhta ja tervena, vältima mahutite ületäitumist, koristama pakendimahutite ümbruse tühjendamisel sinna maha kukkunud pakenditest ja pakendijäätmetest. Pakendimahuti tuleb tühjendada kohe, kui see on ületäitunud.
(7) Pakendid, millele on kehtestatud tagatisraha, tagastatakse vastavalt pakendiseaduses sätestatule.
§ 20. Probleemtoodete ja nendest tekkinud jäätmete kogumise nõuded
2) mootorsõidukid ja nende osad, sealhulgas rehvid;
(2) Probleemtoodete ja nendest tekkinud jäätmete kogumise ja käitlemise korraldab tootja või tootjavastutusorganisatsioon. Tootja või tootjavastutusorganisatsioon on kohustatud teavitama jäätmevaldajaid probleemtoodetest tekkivate jäätmete kogumise korrast.
(3) Elektri- ja elektroonikaseadmed (sh külmkapid ja muud külmutusseadmed, elektripliidid, pesumasinad, audio- ja videotehnika, infotehnoloogia- ja kommunikatsiooniseadmed) tuleb üle anda elektri- või elektroonikaseadmete jäätmete kogumispunktidesse või uue toote ostmisel kauplusse kooskõlas jäätmeseaduse §-ga 23 või ohtlike jäätmete kogumispunkti.
(4) Valla suuremates keskustes asuvates ohtlike jäätmete kogumispunktides võetakse tasuta vastu kodumajapidamises kasutatavad elektri- ja elektroonikaseadmed, sh külmkapid, sügavkülmikud (külmutusseadmega), lammutamata kujul telerid, arvutid, raadiod, makid, õmblusmasinad jt kodumajapidamises kasutusel olnud elektri- ja elektroonikaseadmed. Elektri- ja elektroonikaseade ei kuulu tasuta vastuvõtmisele kui tegemist ei ole kodumajapidamises kasutatava seadmega, seade sisaldab muid jäätmeid või on saastunud, seade on lammutatud osadeks, seadmete kogusest tulenevalt ei ole need olnud jäätmevaldaja kasutuses.
(5) Kasutuskõlbmatuks muutunud patareid ja akud tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ning viia ohtlike jäätmete kogumispunkti või uue toote ostmise korral müügikohta.
(6) Kasutatud rehvid tuleb üle anda jäätmejaama või uue rehvi ostmise korral müügikohta või rehviettevõttesse.
(7) Romusõiduk ja selle osad tuleb üle anda tootja või tootja esindaja määratud kogumispunkti või uue sõiduki ostmise korral müügikohta, vanametalli kogumispunkti või autolammutusse.
§ 21. Ohtlike jäätmete kogumise nõuded
(1) Ohtlikud jäätmed tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi, vältides nende segunemist omavahel ja võimalusel säilitada need originaalpakendis. Ohtlikud jäätmed tuleb viia jäätmekäitluskohta. Aegunud ravimid võib üle anda apteeki.
(2) Kodumajapidamises tekkinud ohtlikke jäätmeid võetakse vastu valla suuremates keskustes asuvates ohtlike jäätmete kogumispunktides. Valla elanikele on ohtlike jäätmete äraandmine tasuta.
(3) Ohtlikke jäätmeid tuleb säilitada nii, et need ei reostaks pinna- ja põhjavett ega põhjustaks teisi keskkonnakahjustusi. Vedelaid ohtlikke jäätmeid peab säilitama kindlalt suletavates konteinerites, mis välistab nende sattumise maapinnale või kanalisatsiooni.
(4) Ohtlike jäätmete valdaja vastutab nende ohutu hoidmise eest kuni jäätmete üleandmiseni jäätmekäitlejale.
(5) Juriidilised isikud ja asutused peavad ohtlikud jäätmed üle andma jäätmekäitlejale, kellel on keskkonnaministri poolt väljastatud ohtlike jäätmete käitlemise litsents ning jäätmeluba. Jäätmete üleandmisel tuleb ohtlikud jäätmed märgistada vastavalt keskkonnaministri kehtestatud korrale või anda jäätmekäitlejale informatsiooni üleantavate jäätmete kohta.
§ 22. Vanametalli ja metallijäätmete kogumise nõuded
§ 23. Biolagunevate jäätmete kogumise ja kompostimise nõuded
(1) Liigiti kogutud biolagunevad aia- ja haljastusjäätmed ning köögi- ja sööklajäätmed tuleb viia kompostrisse või biolagunevate jäätmete kogumiskonteineritesse või jäätmekäitluskohta või selleks välja ehitatud kompostimisväljakule.
(2) Kompostitav materjal tuleb paigutada, ladustada ja käidelda tervisele ja ümbruskonnale kahjutult ning selliselt, et see ei põhjustaks kahjurite ja haisu levikut. Komposti ei tohi panna jäätmeid, mis muudavad komposti taaskasutamiskõlbmatuks.
(3) Elamumaa sihtotstarbega kinnistul tekkivaid biolagunevaid jäätmeid on lubatud kompostida oma kinnistu piirides. Toidujäätmeid võib kohapeal kompostida ainult kinnises kahjurite eest kaitstud kompostimisnõus, aia- ja haljastujäätmeid võib kompostida lahtiselt aunas.
(4) Heitvee kogumiskaevu omanik peab tagama selle korrasoleku, veepidavuse ja õigeaegse tühjendamise. Heitvee setteid ning käimlajäätmeid ei tohi kodumajapidamises kasutada komposti valmistamiseks ega laotada pinnasele.
(5) Biolagunevate jäätmete kompostimisel tuleb tagada, et toimuksid aeroobsed lagunemisprotsessid. Korrastamata, roiskuva, haisva, taimehaigusi levitava, keskkonnale ja inimese tervisele ohtliku ja mittesobivasse kohta rajatud kompostimiskoha peab omal kulul likvideerima selle omanik.
(7) Kuivkäimla sisu tohib hajaasustusega piirkondades oma aiamaal maasse kaevata varakevadel või hilissügisel. Käimla sisu laialilaotamine on keelatud. Territooriumil, kus peetakse koduloomi ja -linde, peab olema välja ehitatud sõnnikuhoidla. Keelatud on laotada sõnnikut, läga või virtsa külmunud maale ja lumele. Laupäeval, pühapäeval ja riigipühadel on sõnniku, läga ja virtsa vedu keelatud.
(8) Eraldi kogutud kompostitavad biolagunevad jäätmed tuleb vedada kompostimiseks vastava jäätmeloaga jäätmekäitluskohta.
§ 24. Suurjäätmete kogumise nõuded
(1) Suurjäätmed on olmejäätmed, mis oma suurte mõõtmete tõttu ei mahu segaolmejäätmete kogumismahutisse. Suurjäätmed tuleb koguda eraldi ja anda üle vastavat jäätmeluba omavale isikule.
(2) Suurjäätmetena ei käsitleta ehitusjäätmeid ning suuremõõtmelisi probleemtooteid ja muid tootjavastutusega hõlmatud jäätmeid.
(3) Vallavalitsus korraldab võimalusel igal kevadel suurjäätmete kogumisringi, kus elanikel on võimalus tasuta suurjäätmed üle anda. Mahutid paigutatakse valla suurematesse keskustesse ning sellest teavitatakse elanikke valla kodulehel enne mahutite toomist, samuti ilmub teade valla lehes.
§ 25. Ehitus- ja lammutusjäätmete kogumise nõuded
(1) Ehitus- ja lammutusjäätmete (edaspidi ehitusjäätmed) hulka kuuluvad väljaveetav pinnas ning puidu, metalli, plastikute, betooni, telliste, ehituskivide, klaasi ja muude ehitusmaterjalide ning -toodete jäätmed, (sh asbesti ja teisi ohtlikke aineid sisaldavad materjalid), mis tekivad ehitamisel (sh ümberehitamisel ja ehitusmaterjali hoidmisel), remontimisel, lammutamisel või ehitusmaterjali purustamisel (edaspidi ehitamine) ning mida ehitusobjektil tööde tegemiseks ei kasutata.
(2) Ehitusjäätmete eeskirja nõuetele vastava käitlemise eest vastutab ehitusjäätmete valdaja. Ehitusjäätmete valdaja on ehitise omanik. Ehitise omanik on eeskirja tähenduses ehitise kui vallasasja omanik, kinnistu omanik, hoonestusõiguse või mõne muu piiratud asjaõiguse alusel kinnistu kasutaja või isik, kellele on välja antud ehitusluba.
(3) Ehitamiseks (sh lammutamiseks) peab olema kehtivatele nõuetele vastav ehitusprojekt (juhul kui nõue tuleneb ehitusseadustikust). Ehitusprojekt peab sisaldama jäätmekäitluse osa, milles esitatakse tekkivate jäätmete hinnanguline kogus ja liigitus kehtiva jäätmenimistu järgi, pinnasetööde mahtude bilanss, jäätmete kogumine ehitusplatsil (käitlemistoimingud ja - kohad).
1) valmistama ette tasase kõvakattega aluspinna kogumismahutite paigutamiseks;
2) kooskõlastama vallavalitsusega kogumismahutite paigutamise tänavatele ehitus- ja remonttööde tegemisel;
3) tagama, et kinnistul või krundil oleksid eraldi märgistatud mahutid olmejäätmete ja ohtlike jäätmete kogumiseks;
4) teavitama oma töötajaid eeskirjaga kehtestatud jäätmehoolduse nõuetest.
(5) Kui ehitamise käigus tekib jäätmeid rohkem kui 10 m³, tuleb ehitise kasutusloa taotlemisel taotluse juurde lisada jäätmete nõuetekohast üleandmist tõendavad dokumendid.
(6) Kui ehitamise käigus tekib jäätmeid rohkem kui 100 m³, tuleb nende käitlemine kooskõlastada vallavalitsusega ning ehitusprojektile peab olema lisatud jäätmekava.
(7) Ehitise lammutustööde lõppemisel tuleb vallavalitsusele esitada ehitise täieliku lammutamise teatis koos jäätmete nõuetekohast üleandmist tõendavate dokumentidega.
(8) Ehitustööde käigus tuleb tekkivate ehitusjäätmete üleandmise dokumendid säilitada ning vajadusel tõestada jäätmete nõuetekohast üleandmist jäätmekäitlejale ühe aasta jooksul peale jäätmete üleandmist.
(9) Kui pinnasetööde käigus avastatakse arheoloogilist kultuurkihti (muinsuskaitselisi objekte, nende fragmente, ürikuid, inimsäilmeid jms), tuleb pinnasetööd koheselt peatada. Tööde jätkamine kooskõlastatakse Muinsuskaitseametiga.
§ 26. Mitteohtlikud ehitus- ja lammutusjäätmed
(1) Ehitusjäätmed tuleb sortida liigiti nende tekkekohal. Sortimisel lähtutakse jäätmete taaskasutusvõimalustest. Liigiti tuleb sortida puit, kiletamata paber ja kartong, metall (eraldi must- ja värviline metall), mineraalsed jäätmed (kivid, ehituskivid ja tellised, krohv, betoon, kips, lehtklaas jne), raudbetoon- ja betoondetailid, tõrva mittesisaldav asfalt, pakend, kile.
(2) Liigiti sorteeritud ehitusjäätmed tuleb koguda eraldi ja taaskasutada või anda taaskasutamiseks üle vastavat jäätmeluba omavale jäätmekäitlusettevõttele. Ehitusjäätmed, mida ei saa materjalina või tootena taaskasutada, kõrvaldatakse jäätmeloaga jäätmekäitluskohtades.
(3) Ehitusjäätmed tuleb koguda kogumismahutisse ja kergeid jäätmeid sisaldav kogumismahuti tuleb pealt katta, vältimaks jäätmete lendumist. Ehitamise ajal, ehitusjäätmete kogumisel, jäätmeveokile laadimisel ja veol tuleb vältida tolmu ja jäätmete levikut, sealhulgas pinnase levikut veoki rataste abil teedele ja tänavatele.
(4) Juhul, kui ehitusjäätmete tekkekohas puudub võimalus jäätmete sorteerimiseks või see osutub majanduslikult ebaotstarbekaks, võib jäätmed sorteerimata üle anda vastavat jäätmeluba või registreerimistõendit omavale ettevõttele, kes teeb selle töö teenustööna. Eelistada tuleb ettevõtjat, kes tagab jäätmete täielikuma taaskasutamise.
(5) Kasvupinnas tuleb koorida eraldi ja kasutada samal kinnisasjal haljastamiseks. Kasvupinnase kasutamine väljaspool kinnisasja tuleb eelnevalt kooskõlastada vallavalitsusega, kes esitab selle maapõueseadusest tulenevalt kooskõlastamiseks Keskkonnaametile.
(7) Raudbetoon- ja betoondetailid tuleb üle anda purustamiseks ja materjalide taaskasutamiseks vastavale jäätmeluba omavale jäätmekäitlusettevõttele. Eelsorteeritud ehituskivid ja tellised tuleb kas taaskasutada ehituskividena ja tellistena või anda purustamiseks ja materjalide taaskasutamiseks üle vastavale jäätmeluba omavale jäätmekäitlusettevõttele.
(8) Puhtaid puidujäätmeid võib taaskasutada, põletada küttekolletes või anda üle vastavale jäätmeluba omavale jäätmekäitlusettevõttele.
§ 27. Ohtlike ehitus- ja lammutusjäätmete kogumise nõuded
(1) Ohtlikud ehitusjäätmed on ehitamisel tekkivad jäätmed, mis ohtlike omaduste tõttu võivad põhjustada kahju tervisele ja keskkonnale ning nõuavad käitlemisel erimenetlust. Ohtlike ehitusjäätmete hulka kuuluvad:
(3) Asbestitööde tegemisel tuleb järgida asbestitöökaitse eeskirja. Asbesti sisaldavad jäätmed tuleb koguda erimärgistusega kinnistesse kogumismahutitesse, et vältida asbestikiu ja -tolmu sattumist keskkonda ning need tuleb kõrvaldada vastavat luba omavas jäätmekäitluskohas.
(4) Ohtlikud ehitusjäätmed (v.a saastunud pinnas) tuleb koguda liikide kaupa nõuetele vastavatesse mahutitesse, mis on märgistatud vastavalt keskkonnaministri poolt kehtestatud korrale. Ohtlike ehitusjäätmete mahutisse ei tohi kallata vedelaid ohtlikke jäätmeid, nagu värvid, lakid, lahustid ja liimid.
(5) Saastunud pinnast võib kohapeal käidelda vastava projekti ja vallavalitsuse kooskõlastuse alusel. Saastunud pinnase käitlemiseks peab olema jäätmeluba ja ohtlike jäätmete litsents.
(7) Ohtlike ehitusjäätmete kogumiseks kasutatavad jäätmemahutid peavad olema lukustatavad või valvatavad.
(8) Ohtlikud ehitusjäätmed tuleb üle anda ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale jäätmekäitlusettevõttele. Ohtlike ehitusjäätmete valdaja vastutab nende ohutu hoidmise eest kuni jäätmete üleandmiseni ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale ettevõttele.
§ 28. Kalmistu jäätmete kogumise nõuded
§ 29. Loomsete jäätmete kogumise nõuded
§ 30. Tervishoiu- ja veterinaarteenuste osutajate jäätmete kogumise nõuded
(1) Tervishoiuasutused peavad välja töötama asutusesisesed juhised jäätmete liigiti kogumiseks ja edasiseks käitlemiseks ning määrama selleks vastutava isiku.
(2) Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutamisel tekkivad jäätmed tuleb koguda liigiti vastavatesse mahutitesse ja üle anda vastavale jäätmekäitlusettevõttele. Liigiti tuleb koguda:
(3) Bioloogilised jäätmed tuleb pakkida tekkekohas jäätmekotti, millel on markeering „Bioloogilised jäätmed“. Jäätmekott peab olema hoolikalt suletud.
(4) Teravad ja torkivad jäätmed tuleb asetada mitte läbitorgatavast materjalist valmistatud suletavasse kanistrisse, millel on punane markeering „Teravad ja torkivad jäätmed”.
(5) Nakkusohtlikud jäätmed tuleb pakkida vastavasse jäätmekotti, millel on markeering „Nakkusohtlikud jäätmed“. Nakkusohtlikud jäätmed tuleb viia pärast jäätmekotti paigutamist jäätmete kogumiskohta, paigutada täiendavasse markeeringuga jäätmekotti ning anda üle vastavat luba omavale jäätmekäitlejale ühe nädala jooksul. Nakkusohtlikke jäätmeid ei tohi hoiustada jäätmete tekkekohas. Need tuleb viia iga päev jäätmehoidlasse lukustatavasse ruumi. Nakkusohtlikud jäätmed peavad olema enne üleandmist eelnevalt töödeldud viisil, mis välistab nakkusohu levimist ladestusalal ja väljaspool seda.
(6) Ravimijäätmete käitlemisel lähtutakse ravimiseadusest tulenevatest nõuetest.
(7) Erineval kujul esinevat elavhõbedat sisaldavad jäätmed tuleb hoida üksteisest ja muudest jäätmetest eraldi. Elavhõbedajäätmetega pakend tähistatakse markeeringuga „Elavhõbedajäätmed” ning pakendile märgitakse tervishoiuasutuse nimi ning jäätme kirjeldus. Elavhõbedajäätmed antakse üle ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale jäätmekäitlusettevõttele.
(8) Kemikaalide jäätmed tuleb koguda jäätmetekkekohas suletud mittepurunevasse anumasse, mis ei reageeri kemikaaliga, märgistusega „Kemikaalide jäätmed”. Kemikaalide jäätmeid tuleb hoida jäätmete kogumiskohas teistest jäätmetest eraldi.
(9) Radioaktiivsed jäätmed tuleb pakendada kiirguskindlasse säilituspakendisse, millel on markeering „Radioaktiivsed jäätmed“, need tuleb hoida jäätmehoidlas omaette, lukustatavas ruumis. Radioaktiivsed jäätmed peavad läbima kiirguskontrolli. Kui radioaktiivsed jäätmed kuuluvad muude tunnuste järgi ohtlike jäätmete nimistusse, siis käideldakse neid ka pärast kiirguskontrolli ohtlike jäätmetena.
(10) Tervishoiuasutused ei tohi jäätmeid ise kõrvaldada. Nad peavad kõik käesolevas paragrahvis märgitud jäätmed andma üle vastavat jäätmeluba omavale jäätmekäitlejale.
(2) Tegevuse lõpetanud jäätmekäitluskoht ja selle vahetu ümbrus tuleb korrastada, puhastada seal leiduvatest jäätmetest ning taastada jäätmekäitluseelne olukord.
(1) Järelevalvet eeskirja täitmise üle teostab vallavalitsus käesolevas eeskirjas, jäätmeseaduses, pakendiseaduses ja keskkonnajärelevalve seaduses sätestatud korras.
(2) Järelevalvet teostaval isikul on õigus teha käesoleva korra täitmise tagamiseks ettekirjutusi. Ettekirjutuse täitmata jätmise korral võib rakendada sunnivahendeid asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras ja piires.
§ 33. Vastutus
(1) Ebaseaduslikult keskkonda viidud jäätmed kõrvaldab ja nendest põhjustatud keskkonnareostuse likvideerimise korraldab jäätmete ebaseaduslikult keskkonda viija (edaspidi saastaja) oma kulul vallavalitsuse ettekirjutuse alusel, kusjuures saastaja hüvitab reostusega põhjustatud kahju täies ulatuses.
(2) Kui saastaja ei täida käesoleva paragrahvi lõikes 1 toodud kohustust, korraldab jäätmete ja neist põhjustatud saaste likvideerimise saastatud kinnisasja omanik saastaja kulul. Kui saastajat ei ole võimalik kindlaks teha, korraldab saastatud kinnisasja omanik saaste likvideerimise oma kulul.
(3) Jäätmehoolduseeskirja rikkumise korral on ette nähtud karistus vastavalt õigusaktidele.
§ 34. Kontsessioonilepingute kehtivus
1) Alajõe Vallavolikogu 12.03.2015 määrus nr 3 „Alajõe valla jäätmehoolduseeskiri“;
2) Alajõe Vallavolikogu 30.12.2013 määrus nr 56 „Jäätmeliikide, millele kohaldatakse korraldatud jäätmevedu, vedamissageduse ja -aja, jäätmeveo piirkondade ja jäätmeveo suurus määramise kord“;
3) Iisaku Vallavolikogu 16.06.2016 määrus nr 67 „Iisaku valla jäätmehoolduseeskiri“;
4) Illuka Vallavolikogu 22.02.2010 määrus nr 7 „Illuka valla jäätmeveo teenustasu uue piirmäära kehtestamine“;
5) Illuka Vallavolikogu 24.01.2011 määrus nr 3 „Illuka valla jäätmehoolduseeskirja kinnitamine“;
6) Mäetaguse Vallavolikogu 26.11.2015 määrus nr 40 „Mäetaguse valla jäätmehoolduseeskirja kehtestamine“;
7) Tudulinna Vallavolikogu 18.06.2008 määrus nr 11 „Tudulinna valla jäätmehoolduseeskiri“;
8) Tudulinna Vallavolikogu 26.05.2008 määrus nr 7 „Korraldatud jäätmeveoga liitumine ja jäätmeliikide, veopiirkondade, jäätmete vedamise sageduse ja aja ning jäätmeveo teenustasu piirmäära kehtestamine“.


text:
täitemenetluses
mitme-etapilises haldusmenetluses
tervisekahjustusega tekitatud kahju hüvitamisel
3-3-4-3-15 Riigikohus 29.06.2015
RPKS § 10 lg 3
RPKS § 24 lg 8
Riikliku pensionikindlustuse seadus § 10 lg-s 3 ja § 24 lg-s 8 nimetatud vaidlus on kahe füüsilise isiku vaheline sisuline vaidlus selle üle, kumb vanematest saab nimetatud õigusi (õigust soodustingimustel vanaduspensionile ja pensionilisa) kasutada. Seega kuulub asja lahendamine TsMS § 1 ja § 9 lg 1 järgi maakohtu kui tsiviilasju lahendava kohtu pädevusse (vt ka annotatsiooni asjas 3-3-4-2-13). (p 9)
3-3-4-2-13 Riigikohus 20.01.2014
Vaidlus pensioni taotlemisel RPKS § 10 lg 1 p-st 2 ja RPKS § 28 lg 2 p 12 tuleneva õiguse kasutamiseks nõusoleku saamise üle on kahe eraõigusliku isiku vaheline sisuline vaidlus, selle üle, kumb vanematest saab nimetatud õigusi kasutada. Sellise vaidluse lahendamine kuulub TsMS § 1 ja § 9 lg 1 järgi maakohtu kui tsiviilasju lahendava kohtu pädevusse. Halduskohtumenetluse seadustik ei näe sellisel juhul ette nõuet, mida kaebaja saaks halduskohtumenetluses esitada.
Kui üks vanem soovib kasutada RPKS § 10 lg 1 p-st 2 tulenevat õigust soodustingimustel vanaduspensionile kolm aastat enne vanaduspensioniikka jõudmist, vajab ta kirjaliku nõusolekuna väljendatud kokkulepet teise vanemaga. Samas vormis kokkulepe on vajalik ka pensioniõigusliku staaži hulka kahe aasta arvamiseks iga lapse kohta, keda vanem on kasvatanud vähemalt kaheksa aastat. Nõusoleku mittesaamisel on taotlejal õigus pöörduda vaidluse lahendamiseks kohtu poole (RPKS § 24 lg-d 8 ja 9 ning RPKS § 10 lg 3). Seadusandja ei ole kindlaks määranud menetluskorda, milles tuleks vaidlust lahendada ning millise kohtu pädevusse need vaidlused kuuluvad. Halduskohtumenetluse seadustik ei näe ette nõuet, mida kaebaja saaks sellise vaidluse lahendamiseks halduskohtumenetluses esitada. Tegemist kahe eraõigusliku isiku vahelise sisulise vaidlusega selle üle, kumb vanematest saab nimetatud õigusi kasutada. Asi kuulub TsMS § 1 ja § 9 lg 1 järgi maakohtu kui tsiviilasju lahendava kohtu pädevusse.

matches:
Riigikohus
§ 10
§ 24
§ 10
§ 24
§ 1
§ 9
Riigikohus
§ 10
§ 28
§ 1
§ 9
§ 10
§ 24
§ 10
§ 1
§ 9


Tulemused võtmesõna otsingule: "üürileping"
2018 6, Lk 375 - 383
...positsioonil. Autor on seisukohal, et säilitamaks eluruumi üürilepingu olemust nõrgema poole kaitse lepinguna, ei ole ka...... Võimalikke leppetrahvinõude aluseks olevaid rikkumisi on üürilepingu puhul mitu. Kuna üürileping on kestvusleping, on...
2018 3, Lk 169 - 183
...kohtupraktikale, seda põhjusel, et Eesti äriruumi üürilepingu regulatsioon ning asjassepuutuv protsessiõigus toetub......suurust. Nii on näiteks kaubanduskeskuste äripindade üürilepingutes tavapärane siduda üüritud ruumide üürnik lepingu kehtivusajaks...
Kaisa Saarmann, Karin Sein
2018 1, Lk 3 - 15
...Eluruumi üürilepingu ja sellega seonduvate kõrvakulude kandmise teemal......pidada, kuni selleni, milliseid kokkuleppeid eluruumi üürilepingu pooled selle kohta sõlmida saavad. Käesolev artikkel......võrdlevalt Saksa õigusega, mis on paljuski olnud Eesti üürilepingu regulatsiooni eeskujuks. Autorid näitavad, millises...
...osutunud praktikas äärmiselt keerukaks. Sellepärast on üürilepingu regulatsiooni suhtes tõstatatud küsimus, kas ei ole......Saksa kui ka Šveitsi õiguses on üürileandjal õigus üürileping üürniku makseviivituse tõttu lihtsamalt üles öelda...
2006 9, Lk 646 - 655
...õlaõigusseaduse jõustumisega 1. juulil 2002 muutus oluliselt üürilepingute ülesütlemise regulatsioon. Neli aastat on piisav......hulgaliselt probleeme mõjuva põhjuse mõiste sisustamisel ja üürilepingu erakorralist ülesütlemist reguleerivate sätete tõlgendamisel...
...seaduse § 1 järgi lahendatakse üürikomisjonis eluruumi üürilepingust tulenevaid vaidlusi paralleelselt kohtuga.Komisjoni...
Põhiseaduses sisalduvad põhiõigused on esmajoones kodanike kaitseõigusteks riigi vastu. Õigusteaduses on vaieldud selle üle, kas põhiõigused kehtivad ka eraisikute vahel ja kui ei, siis millist mõju põhiõigused ...
...Eesti Vabariigi elamuseaduses*5 ette nähtud eluruumi üürilepingu lõpetamine vaid poolte nõudel (§-d 53 ja 54). Sisuliselt......lepingu lõpetamist ilma restitutsioonikohustuseta (nt üürilepingu ja töölepingu puhul). Vene tsiviilkoodeksi*18...
1993 5, Lk 102 - 102
...õiguse kaotamise tingimusi. ES § 38 lg. 2 sätestab, et üürilepingus võidakse ette näha tingimused ja tähtajad, mille saabumisel......seadusega, siis nüüd on tähtaja kehtestamine jäetud üürilepingu poolte otsustada. Just see erinevus tekitas praktikas...
Kohtust
1993 1, Lk 20 - 20
...nende täisealiste perekonnaliikmete vastu eluruumi üürilepingu lõppenuks tunnistamiseks ja väljatõstmiseks teist...
...need normid poolte kokkuleppe eluruumi kasutamiseks üürilepingu või mõnel teisel õiguslikul alusel. Just kokkuleppe......võiks kaaluda järgmises redaktsioonis: „(1) Kui üürilepingus ei ole teisiti kokku lepitud, on üürnikul õigus...
1994 9, Lk 217 - 219
...Eluruumi üürileping on üks eluruumide kasutamise õiguslikest alustest......on prognoositav selle lepingu osatähtsuse langus. Eluruumi üürileping jääb ka tulevikus üheks eluruumide kasutamise õiguslikuks...
... Tuleb aga pidada silmas, et sellistele eluruumi üürilepingutele kohaldatakse allüürilepingut reguleerivaid sätteid......üürilepingutele kohaldatakse allüürilepingut reguleerivaid sätteid (ES §18 lg. 3). Seega õiguslikult...
...munitsipaalomandis olev elamu, mida valdavad eluruumi üürilepingu alusel füüsilised isikud ja omandireformi õigustatud......võõrandatud elamu tagastamise korral muutub omanik eluruumi üürilepingu pooleks, kuigi ta ise sellist lepingut sõlminud...
Kohtupraktikast elamuseaduse mõnede normide rakendamisel
1997 6, Lk 298 - 301
...kohtuotsuse resolutsioonis kohustanud kostjat sõlmima hagejaga eluruumi üürilepingut [1]. Selline kohtuotsus ei põhine ES § 40 lõikel......kohtuotsuse resolutsioonis kohustanud kostjat sõlmima hagejaga eluruumi üürilepingut [1]. Selline kohtuotsus ei põhine ES § 40 lõikel...
1997 3, Lk 140 - 144
...Eluruumi üürilepingu lõppemise ja lõpetamise juures esineb juhtumeid......lõpetamise juures esineb juhtumeid, kus isikud, kelle üürileping on lõppenud või kellega üürileping on ennetähtaegselt...
...Riigikohtu lahenditest. Üürileandja esitas hagi üürilepingu ennetähtaegseks lõpetamiseks ja eluruumist väljatõstmiseks......olemas ES § 54 lõige 1 punktis 1 sätestatud asjaolu üürilepingu ennetähtaegseks lõpetamiseks ja üürnike väljatõstmiseks...
Kohtupraktikast elamuasjades
1999 9, Lk 453 - 457
...kujunemisele. Suur osa elamuvaidlustest kohtutes on seotud üürilepingu ennetähtaegse lõpetamise ja väljatõstmise nõudega......kujunemisele. Suur osa elamuvaidlustest kohtutes on seotud üürilepingu ennetähtaegse lõpetamise ja väljatõstmise nõudega...


Pärnu linna eelarvest kultuuriühingutele ning avatud kultuurikeskustele tegevustoetuse andmise kord, Pärnu Linnavolikogu määruse 19. juunist 2007 nr 19 muutmine | Pärnu Wiki | FANDOM powered by Wikia
Pärnu linna eelarvest kultuuriühingutele ning avatud kultuurikeskustele tegevustoetuse andmise kord, Pärnu Linnavolikogu määruse 19. juunist 2007 nr 19 muutmine
XX.XX.XXXX määrus nr XXX
Pärnu linna eelarvest kultuuriühingutele ning avatud kultuurikeskustele tegevustoetuse andmise kord
1. peatükk Üldsätted Edit
§ 1. Määruse reguleerimisala Edit
Käesoleva määrusega kehtestatakse Pärnu linna eelarvest Pärnu linna haldusterritooriumil registreeritud ja tegutsevatele kultuuriühingutele ja avatud kultuurikeskustele tegevustoetuse (edaspidi toetus) taotlemise, taotluste läbivaatamise, toetuse andmise ja toetuse kasutamise üle järelevalve teostamise kord.
§ 2. Mõisted Edit
1) kultuuriühing – mittetulundusühing, sihtasutus või muu juriidiline isik, mille põhitegevus on kultuurialase tegevuse korraldamine;
2) avatud kultuurikeskus – juriidiline isik, mille üks põhikirjalistest tegevustest on tegutsemine avatud kultuuritöö põhimõttel;
3) avatud kultuuritöö – ilma kindla osalejaskonnata läbiviidav kultuuritöö, mis on suunatud omaalgatuse toetamisele ning erinevate tegevuste läbiviimiseks vajalike tingimuste loomisele;
4) kollektiiv – kultuuriühingus tegutsev huvigrupp;
5) tegevuses osaleja – kultuuriühingus tegutseva kollektiivi tegevuses regulaarselt osalev isik;
6) valdkonna suurüritus – kohalikul, riiklikul ning rahvusvahelisel tasandil korraldatav kontsert, etendus, näitus, konkurss, festival, võistlus, ülevaatus või muu üritus;
8) pearaha – toetus, mida Pärnu linn annab kultuuriühingule tegevuse korraldamise kulude katmiseks ühe käesolevas määruses toodud tingimustele vastava isiku kohta;
9) ekspertkomisjon – erinevate kultuurivaldkondade esindajatest koosnev 7-9 liikmeline komisjon;
10) õppeasutus – haridusasutus, kus toimub õpetamine ja õppimine vastavalt õppekavale (põhikool, gümnaasium, kutseõppasutus, rakenduskõrgkool, ülikool, huvialakool, koolieelne lasteasutus, täienduskoolituse asutus).
§ 3. Toetuse andmise eesmärk Edit
Käesoleva määruse alusel toetuse andmise eesmärgiks on arendada kultuurialast tegevust Pärnu linnas kultuuriühingute ning avatud kultuurikeskuste tegevuse toetamise kaudu.
2. peatükk Toetused Edit
§ 4. Kultuuriühingute toetus Edit
(1) Toetust antakse kollektiividele, mis tegutsevad kujutava või rakenduskunsti, lavakujunduse, audiovisuaalse kunsti, lavakunsti, kirjanduse, muusika, arhitektuuri või rahvakultuuri (koorimuusika, puhkpillimuusika, rahvamuusika, rahvatants, folkloor, harrastusteater, harrastuskunst, käsitöö) valdkonnas, mis on aktiivselt tegutsenud Pärnu linnas taotluse esitamise tähtajale eelnenud 12 kuu jooksul ning mille tegevus toimub vähemalt 9 kuul aastas 1 kord nädalas.
(2) Pearaha antakse tegevuse korraldamiseks kollektiivile tegevuses osaleja kohta. Tegevuses osaleja elukohaks peab rahvastikuregistris olema märgitud Pärnu linn.
(4) Saavutustoetuse eraldamisel võetakse arvesse järgmiseid kriteeriume:
1) kollektiiv on osalenud oma valdkonna suurüritustel ja ise üritusi korraldanud;
2) kollektiiv on saavutanud silmapaistvaid tulemusi üleriigilistel või rahvusvahelistel konkurssidel, võistlustel, ülevaatustel ja festivalidel;
3) kollektiivi juhtidest vähemalt 50% omab erialast kõrgharidust.
(5) Toetust ei maksta kollektiivile, mis tegutseb õppeasutuse tunniplaanis ettenähtud tegevuse raames.
§ 5. Avatud kultuurikeskuste toetus Edit
(2) Toetus on ette nähtud avatud kultuurikeskuse haldamisel või omandis oleva hoone ja ruumide majandamiskulude (küte, elekter, vesi, kanalisatsioon) osaliseks katmiseks, avalike teenuste pakkumise, keskuse töötajate personalikulude ning vahendite soetamise kulude osaliseks katmiseks.
3) kultuurikeskuse avatud kultuuritegevuseks kasutatav pind on suurem kui 110 m²;
4) kultuurikeskuses on loodud keskust administreeriva töötaja töökoht.
§ 6. Toetuse arvutamine Edit
Toetuste suuruse määramise aluseks on Pärnu Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsus) poolt kinnitatud kultuuriühingutele ja avatud kultuurikeskustele tegevustoetuse arvutamise juhend.
3. peatükk Toetuse taotlemine ja menetlus Edit
§ 7. Toetuse taotlus Edit
(1) Käesolevas määruses sätestatud toetuse taotlemise aluseks on vormikohane taotlus, mis esitatakse Pärnu Linnavalitsuse kultuuriosakonnale (edaspidi kultuuriosakond) iga aasta 15. septembriks. Taotluse allkirjastab taotleja või tema poolt volitatud isik. Toetus eraldatakse järgmiseks kalendriaastaks.
(2) Kultuuriühingule toetuse taotlemisel esitab kultuuriühing kultuuriosakonnale hiljemalt 1. oktoobriks kultuuriühingu koosseisu kuuluvate kollektiivide tegevuses osalejate vormikohased nimekirjad, koos ühingu kollektiivi liikmete sünnikuupäevade ning elukohaandmetega nii paberkandjal kui elektroonilisel kujul
(3) Toetuse taotluse vormi kinnitab linnavalitsus. Taotluse vorm avalikustatakse Pärnu linna veebilehel www.parnu.ee. Info taotluse esitamise võimaluse kohta avalikustab kultuuriosakond kohalikus meedias 1 kuu enne taotluse esitamise tähtaega.
2) taotletava toetuse kasutamise otstarve ja põhjendus;
3) taotletava toetuse suurus kokku, eeldatav tegevuses osalejate arv ja kultuuriühingu tegevusvaldkond.
(5) Kultuuriühingule toetuse taotlusele lisatakse järgmised dokumendid:
1) registri registrikaardi koopia;
2) järgmise aasta eelarveprojekt;
3) andmed tegutsemiskoha ja -aja kohta;
5) kollektiivide juhtide erialast haridust ning seotust konkreetse kollektiiviga tõendavate dokumentide koopiad;
6) ülevaade jooksva kalendriaasta tegevustest ja erisaavutustest.
(6) Avatud kultuurikeskusele toetuse taotlusele lisatakse järgmised dokumendid:
3) järgmise aasta eelarveprojekt;
5) andmed tegutsemiskoha kohta, millele on lisatud kasutatava hoone või ruumide omandiõigust tõendava dokumendi koopia või koopia üürilepingust või muust kasutusõigust tõendavast dokumendist;
6) andmed kultuurikeskuse eeldatavate personali- ja majandamiskulude kohta taotluse esitamise aastale järgneval kalendriaastal;
7) andmed kultuurikeskuses lepingu alusel või vabatahtlikuna töötavate töötajate arvu ja kvalifikatsiooni kohta;
8) koopia Tervisekaitseinspektsiooni poolt kultuurikeskuse ruumide kasutamiseks antud loast;
9) Maksu- ja Tolliameti tõend taotlejal maksuvõlgnevuste puudumise kohta;
§ 8. Taotluse menetlemine Edit
(1) Kultuuriosakond kontrollib ühe kuu jooksul esitatud dokumentide vastavust ja õigsust.
(3) Taotluses või sellele lisatavates nõutavates dokumentides esinevatest puudustest informeerib kultuuriosakond taotlejat ning annab puuduste kõrvaldamiseks aega 10 tööpäeva. Juhul kui taotleja jätab puudused kõrvaldamata, lõpetatakse taotluse menetlus.
(4) Kultuuriosakond esitab saavutustoetuse taotlused ekspertkomisjonile hinnangu andmiseks. Komisjoni koosseisu kinnitab linnavalitsus.
4. peatükk Toetuse eraldamine ja järelevalve Edit
§ 9. Toetuse eraldamine Edit
(1) Toetuse eraldamise ja toetuse suuruse otsustab linnavalitsus korraldusega kultuuriosakonna ettepanekul hiljemalt 2 kuu jooksul pärast Pärnu linna eelarve vastuvõtmist Pärnu Linnavolikogu poolt.
(2) Kultuuriosakond teavitab taotlejaid, kelle taotlus jäi rahuldamata, taotluse mitterahuldamisest 10 tööpäeva jooksul käeoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud korralduse vastuvõtmisest.
§ 10. Lepingu sõlmimine Edit
(1) Kultuuriosakond sõlmib toetuse saajaga lepingu toetuse sihtotstarbelise kasutamise kohta.
(2) Kultuuriosakond esitab 1 kuu jooksul toetuse eraldamise korralduse vastuvõtmisest lepingu taotlejale allkirjastamiseks.
4) toetuse aruande esitamise aega ja kord;
§ 11. Aruandlus Edit
(1) Toetuse saaja on kohustatud toetuse saamise aastale järgneva aasta 1. veebruariks esitama kultuuriosakonnale vormikohase aruande toetuse kasutamise kohta. Toetuse kasutamise aruande vormi kinnitab linnavalitsus.
(2) Kontrolli toetuse kasutamise sihipärasuse üle teostab kultuuriosakond. Kultuuriosakonnal on õigus nõuda toetuse kasutamise aruande juurde kuludokumentide koopiaid ja seletusi.
§ 12. Järelevalve Edit
(1) Järelevalvet toetuse sihipärase kasutamise üle teostab kultuuriosakond;
(2) Järelevalve käigus avastatud lepingu tingimuste rikkumise korral on kultuuriosakonna õigus leping lõpetada ja nõuda makstud toetus tagasi kui:
1) kollektiiv või avatud kultuurikeskus on oma tegevuse lõpetanud enne selle kalendriaasta lõppu, milleks toetus eraldati;
5. peatükk Lõppsätted Edit
§ 13. Varasema määruse kehtetuks tunnistamine Edit
Kehtetuks tunnistatakse Pärnu Linnavolikogu 19. juuni 2007 määrus nr 19 “Pärnu linna eelarvest kultuuriühingutele ning avatud kultuurikeskustele tegevustoetuse andmise kord”.
§ 14. Määruse jõustumine Edit
Määrus jõustub XX.XX.XXXX.
PÄRNU LINNAVOLIKOGU M Ä Ä R U S Pärnu 19. juuni 2007 nr 19: Pärnu linna eelarvest kultuuriühingutele ning avatud kultuurikeskustele tegevustoetuse andmise kord
Välja otsitud andmebaasist "http://et.parnu.wikia.com/wiki/P%C3%A4rnu_linna_eelarvest_kultuuri%C3%BChingutele_ning_avatud_kultuurikeskustele_tegevustoetuse_andmise_kord,_P%C3%A4rnu_Linnavolikogu_m%C3%A4%C3%A4ruse_19._juunist_2007_nr_19_muutmine?oldid=5324"


Varstu Kooli põhimäärus – Riigi Teataja
Varstu Kooli põhimäärus
Varstu Kooli põhimäärus - sisukord
§ 3 Kooli tegutsemise vorm, tegutsemiskohad ja haldusala
§ 4 Hariduse liik
§ 5 Hariduse tase
§ 6 Eelarve
§ 8 Asjaajamise alused
§ 9 Kooli arengukava
§ 11 Elukoha järgne kool
§ 14 Hariduslike erivajadusega õpilased ja lapsed
§ 19 Pikapäevarühm
§ 24 Esimese õpilasesinduse valimised
§ 25 Õpilasesinduse põhimäärus
§ 26 Kooli töötajad
§ 27 Õpetajad
§ 28 Õpetajate õigused, kohustused ja vastutus
§ 29 Teiste koolitöötajate õigused, kohustused ja vastutus
§ 30 Direktor
§ 31 Õppenõukogu
§ 32 Hoolekogu
7 MAJANDAMISE ALUSED, ARUANDLUS JA JÄRELEVALVE
§ 33 Kooli vara
§ 34 Kooli eelarve ja finantstegevuse korraldamine
§ 35 Aruandlus
8 ÜMBERKORRALDAMINE, PIDAMISE ÜLEANDMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE
§ 37 Kooli ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
§ 38 Kooli pidamise üleandmine
§ 39 Kooli põhimääruse kinnitamine ja muutmine
§ 40 Määruse avalikustamine
RT IV, 07.06.2017, 26
Vastu võetud 23.05.2017 nr 5
Määrus kehtestatakse Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 34 ja § 2 lõige 3 p 2, § 35 lõike 2, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 2 lõike 6, § 66 lõigete 1 ja 2 ning koolieelse lasteasutuse seaduse § 9 lõigete 2 ja 3 alusel.
Kooli nimi on Varstu Kool (edaspidi kool).
Kool asub Võru maakonna Varstu valla Varstu alevikus. Kooli postiaadress on Kooli tn 1, Varstu alevik, postiindeks 66101 Võru maakond.
§ 3. Kooli tegutsemise vorm, tegutsemiskohad ja haldusala
(1) Kooli tegutsemise vorm on koolieelne lasteasutus ja põhikool, mis tegutsevad ühe asutusena kahes hoones: lasteaed Sipelgas aadressil Kesk tn 2 ja põhikool aadressil Kooli tn1.
(2) Kool juhindub Eesti Vabariigi haridusseadusest, põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest, koolieelse lasteasutuse seadusest, muudest õigusaktidest ning oma põhimäärusest.
(3) Kool on munitsipaalkool, mille kõrgemalseisev asutus on Varstu Vallavalitsus.
§ 4. Hariduse liik
(1) Koolis antava hariduse liik on üldharidus.
(2) Kool võib pakkuda lisaks üldharidusele ka teisi koolitusvorme.
§ 5. Hariduse tase
(1) Koolis antava hariduse tase on alusharidus ja põhiharidus (hariduse I tase).
(2) Koolieast noorematele lastele võimaldab kool laste hoidu ja alushariduse omandamist.
(3) Koolis toimub õpe kõigil kolmel põhikooli kooliastmel.
§ 6. Eelarve
Koolil on Varstu valla eelarves iseseisev eelarve.
(2) Kooli sümboolika ja selle kasutamise korra kinnitab kooli direktor käskkirjaga, kooskõlastades selle eelnevalt kooli pidajaga.
§ 8. Asjaajamise alused
§ 9. Kooli arengukava
(1) Kooli järjepideva arengu tagamiseks koostatakse koostöös hoolekogu, õpilasesinduse, õppenõukogu ning ekspertidega kooli arengukava.
(2) Vähemalt kolmeks aastaks koostatud arengukavas määratakse kooliarenduse põhisuunad ja -valdkonnad ning turvalisuse tagamine koolis, õpetajate täienduskoolituskava ja tegevuskava.
(3) Arengukava kinnitatakse volikogu kehtestatud korras. Arengukava ja selle muudatused esitatakse enne kinnitamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule.
§ 11. Elukoha järgne kool
(3) Elukohajärgse kooli määrab Varstu Vallavalitsus põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatud korras.
1) kasvatada väärtusi, mis tulenevad Eesti Vabariigi põhiseaduses, ÜRO inimõiguste ülddeklaratsioonis, lapse õiguste konventsioonis ning Euroopa Liidu alus-dokumentides nimetatud eetilistest põhimõtetest;
2) luua ajakohase ja eakohase sisustusega õppekeskkond ning kasutada eakohast, esteetilist ja individuaalsele eripärale kohandatavat õppevara, mis toetavad õppekava täitmist ning heade õpitulemuste saavutamist;
3) aidata kaasa õpilaste kasvamisele loovaks ja mitmekülgseks isiksuseks, kes suudab ennast täisväärtuslikult teostada erinevates rollides ning huvide- ja võimetekohase haridustee valikul;
4) luua tingimused õpilasele huvi- ja kultuuritegevuseks ning spordi tegemiseks;
(1) Kooli ja lasteasutuse õppekava on õppe- ja kasvatustegevuse alusdokument koolis.
(2) Kooli ja lasteasutuse õppekava koostatakse lähtudes riiklikust õppekavast, kooli arengukavast, pidades silmas piirkonna vajadusi, kooli töötajate, vanemate ja õpilaste soove ning kasutatavaid ressursse.
(5) Lasteasutuse õppekava ja selle muudatused esitatakse enne kehtestamist arvamuse avaldamiseks hoolekogule ja õppenõukogule.
(6) Kooli õppekavas valikainete määramisel arvestatakse kooli ja paikkonna eripära, õpilaste, lapsevanemate ja õpetajate ettepanekuid ning eelarvelisi võimalusi.
§ 14. Hariduslike erivajadusega õpilased ja lapsed
(1) Hariduslike erivajadustega on õpilane ja laps, kelle eriline andekus, õpiraskused, terviserike, puue, käitumis- ja tundeeluhäired, pikemaajaline õppest eemal viibimine või kooli õppekeele ebapiisav valdamine toob kaasa vajaduse teha muudatusi või kohandusi õppe sisus, õppeprotsessis, õpikeskkonnas või taotletavates õpitulemustes.
(4) Lasteasutuse osas koostatakse lapsele vajadusel individuaalne arenduskava.
(1) Hariduslike erivajadustega õpilastele õppe paremaks korraldamiseks võib kool moodustada rühmi ja klasse, et luua vajalikud tugiteenused õpilastele ja lastele, kellele neid ei ole võimalik tagada tavaklassis, rühmades.
(2) Vallavalitsus võib kooli direktori ettepanekul moodustada lasteasutuses vastavalt vajadusele sobitusrühmi, kuhu kuuluvad erivajadustega lapsed koos teiste lastega, samuti erirühmi, kuhu kuuluvad erivajadustega lapsed.
(3) Erivajadustega laps võetakse sobitus- või erirühma vastu vanema kirjaliku avalduse ja nõustamiskomisjoni otsuse alusel. Nõustamiskomisjoni moodustamise kord ja selle pädevus sätestatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses.
(4) Õppetund on juhendatud õppeks ettenähtud ajavahemik, mille arvestuslik pikkus on 45 minutit. Õppetund vaheldub vahetunniga, mille pikkus on üldjuhul 10 minutit iga õppetunni kohta. Õppetunni võib jagada mitmeks osaks ning kuni kaks õppetundi võib toimuda ilma vahetunnita.
(5) Õpilase hindamisel arvestatakse hindamise eesmärke ning teadmisi, oskusi ja vilumusi. Hinnatakse vastavalt kooli hindamisjuhendile.
(6) Klassi ja kooli lõpetamine ning koolist välja arvamine toimub põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatud korras.
(7) Laste lasteasutusse vastuvõtu ja sealt väljaarvamise korra kehtestab vallavalitsus.
(1) Õpilase tunnustamine kiituskirjaga õpingute jooksul ja kiitusega põhikooli lõputunnistusel toimub haridus- ja teadusministri kehtestatud tingimustel ja korras.
§ 19. Pikapäevarühm
(1) Kooli direktor võib kooli pidaja nõusolekul moodustada kooli pikapäevarühma, mis pakub õpilasele järelevalvet, pedagoogilist juhendamist ja suunamist õppest vaba aja sisustamisel, koduste õpiülesannete täitmisel, huvitegevuses ning huvide arendamisel.
(2) Huvitegevus toimub ringides ja treeningrühmades. Huvitegevuses kasutatakse erinevaid õppevorme ja –meetodeid. Huvitegevus on kajastatud kooli päevakajas. Huvitegevuse läbiviimine fikseeritakse ringipäevikus.
(4) Õpilasel on õigus kasutada huvitegevuses tasuta oma kooli rajatisi, ruume, õppe-, spordi-, tehnilisi ja muid vahendeid kooli kodukorras sätestatud korras.
5) võtta osa õppekavavälisest tegevusest vastavalt kooli päevakavale ja üldtööplaanile;
6) olla teavitatud õpilasele kohalduvast osast kooli päevakavas ning trimestri jooksul läbitavatest peamistest teemadest, vajalikest õppevahenditest, hindamise korraldusest ja planeeritavatest üritustest;
11) tuua last lasteasutusse ja viia sealt ära vanematele sobival ajal lasteasutuse päevakava järgides;
12) nõuda vajalike tingimuste loomist laste mitmekülgseks arenguks ja kasvamiseks, aidates ise kaasa nende tingimuste kujunemisele;
13) ) tutvuda lasteasutuse õppe- ja päevakavaga;
14) saada teavet lasteasutuse töökorralduse kohta.
10) pöörduda kooli ettepanekul nõustamiskomisjoni poole;
11) luua lapsele soodsad tingimused arenemiseks ja alushariduse omandamiseks lasteasutuses;
12) kinni pidama lasteasutuse päevakavast ja laste tervisekaitse ja terviseedendamise nõuetest.
§ 24. Esimese õpilasesinduse valimised
(2) Igal klassil on õigus saata õpilasesindusse vähemalt kaks esindajat, kes on valitud klassisisestel valimistel.
(3) Esimesel koosolekul valitakse lihthäälteenamusega vähemalt president ja asepresident.
§ 25. Õpilasesinduse põhimäärus
(2) Õpilasesinduse põhimääruse kinnitab direktor.
§ 26. Kooli töötajad
(1) Koolis on õpetajad ja teised töötajad.
(2) Õpetajad on direktor, õppealajuhataja, õpetajad ning teised õppe ja kasvatuse alal töötavad isikud.
§ 27. Õpetajad
(1) Õpetaja peab vastama haridus- ja teadusministri kehtestatud kvalifikatsiooninõuetele.
(2) Õpetajate, välja arvatud direktori, ametikohtade täitmiseks korraldab direktor avaliku konkursi.
(3) Kui õpetaja vaba ametikoha täitmiseks korraldatud konkursil ei leita kvalifikatsiooninõuetele vastavat töötajat, võib direktor sõlmida tähtajalise töölepingu tähtajaga kuni üks aasta isikuga, kellel on vähemalt keskharidus. Sellisel juhul korraldab direktor aasta jooksul uue avaliku konkursi.
§ 28. Õpetajate õigused, kohustused ja vastutus
(1) Õpetajate ülesanne on õpilaste õpetamine ja kasvatamine, mis põhineb vastastikusel lugupidamisel, teineteisemõistmisel ning koostöös õpilaste vanematega.
(2) Õpetajate kohustused, õigused ja vastutus on sätestatud kooli töökorralduse reeglites ja töötaja töölepingus.
§ 29. Teiste koolitöötajate õigused, kohustused ja vastutus
(1) Kooli teenindava personali ülesanne on tagada kooli häireteta töö ja majandamine ning vara säilimine ja korrasolek.
(2) Teiste koolitöötajate õigused ja vastutus on sätestatud kooli töökorralduse reeglites ja töötaja töölepingus.
§ 30. Direktor
2) ) esindab kooli ja tegutseb kooli nimel, teeb kooli eelarve piires tehinguid, mis on vajalikud vallavolikogu ja -valitsuse õigusaktides sätestatud ülesannete täitmiseks;
5) tagab kooli õppenõukogu ja hoolekogu seaduslike otsuste täitmise;
6) korraldab kooli asjaajamist vastavalt õigusaktidega kehtestatud nõuete ja asjaajamiskorra kohaselt;
7) kinnitab kooli töökorralduse ja asjaajamise reeglid ning teised asutuse sisemist tegevust reguleerivad dokumendid;
8) annab asutuse sisemise töö korraldamiseks käskkirju ja kontrollib nende täitmist;
9) kinnitab koolitöötajate koosseisu koolipidaja kehtestatud korras;
10) korraldab õpetajate, õppealajuhataja ning teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute vaba ametikoha täitmiseks konkursi;
11) sõlmib, muudab ja lõpetab kooli töötajatega töölepingud ning täidab muid tööandja õigusi ning kohustusi;
12) korraldab kooli arengukava koostamist ja avalikustamist;
13) kehtestab kooli vastuvõtu tingimused ja korra.
(4) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldab kooli pidaja avaliku konkursi.
§ 31. Õppenõukogu
(1) Koolil on õppenõukogu. Õppenõukogu liikmeteks on õpetajad ja teised õppe ja kasvatuse alal töötavad isikud. Õppenõukogu tegevusse kaasatakse õpilasesinduse määratud õpilaste esindaja.
§ 32. Hoolekogu
Koolil on hoolekogu, mis moodustatakse ja tegutseb kooli pidaja kehtestatud korras ja täidab õigusaktides sätestatud ülesandeid.
7. peatükk MAJANDAMISE ALUSED, ARUANDLUS JA JÄRELEVALVE
§ 33. Kooli vara
(1) Kooli kasutuses oleva vara moodustavad talle Varstu vallavara valitsemise korra alusel Varstu Vallavolikogu, vallavalitsuse või teiste isikute ja asutuste poolt koolile sihtotstarbeliseks valdamiseks, kasutamiseks ja käsutamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara.
(2) Kooli kasutuses olev vara on Varstu valla omand.
(3) Kooli vara valdamine, kasutamine ja käsutamine ning varaliste kohustuste võtmine toimub Varstu Vallavolikogu kehtestatud vallavara valitsemise korra järgi.
§ 34. Kooli eelarve ja finantstegevuse korraldamine
(1) Kooli eelarve tulu moodustavad eraldised riigieelarvest, Varstu valla eelarvest ja teiste omavalitsuste eelarvetest, laekumised sihtasutustelt, eraldised ja annetused äriühingutelt, organisatsioonidelt ning füüsilistelt isikutelt ning kooli õppekava välistest tegevustest saadud tulust.
(4) Kooli finantstegevust juhib direktor. Kooli raamatupidamist peetakse tsentraalselt vallavalitsuses.
§ 35. Aruandlus
(1) Riiklikku järelevalvet kooli õppe- ja kasvatustegevuse üle teeb Haridus- ja Teadusministeerium või haridus- ja teadusministri ülesandel Võru maavanem.
8. peatükk ÜMBERKORRALDAMINE, PIDAMISE ÜLEANDMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE
(1) Kooli korraldab ümber ja tegevuse lõpetab kooli pidaja arvestades seaduses sätestatud tingimusi ja tähtaegu.
(3) Õpilastele, kellel seoses ümberkorraldamise või kooli tegevuse lõpetamisega ei ole enam võimalik jätkata hariduse omandamist samas koolis, loob kooli pidaja võimalused õpingute jätkamiseks teises koolis.
(3) Kooli pidamise üleandmine toimub pärast viimase trimestri lõppu.
(1) Kooli põhimääruse kinnitab, muudab või tunnistab kehtetuks Varstu Vallavolikogu.
§ 40. Määruse avalikustamine
Määrus avalikustatakse Riigi Teatajas ja Varstu kooli veebilehel www.varstukk.edu.ee.
Määrus jõustub 1. septembril 2017


Loosung juuli 2020
Kalender juuli 2020
JUULI KUU LOOSUNG: Issanda ingel tuli veel teist korda ja puudutas teda ning ütles: 'Tõuse üles, söö, sest sul on veel pikk tee ees!' 1Kn 19,7
1. Kolmapäev Kas saab keegi ennast peita peidupaikadesse, ilma et mina teda näeksin? ütleb Issand. Kas see pole mina, kes täidab taeva ja maa? ütleb Issand. Jr 23,24 Kes armastab Jumalat, selle on Jumal ära tundnud. 1Kr 8,3 Issand, Sina näed mind kõigil mu teedel. Tänu Sulle, et võin ka täna minna julgelt päevale vastu, teades, et sina oled igal hetkel mu ligidal. Mi 7,7–9.18–20; 1Kn 12,1–19
2. Neljapäev Issand, meie Jumal, kui auline on sinu nimi kogu maailmas. Ps 8,2 Maarja ütles: Sest mulle on suuri asju teinud Vägev, ja püha on tema nimi. Lk 1,49 Mu Jumal, õpeta mind nägema Sinu võimsust ja suurust. Tahan austada oma eluga Sinu püha nime, anna mulle selleks oma Vaimu jõudu. Mt 18,15–20; 1Kn 12,20–32
3. Reede Sinu käed on mind teinud ja valmistanud, anna mulle arusaamist, et ma õpiksin sinu käske. Ps 119,73 See on tema käsk, et me usuksime tema Poja Jeesuse Kristuse nimesse ja armastaksime üksteist. 1Jh 3,23 Issand, tänu Sulle Sinu imelise armastuse eest. Kinnita mu usku Sinusse ja lootust. Aita mind, et ka mina suudaksin isetult armastada oma lähedasi ja külvata rõõmu, kohates tänaseid teekaaslasi enese ümber. Gl 3,6–14; 1Kn 12,33–13,10
4. Laupäev Issand ütleb: Ma pöördun teie poole ja teen teid viljakaks, lasen teid saada arvurikkaks ja jõustan oma lepingu teiega. 3Ms 26,9 Jumala tõotused puha on Jeesuse Kristuse sees 'jah' ja sellepärast ka tema läbi 'aamen' Jumala auks meie läbi. 2Kr 1,20 Suur Jumal, tänu Sulle, Sinu tõotustest võime kinni hoida nii rõõmus kui ka kurbuses, nii headel päevadel kui ka kannatustes, nii elus kui ka oma viimsel tunnil. Tänu Sulle selle eest, Issand, Sinul on igavese elu sõnad! Jn 3,1–10; 1Kn 13,11–34
4. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Kandke üksteise koormaid, nõnda te täidate Kristuse seadust. Gl 6,2 Lk 6,36–42; Rm 14,10–13; Ps 106,24–48 Jutlus: Rm 12,17–21
5. Pühapäev Hõisake ja rõõmustage Issandas, oma Jumalas. Jl 2,23 Jeesuses Kristuses, usu läbi temasse on meil julgus ja usaldav ligipääs Jumalale. Ef 3,12 Mu Jumal, Looja, tänu Sulle, et oled andnud meile imelise viljakandva maa, mis toidab meid. Tänu Sulle, et oled oma sõna kaudu andnud toidu ka meie surematule hingele, kutsunud meid Sinu laste hulka, Sinu järgijateks.
6. Esmaspäev Nii kaugel kui ida on läänest, nii kaugele viib ta meist meie üleastumised. Ps 103,12 Seadus on aga kõrvalt sisse tulnud, et üleastumine suureneks. Rm 5,20 Püha Jumal, tulen kahetseva südamega Sinu ette ja palun Sind Sinu Poja Jeesuse Kristuse nimel, ole mulle armuline ja puhasta mind minu üleastumistest, minu süüst ja eksitustest, mida ma olen teinud. Anna andeks ka need mõtted, sõnad ja teod, millega olen eneselegi teadmata eksinud. Kuule mu palvet. Gl 6,1–5; 1Kn 14,1–20
6. juuli 1415 – Jan Hus suri märtrina Konstanzis
7. Teisipäev Mina ütlesin oma hädas: 'Ma olen ära lõigatud su silma eest!' Siiski kuulsid sa mu anumiste häält, kui ma sind appi hüüdsin. Ps 31,23 Tee ääres istus pime kerjus Bartimeus, Timeuse poeg. Ja kui see kuulis, et Jeesus Naatsaretlane on seal, hakkas ta karjuma: 'Jeesus, Taaveti Poeg, halasta minu peale!' Ja paljud sõitlesid teda, et ta vaikiks, tema aga karjus veelgi enam. Jeesus ütles seisatades: 'Kutsuge ta siia!' Mk 10,46–48.49 Issand, ma tänan Sind, et võin tulla Sinu juurde, kui mul on raske, kui ma ise ei suuda oma olukordades lahendusi leida. Issand, ma usun, et Sinul on lahendused ka kõige keerulisematele probleemidele ja vastused mind vaevavatele küsimustele. Aita mind. Ka täna. 2Kr 2,5–11; 1Kn 16,29–17,6
8. Kolmapäev Ma teen sellele rahvale veel imet – imelikul ja kummalisel viisil: tema tarkade tarkus kaob ja tema arukate arukus peidetakse. Js 29,14 Paljud, kes Jeesust kuulsid, olid vapustatud: Kust on temal pärit see kõik? Ja mis tarkus see on, mis talle on antud? Ja sellised vägevad teod, mis tema käte läbi sünnivad? Mk 6,2 Mu Jumal, Sinus on tõde ja tarkus. Aita mul seda mõista ja alistuda Sinu tahtele, kui ma ka sellest alati aru ei saa, miks asjad just nii lähevad, nagu need lähevad. Ära lase mu enese tarkusel viia mind eksiteele, vaid juhi mind oma Vaimu läbi ikka tõe teele. Mk 11, (20.21) 22–26; 1Kn 17,7–16
9. Neljapäev Sina, Issand, oled mu varjupaik. Ps 91,9 Et meil nüüd on niisugune lootus, siis võime toimida täie julgusega. 2Kr 3,12 Issand, tänu Sulle, et võin uskuda ka tänase päevateekonna Sinu kätte. Võin julgelt astuda vastu oma tänastele toimingutele, uskudes ja teades, et Sina oled minuga. Oled minuga igal hetkel, sellepärast täidab mu südant lõpmatult suur tänu ja rõõm. 1Kr 12,19–26; 1Kn 17,17–24
10. Reede Rahvapõlv ülistab rahvapõlvele sinu tegusid, ja nad kuulutavad sinu suurt vägevust. Ps 145,4 Et üha rohkemate kaudu üliväga suureks saav arm valmistaks ikka rohkemat tänu Jumala austuseks. 2Kr 4,15 Mu Jumal, tänu ja kiitus olgu Sulle, et Sa oled varjupaigaks olnud juba ammustele põlvkondadele. Ära võta siis oma õnnistust ka tulevaste põlvede käest. Luba, et üha rohkem oleks neid, kes leiavad elutee ja lunastuse Kristuses. Fl 2,1–5; 1Kn 18,1–24
11. Laupäev Issand annab tugevuse oma rahvale. Ps 29,11 Nähes Peetruse ja Johannese kartmatust ja teada saades, et nad on õppimata ja lihtsad mehed, panid nad seda imeks. Nad tundsid ära, et need mehed olid olnud Jeesuse kaaslased. Ap 4,13 Issand, aita meid, et püsiksime Sinu õpetuses. Aita, et meie südames oleks rahu Sinuga ja me võiksime olla mitte üksnes rahu kuulutajad, vaid ka rahutegijad siin rahutus maailmas. Kuule meie palveid oma maa ja rahva pärast, et meil valitseks rahu ja paljud võiks leida ka rahu Sinus. Jn 4,1–11; 1Kn 18,25–46
5. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Teie olete armust õndsaks saanud usu kaudu ja see pole mitte teist enestest; see on Jumala and. Ef 2,8 Lk 5,1–11; 1Kr 1,18–25; Ps 73 Jutlus: 2Ts 3,1–5
12. Pühapäev Sinul, Issand, on õigus, aga meil on häbi silmis. Tn 9,7 Teie olete armust õndsaks saanud usu kaudu ja see pole mitte teist enestest; see on Jumala and. Ef 2,8 Issand, ma tänan Sind, sa oled mulle andnud uue elu oma armu läbi. Aita mul selles püsida, kui ka kiusatused ja kannatused mind ründavad. Aita, et ma ei nõrkeks ega astuks valele teele. Hoia mind oma tiibade varju all.
13. Esmaspäev Rajage enestele uudismaad, sest aeg on otsida Issandat, kuni ta tuleb ja õpetab teile õigust! Ho 10,12 Riietuge uue inimesega, kes Jumala sarnaseks on loodud tõelise õiguse ja pühaduse sisse. Ef 4,24 Issand, Sa tunned mu südant, Sina tead mu mõtteid enne, kui need saavad sõnadeks mu suus. Õpeta mind elama Sinu sõna kohaselt ja salgama isekust eneses, järgima Sinu tahtmise teed ja olema Sinu sõna kuulutaja oma eluga. Gl 1,13–24; 1Kn 19,1–18
14. Teisipäev Taas on seal kuulda lustihäält ja rõõmuhäält, peigmehe häält ja pruudi häält, nende häält, kes ütlevad: 'Tänage vägede Issandat, sest Issand on hea, sest tema heldus kestab igavesti!' Jr 33,11 Jeesus ütles neile: 'Ega peiupoisid või paastuda sel ajal, kui peigmees on nende juures!?' Mk 2,19 Tänu Sulle, Isa taevas, uue päeva eest. Rõõmu eest, mida täna mulle jagad ja mida saan kogeda. Issand, tänu Sulle, et võin usaldada end Sinu kätte ja muretuna astuda vastu tänastele toimetustele, teades ja uskudes, et Sina oled minuga. Rm 9,14–23 (24–26); 1Kn 19,19–21
15. Kolmapäev Inimsüdames on palju kavatsusi, aga Issanda nõu saab teoks. Õp 19,21 Olge siis arukad ja kained palveteks. Üle kõige olgu püsiv teie omavaheline armastus. 1Pt 4,7–8 Mu Jumal, ma tean, ükski mu mõte, kavatsus ega tegu pole varjul Sinu eest. Juhata mind tõe teele ja lase korda minna kõik see, mis on Sinule meelepärane ja mis austab Sinu nime. Palun takista mind astumast valele teele. Hs 2,3–8a; 1Kn 21,1–16
16. Neljapäev Hoi! Kõik janused, tulge vee juurde! Js 55,1 Jeesus ütleb: Kes iganes joob vett, mida mina talle annan, ei janune enam iialgi. Jh 4,14 Issand, Sina oled eluallikas. Palun anna mulle janu elava vee järele, Sinu sõna järele, et see sunniks mind otsima Sinu tahtmist ja paluma Sinu ligiolu. Täida mind oma Vaimu väega, et ka mina võiksin olla Sinu sõna edasikandja ja juhtida ligimesi eluallikale. Ap 15,4–12; 1Kn 21,17–29
17. Reede Issand, teie Jumal, on jumalate Jumal ja isandate Isand, suur, vägev ja kardetav Jumal, kes ei vaata isiku peale ega võta vastu meelehead. 5Ms 10,17 Õndsad on puhtad südamelt, sest nemad näevad Jumalat. Mt 5,8 Püha Jumal, Sinu ette tulles tunneme, kui väetid ja nõdrad me oleme. Sina oled kõikvõimas ja püha. Puhasta mind oma Poja Jeesuse Kristuse vere läbi, et saaksin puhta südame ja võiksin kord olla vastu võetud Sinu kuningriiki. 2Kr 12,1–10; 1Kn 22,1–23
18. Laupäev Ka edaspidi olen ma seesama ja ükski ei päästa minu käest. Mina teen, ja kes saaks seda takistada? Js 43,13 Me kõik peame saama avalikuks Kristuse kohtujärje ees. 2Kr 5,10 Mu Jumal, ole mulle armuline ja halasta mu peale. Keegi ei ole õige Sinu ees ega või pääseda. Ometi palun, et Sinu Poja Jeesuse Kristuse lunastuse hind kataks kinni mu üleastumised ja kostaks minu eest viimsel kohtupäeval nõnda, et ma võiksin pääseda Sinu hingamisse. Fl 3,12–16; 1Kn 22,24–40
6. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Nõnda ütleb nüüd Issand, kes sind on loonud: Ära karda, sest ma olen sind lunastanud, ma olen sind nimepidi kutsunud, sa oled minu päralt! Js 43,1 Mt 28,16–20; Rm 6,3–8 (9–11); Ps 89,20–53 Jutlus: 1Pt 2,2–10
19. Pühapäev Mis on inimene, et sa temale mõtled, ja inimesepoeg, et sa tema eest hoolitsed? Ps 8,5 Meie oleme tema teos, Kristuses Jeesuses loodud headele tegudele, mis Jumal on enne valmistanud, et me käiksime nendes. Ef 2,10 Püha Jumal, ma imetlen Sinu armastuse suurust ja suuremeelsust, et Sa inimese peale mõtled. Veel enam, me võime uskuda, et Sina näed kõiki ja kuuled kõikide palvehäält. Sina oled inimesse pannud vajaduse head teha ja teisi märgata, aita, et me seda tehes ei väsiks ega tüdiks, vaid omakasupüüdmatult head teeksime.
20. Esmaspäev Kuulge mind, te arad, kes te olete kaugel õigusest! Ma toon ligidale oma õiguse, see ei ole kaugel. Js 46,12–13 Jumala õndsakstegev arm on ilmunud kõigile inimestele ja kasvatab meid, et me hülgaksime jumalakartmatu elu. Tt 2,11–12 Issand, kes Sa oled mind vastu võtnud, mulle jumalalapse nime ja õigused andnud, hoia mind oma armuga, et ma ei langeks kiusatusse ega teeks pattu. Aita mind Sinu tahte kohaselt elada ja armust õndsaks saada. Tänu Sulle, et võin igal ajal palves Sinu ette tulla. 2Ms 14,15–22; Mi 1,1–16
21. Teisipäev Ma tänan Issandat kõigest südamest, ma kuulutan kõiki su imetöid. Ps 9,2 Tänage kõige eest – sest see on, mida Jumal teilt tahab Jeesuses Kristuses. 1Ts 5,18 Isa taevas, mu hing kiidab ja ülistab Sind. Sa oled Looja ja suured ning imelised on sinu teod. Tänu Sulle iga eluhetke ja tunni eest. Tänu Sulle, et oled läbi viinud muredest ja kinkinud rõõmupäevi. Tänu Sulle, et tohin loota Sinu armule, mis kord mind igavesse koju kannab, kus ülistus ei lõpegi. Ap 2,32–40; Mi 2,1–13
22. Kolmapäev Jumal teeb suuri ja mõistmatuid asju ning otsatuid imetegusid. Ii 9,10 Nõnda on Jumala riik: nagu inimene viskab seemne maa peale ning heidab magama ja ärkab üles öösel ja päeval, ning seeme tärkab ja loob pea, nõnda et inimene ei tea, kuidas. Maa kannab vilja iseenesest. Mk 4,26–28 Issand, kui meie oma viie meelega ei suuda mõista Sinu otsatuid imetegusid, siis ava meie vaimusilmad, et võiksime taibata Sinu salajas tehtud imesid, et me ei imetleks ainult seda, kes seemne maa peale viskas. Ometi aita, et oleks neid, kes seemet külvaksid, millest Sina saad saaki kasvatada. Ap 16,23–34; Mi 3,1–12
23. Neljapäev Teie olete minu tunnistajad, ütleb Issand. Js 43,10 Minge kõike maailma, kuulutage evangeeliumi kogu loodule. Mk 16,15 Issand, aita meid, et oleksime Sinu tunnistajad. Sa ei ole meile tänaseks seda sõna andnud mitte ainult lugemiseks, vaid et me teostaksime selle oma eluga ega häbeneks olla Sinu tunnistajad. Mt 18,1–6; Mi 4,1–8
24. Reede Oh, et sa ometi käristaksid taevad lõhki ja tuleksid alla. Js 64,1 Päästa meid ära kurjast. Mt 6,13 Issand, aita, et me ei oleks nagu need, kes pole taibanud Sind näha ega märganud Sinu juhtimist. Aita meid, et me kiusatustes suudaksime jääda Sinule ustavaiks. 1Kr 12,12–18; Mi 4,9–5,4a
25. Laupäev Kes püsib õigluses, jääb elama, aga kes taotleb kurja, saab surma. Õp 11,19 Õndsad on need, kellel on nälg ja janu õiguse järele, sest nemad saavad küllaga. Mt 5,6 Issand, Sa tead seda, et kurjuse ja ebaõiglusega täidetud maailmas on raske elada teistsugust elu, aga aita meid taibata, et ainult elavad kalad suudavad ujuda vastu voolu, surnud aga viib vool kaasa. Ilm 3,1–6; Mi 5,4b–14
7. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Järelikult ei ole te nüüd enam võõrad ja majalised, vaid pühade kaaskodanikud ja Jumala kodakondsed. Ef 2,19 Jh 6,1–15; Ap 2,41a.42–47; Ps 51 Jutlus: 2Ms 16,2–3.11–18
26. Pühapäev Kes rõhub viletsat, teotab tema Loojat. Õp 14,31 Kristus ütleb: 'Mida te iganes olete teinud kellele tahes mu kõige pisematest vendadest, seda te olete teinud mulle.' Mt 25,40 Issand, täna on pühapäev, parim päev vaadata oma sisemusse ja küsida eneselt: kas mul on olnud silma näha oma ümbruses neid, kes abi vajavad. Aita meid, et me oskaksime oma ligimeses ära tunda Sind.
27. Esmaspäev Issand annab tarkuse, tema suust tuleb tunnetus ja arukus. Õp 2,6 Kui kellelgi teist jääb vajaka tarkust, siis ta palugu Jumalalt, kes kõigile annab heldelt ega tee etteheiteid, ja talle antakse. Jk 1,5 Issand, Sina näed, kui palju on meil inimestel teadmisi – ka häid teadmisi. Aita, et me õpiksime palvetama Sinu poole, siis võib nendest teadmistest saada ka tarkus. Sinu kartus on ju tarkuse algus. Jh 6,47–56; Mi 6,1–16
28. Teisipäev Siiani on Issand meid aidanud! 1Sm 7,12 Meid ahistatakse igati, kuid me ei ole kitsikuses; me oleme nõutud, kuid mitte meeleheitel. 2Kr 4,8 Issand, siiani oled Sina meid aidanud! Anna meile kindel usk, et Sa ei jäta meid ka tänases päevas ega tulevikuski maha, et me ei satuks meeleheitesse ka siis, kui oleme kitsikuse sees. Mt 22,1–14; Mi 7,1–7
29. Kolmapäev Alasti olen ma emaihust tulnud ja alasti pöördun ma tagasi. Ii 1,21 Ei ole me ju midagi toonud maailma, nii ei suuda me ka midagi maailmast ära viia. Kui meil on aga elatist ja ihukatet, siis olgu neist meile küll. 1Tm 6,7–8 Issand, aita meid, et me ei saaks mammona orjaks, kui Sa oled meile andnud ka häid asju, mis aitavad meid elus paremini hakkama saada. Hoia siis, et need ei saaks meile takistuseks taevateel, et me nende keskel olles ei kaotaks silmist eesmärki, mille poole oleme teel. Ap 10, (21–23) 24–36; Mi 7,8–20
30. Neljapäev Olge tasa Issanda Jumala ees! Sest Issanda päev on ligidal. Sf 1,7 Kel kõrvad on kuulda, kuulgu! Mk 4,9 Issand, me tuleme sageli Sinu ette oma paljude soovidega ja püüame neid ilusasti sõnastada, nii et võib-olla teisedki imetlevad meie sõnaseadmise oskust. Õpeta meid aga hoopis Sind kuulama, et me mõistaksime, mida Sa tahad meile ütelda vaikuse hetkel. 1Kr 10,16.17; Mk 4,1–9
31. Reede Ära levita valekuuldusi. 2Ms 23,1 Paulus kirjutab: Püüa hoolega osutuda kõlbavaks Jumalale kui töötegija, kellel pole tarvis häbeneda, kes tõesõna jagab õigesti. 2Tm 2,15 Issand, aita meid, et me oskaksime vahet teha, mis on õige ja mis vale, et me ei libastuks ja ei saaks valetunnistajaks. Aita, et me võiksime olla laitmatud Sinu tõe sõna kuulutajad ja ei häbistaks Sind oma eluga. Lk 22,14–20; Mk 4,10–20


Justiitsministri määruste muutmine seoses uue „Arhiivieeskirja” kehtestamisega – Riigi Teataja
Justiitsministri määruste muutmine seoses uue „Arhiivieeskirja” kehtestamisega
RT I, 17.01.2012, 1
Vastu võetud 06.01.2012 nr 29
Määrus kehtestatakse „Kinnistusraamatuseaduse” § 1 lõike 2, „Kohtute seaduse” § 42 lõike 1, „Notariaadiseaduse” § 16 lõike 5, „Kohtutäituri seaduse” § 14 lõike 2 ja „Vangistusseaduse” § 17 lõike 3 alusel.
§ 1. Justiitsministri 30. novembri 2000. a määruse nr 72 „Vangla sisekorraeeskiri” muutmine
Justiitsministri 30. novembri 2000. a määruse nr 72 „Vangla sisekorraeeskiri” (RT I, 09.07.2011, 13) § 30 lõige 4 sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Kinnipeetava isiklik toimik arhiveeritakse, hävitatakse või antakse avalikku arhiivi „Arhiiviseaduses” ja Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2011. a määruses nr 181 „Arhiivieeskiri” sätestatud korras.”.
§ 2. Justiitsministri 22. detsembri 2005. a määruse nr 57 „Maa-, haldus- ja ringkonnakohtu kantselei kodukord” muutmine
Justiitsministri 22. detsembri 2005. a määruses nr 57 „Maa-, haldus- ja ringkonnakohtu kantselei kodukord” (RT I, 31.12.2010, 48) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 4 lõike 2 punkt 61 tunnistatakse kehtetuks;
2) paragrahvi 62 lõikes 1 asendatakse tekstiosa „„Arhiiviseaduse” § 55” tekstiosaga „„Arhiiviseaduse” § 13”;
3) paragrahvi 66 lõike 3 punktis 2 asendatakse tekstiosa „arhiivieeskirja punktid 135 ja 219” tekstiosaga „Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2011. a määruse nr 181 „Arhiivieeskiri” § 5”;
4) paragrahvi 66 lõike 3 punktis 5 asendatakse sõna „literaga” sõnaga „litera’ga”;
5) paragrahvi 66 lõike 3 punktis 9 asendatakse sõna „literagalehed” sõnaga „litera-lehed”.
Justiitsministri 19. juuni 2009. a määruses nr 23 „Notariaadimäärustik” (RT I, 31.12.2010, 55) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 63 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Notari dokumentide suhtes kohaldatakse „Arhiiviseaduses” ja Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2011. a määruses nr 181 „Arhiivieeskiri” (edaspidi arhiivieeskiri) sätestatud avalike arhivaalide kohta käivaid sätteid.”;
2) paragrahvi 66 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Notariaalakti alusdokumendid salvestatakse digitaalses notariaalarhiivis PDF- (Portable Document Format) või põhjendatud juhul lihtteksti- (Text), RTF- (Rich Text Format) või muus vormingus.”;
3) paragrahvi 135 tekst sõnastatakse järgmiselt:
„Käesoleva määruse §-d 65 ja 66 jõustuvad 1. jaanuaril 2013. aastal. Kuni 1. jaanuarini 2013. aastal salvestab notar enda tõestatud notariaalakti digitaalselt kinnitatud ärakirjana e-notaris. Notariaalakti alusdokumendi salvestab notar e-notaris digitaalselt PDF- või põhjendatud juhul lihtteksti-, RTF- või muus vormingus. Alusdokumenti säilitatakse notariaalarhiivis paberkandjal vaid põhjendatud juhul. E-notaris tehtud päringute vastuseid notariaalarhiivis paberkandjal ei säilitata.”.
§ 4. Justiitsministri 15. detsembri 2009. a määruse nr 42 „Kohtutäiturimäärustik” muutmine
Justiitsministri 15. detsembri 2009. a määruse nr 42 „Kohtutäiturimäärustik” (RT I,30.12.2011, 61) § 28 tekst sõnastatakse järgmiselt:
„Kohtutäitur kehtestab Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2011. a määruse nr 181 „Arhiivieeskiri” (edaspidi arhiivieeskiri) kohaselt ja käesoleva määruse sätteid arvestades dokumentide loetelu oma ametitegevuse käigus loodud või saadud dokumentide liigitamiseks ja neile säilitustähtaja määramiseks.”.
Justiitsministri 30. juuni 2010. a määruse nr 24 „Kohtu kinnistusosakonna kodukord” (RT I, 16.12.2011, 114) § 212 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Paberregistriosade hävitamise korraldab kinnistusosakonna juhataja „Arhiiviseaduses” ja Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2011. a määruses nr 181 „Arhiivieeskiri” sätestatud korras.”.
§ 6. Justiitsministri 26. oktoobri 2010. a määruse nr 38 „Vandetõlgi määrustik” muutmine
Justiitsministri 26. oktoobri 2010. a määruse nr 38 „Vandetõlgi määrustik” (RT I, 04.11.2010, 2) § 23 lõiked 1 ja 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Vandetõlk säilitab ametitegevuse raamatut Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2011. a määruses nr 181 „Arhiivieeskiri” ettenähtud viisil kuni riigile üleandmiseni.
(2) Ametitegevuse raamatut säilitatakse alatiselt. Vandetõlk annab elektroonilise ametitegevuse raamatu riigiarhiivile üle Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2011. a määruses nr 181 „Arhiivieeskiri” sätestatud viisil ja vormingus. Riigiarhiivi nõudel esitab vandetõlk ametitegevuse raamatu ka paberil.”.