text:
Euroopa Liidu L 16/2008
19. jaanuar 2008
Nõukogu määrus (EÜ) nr 41/2008, 14. jaanuar 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1371/2005, millega kehtestatakse lõplikud dumpinguvastased tollimaksud Ameerika Ühendriikidest ja Venemaalt pärinevate elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete impordi suhtes
Komisjoni määrus (EÜ) nr 42/2008, 18. jaanuar 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
Komisjoni määrus (EÜ) nr 43/2008, 18. jaanuar 2008, millega määratakse kindlaks jaotuskoefitsient impordilitsentside taotlustele, mis on esitatud 15. jaanuaril 2008 määrusega (EÜ) nr 2402/96 maniokitärklisele avatud ühenduse tariifikvoodi raames
Komisjoni määrus (EÜ) nr 44/2008, 18. jaanuar 2008, millega määratakse kindlaks, millises ulatuses võib heaks kiita kvoodinumbrite 09.4195 ja 09.4182 alusel 2008. aasta jaanuar esimese kümne päeva jooksul esitatud litsentsitaotlused Uus-Meremaa või importimiseks
Komisjoni määrus (EÜ) nr 45/2008, 18. jaanuar 2008, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1109/2007 2007/2008. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse
Komisjoni määrus (EÜ) nr 46/2008, 18. jaanuar 2008, millega 90. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud
2008/62/EÜ
Komisjoni otsus, 12. oktoober 2007 Poola geneetiliselt muundatud organismide seaduse eelnõu artiklite 111 ja 172 kohta, millest Poola Vabariik on teatanud vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikele 5 kui eranditest Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta (teatavaks tehtud numbri K(2007) 4697 all) ( 1 )
2008/63/EÜ
Komisjoni otsus, 20. detsember 2007, millega muudetakse otsuseid 2002/231/EÜ, 2002/255/EÜ, 2002/272/EÜ, 2002/371/EÜ, 2003/200/EÜ ja 2003/287/EÜ, et pikendada teatavatele toodetele ühenduse ökomärgise andmise ökoloogiliste kriteeriumide kehtivust (teatavaks tehtud numbri K(2007) 6800 all) ( 1 )
2008/64/EÜ
Komisjoni otsus, 21. detsember 2007, millega lubatakse Belgia taotletud, Flandria piirkonda käsitlev erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (teatavaks tehtud numbri K(2007) 6654 all)
NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 41/2008,
14. jaanuar 2008,
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1371/2005, millega kehtestatakse lõplikud dumpinguvastased tollimaksud Ameerika Ühendriikidest ja Venemaalt pärinevate elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete impordi suhtes
võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 3,
võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega
A. KEHTIVAD MEETMED
Määrusega (EÜ) nr 1371/2005 (2) (edaspidi „lõplik määrus”) kehtestas nõukogu lõplikud dumpinguvastased tollimaksud Ameerika Ühendriikidest ja Venemaalt pärit elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete impordi suhtes.
Määrusega 2005/622/EÜ (3) kiitis komisjon heaks kahe koostööd tegeva eksportiva tootja pakutud hinnakohustuse, kelle suhtes oli kehtestatud konkreetne tollimaks – Ameerika Ühendriikide äriühingule AK Steel Corporation 31,5 % ja Venemaa äriühingule Novolipetsk Iron and Steel Corporation 11,5 %. Muude äriühingute suhtes kogu riigis kohaldatavad dumpinguvastased tollimaksud on Ameerika Ühendriikide puhul 37,8 % ja Venemaa puhul 11,5 % (v.a 0 %ga maksustatud Viz Stal Venemaal).
B. KÄESOLEV UURIMINE
Komisjoni käsutuses olev teave näitab, et teatavatel elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodetel, mille paksus on tavaliselt kuni 0,1 mm, on sellised omadused nagu muu hulgas tugev elektromagnetilisus, kergus ja vähene soojenemine nende kasutamisel, mida teistel elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodetel ei esine. Nende omaduste tõttu on kõnealuste toodete kasutus ka erinev ja neid kasutatakse tavapäraselt lennuki- ja meditsiinitehnika tööstuses. Seepärast on asjakohane see juhtum seoses toote määratlusega uuesti läbi vaadata.
Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist tegi komisjon kindlaks, et on olemas piisav tõendusmaterjal, mis õigustab osalise vahepealse läbivaatamise algatamist, ja teatas Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. (4) Uurimises piirduti kehtivate meetmetega hõlmatud toote määratlusega, et hinnata toote määratluse muutmise vajadust.
C. VAATLUSALUNE TOODE
Vaatlusaluseks tooteks on elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooted, mis praegu kuuluvad CN-koodide 7225 11 00 (laius vähemalt 600 mm) ja 7226 11 00 (laius alla 600 mm) alla. Koodid on esitatud üksnes teavitamise eesmärgil.
Elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooteid valmistatakse räniga legeeritud terase rullide kuumvaltsimisel erineva paksuseni, kusjuures kristallstruktuur on ühtlaselt orienteeritud nii, et on võimalik saavutada kõrge magnetjuhtivus. Puudujääke nimetatud juhtivuses nimetatakse „südamikuskaoks”, mis on toote kvaliteedi esmane näitaja.
Turul on üldjuhul esindatud „suure läbitavusega” ehk kõrgjuhtivusega klassid ning tavalised klassid. Suure läbitavusega klassid võimaldavad vähendada südamikuskadusid mis tahes paksusega teraslehtede puhul. Need on omadused, mis on eriti olulised elektritransformaatorite tootjatele.
D. UURIMINE
Komisjon teatas läbivaatamise algatamisest elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootjatele ühenduses, kõikidele teadaolevatele importijatele ja kasutajatele ühenduses ning kõikidele teadaolevatele eksportivatele tootjatele Ameerika Ühendriikides ja Venemaal.
Komisjon küsis teavet kõikidelt eespool nimetatud isikutelt ja muudelt isikutelt, kes andsid endast teada uurimise algatamisteates nimetatud tähtaja jooksul. Komisjon andis huvitatud isikutele võimaluse esitada oma seisukohad kirjalikult ja taotleda ärakuulamist.
Uurimises tegid koostööd ja andsid komisjonile asjakohast teavet järgmised äriühingud:
ThyssenKrupp Electrical Steel GmbH, Gelsenkirchen, Saksamaa
Orb Electrical Steels Limited – Cogent Power Limited, Newport, Ühendkuningriik
Elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootjad Ameerika Ühendriikides
AK Steel Corporation, Butler, Pennsylvania
Allegheny Technologies Incorporated, Pittsburgh, Pennsylvania
Elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootjad Venemaal
Novolipetski Iron & Steel Corporation (NLMK), Lipetsk
VIZ Stal, Jekaterinburg
Õhukeste elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootja Ameerika Ühendriikides
Arnold Magnetic Technologies, Marengo, Illinois
Õhukeste elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete importija ühenduses
Gebruder Waasner GmbH, Forchheim, Saksamaa,
Õhukeste elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete kasutajad ühenduses
Sangl GmbH, Erlangen, Saksamaa
Vacuumschmelze GmbH, Hanau, Saksamaa
E. UURIMISE TULEMUSED
1. „Õhukeste” ja „harilike” elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootjad on erinevad.
Ükski elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootja, keda kehtivate meetmete kehtestamiseni viinud menetluse raames uuriti, ei tooda sellise paksusega elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooteid, mis kuuluksid käesoleva, toote määratlusega seotud uurimise alla.
Õhukesi elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooteid ei tooda ei ThyssenKrupp Electrical Steel GmbH ega Orb Electrical Steels Limited (Cogent). Samuti ei tee seda ei Ameerika Ühendriikide tootjad (AK Steel Corporation ja Allegheny Technologies Incorporated) ega ka Venemaa tootjad (VIZ Stal ja Novolipetski Iron & Steel Corporation). Järelikult puudus kõikidel nimetatud tootjatel otsene huvi ja ükski neist ei vaidlustanud õhukeste elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete võimalikku välja jätmist meetmete kohaldamisalast.
Elektrotehnilisest räniterasest õhukeste suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisel on vajalik ümbervaltsimine, mida teevad spetsialiseerunud äriühingud, ja komisjonile teadaolevalt on asjaomastes riikides selliseid äriühinguid vaid kaks: Arnold Magnetic Technologies Ameerika Ühendriikides ja Ileko (Asha) Venemaal. Uurimises tegi koostööd ainult Ameerika Ühendriikide äriühing. Nagu eespool põhjendustes 10 ja 11 on näidatud, ei ole teada, et ühenduses sellist tootmist esineks.
2. Toote eristamine
AK Steel Corporation tootis õhukesi elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooteid, nn T-klassi tooteid, kuni 1971. aastani. Tootmisprotsessi alustati lõplikult valmis elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodetest (nii hariliku kui ka kõrgjuhtivusega), eemaldati viimistlus, lehed valtsiti ümber ja lõõmutati ning viimistleti uuesti. Sellised spetsiifilised tooted leidsid kasutust lennukitööstuses, transformaatorite ja mitmesuguste elektrotehniliste seadmete tootmises, kus materjali suurus ja kaal on otsustava tähtsusega. Leiti, et kõnealuseid õhukesi elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooteid ei ole võimalik asendada muude elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodetega.
Samuti uuriti, kas selliseid T-klassi tooteid on võimalik eristada harilikest elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodetest tehniliste omaduste põhjal. Leiti, et ümbervaltsimine (mehhaanilise külmalt tõmbamise ja lamendamisega) koos uuesti lõõmutamise ja viimistlemisega muudab põhjalikult toote tehnilist kirjeldust, mida kinnitab ka asjaolu, et selle tootega ei anta kaasa esmase tootja garantiid.
Samuti leiti, et nende toodete üks füüsikaline omadus – maksimaalne paksus – ületas algatamisteates märgitud väärtust 0,10 mm. Enamikul juhtudel turustatakse tooteid paksusega 0,1016 mm ja 0,1524 mm, mida Ameerika Ühendriikides tähistatakse vastavalt 4 „mil” ja 6 „mil”. Üks „mil” tähendab üks tuhandik tolli ehk 0,0254 mm.
Õhukesi elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooteid tuleb seetõttu määratleda kui elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooteid, mis on ümber valtsitud kuni 0,16 mm paksuseks, uuesti lõõmutatud ja viimistletud.
F. TAGASIULATUVA MÕJUGA KOHALDAMINE
Lähtudes eespool esitatud järeldustest, et õhukestel elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodetel on teistsugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ja lõppkasutus kui muudel elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodetel, on asjakohane mitte kohaldada kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete suhtes, mille paksus jääb alla 0,16 mm.
Järelikult tuleb määruse (EÜ) nr 1371/2005 (nagu seda on muudetud käesoleva määrusega) artikli 1 lõikega 1 mitte hõlmatud kaupade puhul kas vähendada või tagasi maksta lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, mis vastavalt määruse (EÜ) nr 1371/2005 esmase versiooni artikli 1 lõike 1 alusel on tasutud või mille kohta on tehtud arvestuskanne.
Tagasimaksmist või vähendamist tuleb taotleda riiklikelt tolliasutustelt kooskõlas ühenduse asjakohaste tollialaste õigusaktidega.
Kuna käesolevas uurimises piirdutakse toote määratluse selgitamisega ja kuna esialgseid meetmeid ei kavatsetudki kõnealuse tooteliigi suhtes kohaldada, on asjakohane selleks, et vältida takistuste tekkimist toote importijatele, viia kõnealused meetmed ellu alates lõpliku määruse jõustumise kuupäevast. Seoses sellega, et esialgne määrus jõustus suhteliselt hiljuti ning tõenäoliselt jääb tagasimaksetaotluste arv väikeseks, ei ole ühtki olulist põhjendust, miks ei peaks määrust tagasiulatuva mõjuga kohaldama.
Käesolev läbivaatamine ei mõjuta määruse (EÜ) nr 1371/2005 kehtivusaega, mis on sätestatud algmääruse artikli 11 lõikes 2,
Määruse (EÜ) nr 1371/2005 artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:
„1. Ameerika Ühendriikidest ja Venemaalt pärit üle 0,16 mm paksusega elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete suhtes, mis kuuluvad CN-koodide ex 7225 11 00 (üle 600 mm laiusega tooted) (TARICi kood 7225110010) ja ex 7226 11 00 (kuni 600 mm laiusega tooted) (TARICi koodid 7226110011 ja 7226110091) alla, kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.”
Seda kohaldatakse alates 28. augustist 2005.
Brüssel, 14. jaanuar 2008
(2) ELT L 223, 27.8.2005, lk 1.
(3) ELT L 223, 27.8.2005, lk 42.
(4) ELT C 254, 20.10.2006, lk 10.
L 16/4
KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 42/2008,
18. jaanuar 2008,
Käesolev määrus jõustub 19. jaanuaril 2008.
Brüssel, 18. jaanuar 2008
Komisjoni 18. jaanuari 2008. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 43/2008,
millega määratakse kindlaks jaotuskoefitsient impordilitsentside taotlustele, mis on esitatud 15. jaanuaril 2008 määrusega (EÜ) nr 2402/96 maniokitärklisele avatud ühenduse tariifikvoodi raames
Komisjoni määruse (EÜ) nr 2402/96 (3) alusel on iga-aastane imporditariifikvoot (järjekorranumber 09.4064) avatud 10 000 tonnile ja täiendav autonoomne iga-aastane tariifikvoot 500 tonnile maniokitärklisele.
Määruse (EÜ) nr 2402/96 artikli 10 kohasest teavitamisest tuleneb, et nimetatud määruse artikli 9 alusel 15. jaanuaril 2008 kuni kella 13.00 (Brüsseli aja järgi) esitatud taotlused hõlmavad olemasolevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, määrates taotletud kogustele jaotuskoefitsiendi.
Ühtlasi ei tuleks enam väljastada impordilitsentse määruse (EÜ) nr 2402/96 tähenduses jooksvaks kvoodi perioodiks,
1. Iga määruses (EÜ) nr 2402/96 osutatud kvoodist tulenev maniokitärklise impordilitsentsi taotlus, mis on esitatud 15. jaanuaril 2008 kuni kella 13.00 (Brüsseli aja järgi), võimaldab välja anda litsentsi taotletavatele kogustele, mida eraldatakse 5,133291 protsendi suuruse jaotuskoefitsiendi alusel.
2. Nende taotletud koguseid hõlmavate litsentside, mis on esitatud 15. jaanuaril 2008 kuni kella 13.00 (Brüsseli aja järgi), väljaandmine on jooksvaks kvoodi perioodiks.
(1) ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 735/2007 (ELT L 169, 29.6.2007, lk 6). Määrus (EMÜ) nr 1784/2003 asendatakse 1. juulil 2008 määrusega (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).
(3) EÜT L 327, 18.12.1996, lk 14. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1884/2006 (ELT L 364, 20.12.2006, lk 44).
L 16/7
KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 44/2008,
millega määratakse kindlaks, millises ulatuses võib heaks kiita kvoodinumbrite 09.4195 ja 09.4182 alusel 2008. aasta jaanuar esimese kümne päeva jooksul esitatud litsentsitaotlused Uus-Meremaa või importimiseks
võttes arvesse komisjoni 14. detsembri 2001. aasta määrust (EÜ) nr 2535/2001, millega kehtestatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses piima ja piimatoodete impordi korra kohaldamise ning tariifikvootide avamisega, (2) eriti selle artikli 35a lõiget 3,
Impordilitsentsi taotlused, mis ajavahemikus 1.–10. jaanuar 2008 on esitatud Uus-Meremaa või kohta määruse (EÜ) nr 2535/2001 III lisa A-osas nimetatud kvoodinumbrite 09.4195 ja 09.4182 alusel ja millest on komisjonile teatatud 15. jaanuar 2008, ületavad saadaoleva koguse. Seetõttu tuleks taotletud koguste suhtes kindlaks määrata jaotuskoefitsiendid,
Impordilitsentsi taotlused, mis vastavalt määrusele (EÜ) nr 2535/2001 on 1.–10. jaanuar 2008 esitatud Uus-Meremaalt pärineva ning kvoodinumbritega 09.4195 ja 09.4182 hõlmatud või kohta ning millest on komisjonile teatatud 15. jaanuar 2008, kiidetakse heaks, kohaldades nende suhtes käesoleva määruse lisas sätestatud jaotuskoefitsiente.
(1) EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2). Määrus (EÜ) nr 1255/1999 asendatakse 1. juulil 2008 määrusega (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).
(2) EÜT L 341, 22.12.2001, lk 29. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1565/2007 (ELT L 340, 22.12.2007, lk 37).
Kvoodi number
12,685836 %
KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 45/2008,
millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1109/2007 2007/2008. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse
Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud on 2007/2008. turustusaastaks kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1109/2007. (3) Neid hindu ja tollimakse an viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 37/2008. (4)
Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 nimetatud toodete suhtes 2007/2008. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 1109/2007. kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.
Käesolev määrus jõustub 19. jaanuar 2008.
(1) ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1260/2007 (ELT L 283, 27.10.2007, lk 1). Määrus (EÜ) nr 318/2006 asendatakse 1. oktoobril 2008 määrusega (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).
(2) ELT L 178, 1.7.2006, lk 24. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2031/2006 (ELT L 414, 30.12.2006, lk 43).
(3) ELT L 253, 28.9.2007, lk 5.
(4) ELT L 15, 18.1.2008, lk 20.
Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 19. jaanuarist 2008
KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 46/2008,
millega 90. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud
võttes arvesse nõukogu 27. mai 2002. aasta määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 467/2001, millega keelustatakse teatavate kaupade ja teenuste eksport Afganistani, laiendatakse Afganistani rühmitusega Taliban seotud lennukeeldu ning rahaliste vahendite ja muude finantsallikate külmutamist, (1) eriti selle artikli 7 lõike 1 esimest taanet,
Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid külmutatakse nimetatud määruse alusel.
21. detsembril 2007 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee muuta nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. Seepärast tuleks I lisa vastavalt muuta,
(1) EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1389/2007 (ELT L 310, 28.11.2007, lk 6).
Pealkirja all „Juriidilised isikud, rühmitused ja üksused” olev kanne „Al-Itihaad Al-Islamiya (AIAI)” asendatakse järgmisega:
„Al-Itihaad Al-Islamiya (AIAI). Muu teave: a) Tegutseb teadaolevalt Somaalias ja Etioopias, b) juhtkonda kuuluvad Hassan Abdullah Hersi Al-Turki ja Hassan Dahir Aweys.”
Pealkirja „Füüsilised isikud” all olev kanne „Moustafa Abbes. Aadress: Via Padova 82, Milano, Itaalia (alaline asukoht). Sünniaeg: 5.2.1962. Sünnikoht: Osniers, Alžeeria” pealkirja all „Füüsilised isikud” asendatakse järgmisega:
„Moustafa Abbes. Aadress: Via Padova 82, Milano, Itaalia (alaline asukoht). Sünniaeg: 5.2.1962. Sünnikoht: Osniers, Alžeeria. Muu teave: 19.5.2005 mõistis Napoli kohus talle kolm aastat ja kuus kuud vangistust. Vabastatud 30.1.2006 kohtumenetluse peatamise tagajärjel.”
Pealkirja „Füüsilised isikud” all olev kanne „Tarek Ben Al-Bechir Ben Amara Al-Charaabi (teiste nimedega a) Tarek Sharaabi b) Haroun, c) Frank). Aadress: Viale Bligny 42, Milano, Itaalia. Sünniaeg: 31.3.1970. Sünnikoht: Tunis, Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Pass nr: L579603 (Tuneesia pass, välja antud Milanos 19.11.1997, kaotas kehtivuse 18.11.2002). Siseriiklik isikukood nr: 007-99090. Muu teave: a) Itaalia maksukood: CHRTRK70C31Z352U. b) ema nimi Charaabi Hedia” asendatakse järgmisega:
„Tarek Ben Al-Bechir Ben Amara Al-Charaabi (teiste nimedega a) Tarek Sharaabi, b) Haroun, c) Frank). Aadress: Viale Bligny 42, Milano, Itaalia. Sünniaeg: 31.3.1970. Sünnikoht: Tunis, Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Pass nr: L579603 (Tuneesia pass, välja antud Milanos 19.11.1997, kaotas kehtivuse 18.11.2002). Siseriiklik isikukood nr: 007-99090. Muu teave: a) Itaalia maksukood: CHRTRK70C31Z352U, b) ema nimi Charaabi Hedia, c) vabastatud vanglast Itaalias 28.5.2004. Milano kohtuorganid väljastasid tema arreteerimiskäsu 18.5.2005. Tagaotsitav alates 2007. aasta oktoobrist.”
Pealkirja „Füüsilised isikud” all olev kanne „Said Ben Abdelhakim Ben Omar Al-Cherif (teiste nimedega a) Djallal, b) Youcef, c) Abou Salman). Aadress: Corso Lodi 59, Milano, Itaalia. Sünniaeg: 25.1.1970. Sünnikoht: Menzel Temime, Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Pass nr: M307968 (8.9.2001 välja antud Tuneesia pass, mis aegub 7.9.2006).” asendatakse järgmisega:
„Said Ben Abdelhakim Ben Omar Al-Cherif (teiste nimedega a) Djallal, b) Youcef, c) Abou Salman). Aadress: Corso Lodi 59, Milano, Itaalia. Sünniaeg: 25.1.1970. Sünnikoht: Menzel Temime, Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Pass nr: M307968 (8.9.2001 välja antud Tuneesia pass, mis kaotas kehtivuse 7.9.2006). Muu teave: Milano esimese astme kohus mõistis talle 9.5.2005 neli aastat ja kuus kuud ning 5.10.2006 kuus aastat vangistust. Vahi all Itaalias alates 2007. aasta septembrist.”
Pealkirja „Füüsilised isikud” all olev kanne „Noureddine Ben Ali Ben Belkassem Al-Drissi. Aadress: Via Plebiscito 3, Cremona, Itaalia. Sünniaeg: 30.4.1964. Sünnikoht: Tunis, Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Pass nr: L851940 (9.9.1998 välja antud Tuneesia pass, mis aegus 8.9.2003).” asendatakse järgmisega:
„Noureddine Ben Ali Ben Belkassem Al-Drissi. Aadress: Via Plebiscito 3, Cremona, Itaalia. Sünniaeg: 30.4.1964. Sünnikoht: Tunis, Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Pass nr: L851940 (Tuneesia pass, välja antud 9.9.1998, kaotas kehtivuse 8.9.2003). Muu teave: 15.7.2006 mõistis Cremona esimese astme kohus talle seitse aastat ja kuus kuud vangistust. Kohtuotsus kaevati edasi ning uus kohtuprotsess toimub Brescia apellatsioonikohtus. Vahi all Itaalias alates 2007. aasta septembrist.”
Pealkirja „Füüsilised isikud” all olev kanne „Fethi Ben Hassen Ben Salem Al-Haddad. Aadress: a) Via Fulvio Testi 184, Cinisello Balsamo (MI), Itaalia, b) Via Porte Giove 1, Mortara (PV), Itaalia (alaline asukoht). Sünniaeg: 28.6.1963. Sünnikoht: Tataouene, Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Pass nr: L183017 (Tuneesia pass, välja antud 14.2.1996, kaotas kehtivuse 13.2.2001). Muu teave: Itaalia maksukood: HDDFTH63H28Z352 V” asendatakse järgmisega:
„Fethi Ben Hassen Ben Salem Al-Haddad. Aadress: a) Via Fulvio Testi 184, Cinisello Balsamo (MI), Itaalia, b) Via Porte Giove 1, Mortara (PV), Itaalia (alaline asukoht). Sünniaeg: 28.6.1963. Sünnikoht: Tataouene, Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Pass nr: L183017 (Tuneesia pass, välja antud 14.2.1996, kaotas kehtivuse 13.2.2001). Muu teave: a) Itaalia maksukood: HDDFTH63H28Z352 V, b) 19.5.2005 mõistis Napoli kohus talle viis aastat vangistust. Vabastatud 22.3.2007 kohtumenetluse peatamise tagajärjel.”
Pealkirja „Füüsilised isikud” all olev kanne „Abd Al Wahab Abd Al Hafiz (teiste nimedega a) Ferdjani Mouloud, b) Mourad, c) Rabah Di Roma). Aadress: Via Lungotevere Dante, Rooma, Itaalia. Sünniaeg: 7.9.1967. Sünnikoht: Alžiir, Alžeeria” pealkirja all „Füüsilised isikud” asendatakse järgmisega:
„Abd Al Wahab Abd Al Hafiz (teiste nimedega a) Ferdjani Mouloud, b) Mourad, c) Rabah Di Roma). Aadress: Via Lungotevere Dante, Rooma, Itaalia (alaline asukoht). Sünniaeg: 7.9.1967. Sünnikoht: Alžiir, Alžeeria. Muu teave: 19.5.2005 mõistis Napoli kohus talle tagaselja viis aastat vangistust. Tagaotsitav alates 2007. aasta septembrist.”
Pealkirja „Füüsilised isikud” all olev kanne „Kamal Ben Ben Hassan Al-Hamraoui (teiste nimedega a) Kamel, b) Kimo). Aadress: a) Via Bertesi 27, Cremona, Itaalia, b) Via Plebiscito 3, Cremona, Itaalia. Sünniaeg: 21.10.1977. Sünnikoht: Beja, Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Pass nr: P229856 (1.11.2002 välja antud Tuneesia pass, mis aegub 31.10.2007).” asendatakse järgmisega:
„Kamal Ben Maoeldi Ben Hassan Al-Hamraoui (teiste nimedega a) Kamel, b) Kimo). Aadress: a) Via Bertesi 27, Cremona, Itaalia, b) Via Plebiscito 3, Cremona, Itaalia. Sünniaeg: 21.10.1977. Sünnikoht: Beja, Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Pass nr: P229856 (Tuneesia pass, välja antud 1.11.2002, kaotas kehtivuse 31.10.2007). Muu teave: 13.7.2005 mõisteti talle Brescias kolm aastat ja neli kuud vangistust. Tema suhtes on välja antud väljasaatmisorder, mille Euroopa Inimõiguste Kohus 17.4.2007 tühistas. Vabaduses alates 2007. aasta septembrist.”
Pealkirja „Füüsilised isikud” all olev kanne „Aweys, Hassan Dahir (teise nimega Ali, Sheikh Hassan Dahir Aweys) (teise nimega Awes, Shaykh Hassan Dahir); sünniaeg 1935; Somaalia” asendatakse järgmisega:
„Hassan Dahir Aweys (teiste nimedega a) Ali, Sheikh Hassan Dahir Aweys, b) Awes, Shaykh Hassan Dahir, c) Hassen Dahir Aweyes, d) Ahmed Dahir Aweys, e) Mohammed Hassan Ibrahim, f) Aweys Hassan Dahir). Tiitel: a) šeik, b) kolonel. Sünniaeg: 1935. Kodakondsus: Somaalia. Muu teave: a) asub alates 12. novembrist 2007 teadaolevalt Eritreas; b) perekondlik taust: Hawiya’st, Habergdir’is, Ayr’i klannist; c) Al-Itihaad Al-Islamiya (AIAI) kõrgem juht.”
Pealkirja „Füüsilised isikud” all olev kanne „Saadi Nessim Nassim Ben Mohamed Al-Cherif Ben Mohamed Saleh Al-Saadi (teise nimega Abou Anis). Aadress: a) Via Monte Grappa 15, Arluno (Milano), Itaalia, b) Via Cefalonia 11, Milano, Itaalia. Sünniaeg: 30.11.1974. Sünnikoht: Haidra Al-Qasreen, Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Pass nr: M788331 (28.9.2001 välja antud Tuneesia pass, mis aegub 27.9.2006).” asendatakse järgmisega:
„Nessim Ben Mohamed Al-Cherif Ben Mohamed Saleh Al-Saadi (teiste nimedega a) Saadi Nassim, b) Abou Anis). Aadress: a) Via Monte Grappa 15, Arluno (Milano), Itaalia, b) Via Cefalonia 11, Milano, Itaalia (alaline asukoht). Sünniaeg: 30.11.1974. Sünnikoht: Haidra Al-Qasreen, Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Pass nr: M788331 (Tuneesia pass, välja antud 28.9.2001, kaotas kehtivuse 27.9.2006). Muu teave: 9.5.2005 mõistis Milano esimese astme kohus talle neli aastat vangistust ja väljasaatmise. Vabastatud 6.8.2006. Milano prokuröri edasikaebus, mille käsitlemine on 2007. aasta septembrist pooleli.”
Pealkirja „Füüsilised isikud” all olev kanne „Faraj Faraj Hussein Al-Sa’idi (teiste nimedega a) Mohamed Abdulla Imad, b) Muhamad Abdullah Imad, c) Imad Mouhamed Abdellah, d) Faraj Farj Hassan Al Saadi, e) Hamza „liibüalane”Al Libi, f) Abdallah Abd al-Rahim). Aadress: Viale Bligny 42, Milano, Itaalia (Imad Mouhamed Abdellah). Sünniaeg: 28.11.1980. Sünnikoht: a) Liibüa, b) Gaza (Mohamed Abdulla Imad), c) Jordaania (Mohamed Abdullah Imad), d) Palestiina (Imad Mouhamed Abdellah). Kodakondsus: Liibüa” asendatakse järgmisega:
„Faraj Faraj Hussein Al-Sa’idi (teiste nimedega a) Mohamed Abdulla Imad, b) Muhamad Abdullah Imad, c) Imad Mouhamed Abdellah, d) Faraj Farj Hassan Al Saadi, e) Hamza Al Libi, f) Abdallah Abd al-Rahim). Aadress: Viale Bligny 42, Milano, Itaalia (Imad Mouhamed Abdellah). Sünniaeg: 28.11.1980. Sünnikoht: a) Suur Liibüa Araabia Sotsialistlik Rahvadžamahirija, b) Gaza (Mohamed Abdulla Imad), c) Jordaania (Muhamad Abdullah Imad), d) Palestiina (Imad Mouhamed Abdellah). Kodakondsus: Liibüa. Muu teave: 18.12.2006 mõistis Milano esimese astme kohus talle viis aastat vangistust.”
Pealkirja „Füüsilised isikud” all olev kanne „Hassan Abdullah Hersi Al-Turki (teise nimega Hassan Turki). Sünniaeg: ligikaudu 1944. Sünnikoht: Region V (Ogaden), Etioopia. Muu teave: Ogadeni klanni Reer-Abdille alamklanni liige” asendatakse järgmisega:
„Hassan Abdullah Hersi Al-Turki (teise nimega Hassan Turki). Tiitel: šeik. Sünniaeg: umbes 1944. Sünnikoht: Region V, Etioopia (Ogaden’i piirkond Ida-Etioopias). Kodakondsus: Somaalia. Muu teave: a) tegutseb alates 2007. aasta novembrist Lõuna-Somaalias, Alam-Juba’s Kismayo lähedal, peamiselt Jilibe’s ja Burgabo’s; b) perekondlik taust: Ogaden’i klann Reer-Abdille alamklannist; c) Al-Itihaad Al-Islamiya (AIAI) juhatuse liige; d) arvatavalt on seotud 1998. aasta augustis toimunud rünnakutega Ameerika Ühendriikide saatkondadele Nairobis ja Dar es Salaamis.”
Pealkirja „Füüsilised isikud” all olev kanne „L’Hadi Bendebka (teiste nimedega a) Abd Al Hadi, b) Hadi). Aadress: a) Via Garibaldi, 70 — San Zenone al Po (PV), Itaalia, b) Via Manzoni, 33 — Cinisello Balsamo (MI), Itaalia (alaline asukoht). Sünniaeg: 17.11.1963. Sünnikoht: Alžiir, Alžeeria. Muu teave: aadress a) kasutusel alates 17.12.2001” asendatakse järgmisega:
„L’Hadi Bendebka (teiste nimedega a) Abd Al Hadi, b) Hadi). Aadress: a) Via Garibaldi 70, San Zenone al Po (PV), Itaalia, b) Via Manzoni 33, Cinisello Balsamo (MI), Itaalia (alaline asukoht). Sünniaeg: 17.11.1963. Sünnikoht: Alžiir, Alžeeria. Muu teave: a) aadress a) kasutusel alates 17.12.2001, b) 16.3.2004 mõistis Napoli apellatsioonikohus talle kaheksa aastat vangistust. Vahi all Itaalias alates 2007. aasta septembrist.”
Pealkirja „Füüsilised isikud” all olev kanne „Othman Deramchi (teise nimega Abou Youssef). Aadress: a) Via Milanese, 5 — Sesto San Giovanni, Itaalia, b) Piazza Trieste, 11 — Mortara, Itaalia (alaline asukoht). Sünniaeg: 7.6.1954. Sünnikoht: Tighennif, Alžeeria. Maksukood: DRMTMN54H07Z301T” asendatakse järgmisega:
„Othman Deramchi (teise nimega Abou Youssef). Aadress: a) Via Milanese 5, 20099 Sesto San Giovanni (MI), Itaalia, b) Piazza Trieste 11, Mortara, Itaalia (alaline asukoht alates 2002. aasta oktoobrist). Sünniaeg: 7.6.1954. Sünnikoht: Tighennif, Alžeeria. Muu teave: a) maksukood: DRMTMN54H07Z301T, b) 19.5.2005 mõistis Napoli kohus talle viis aastat vangistust. Vahi all Itaalias alates 2007. aasta septembrist.”
Pealkirja „Füüsilised isikud” all olev kanne „Radi Abd El Samie Abou El Yazid EL AYASHI (teise nimega MERA’I), Via Cilea 40, Milano, Itaalia. Sünnikoht: El Gharbia, Egiptus. Sünniaeg: 2. jaanuar 1972.” asendatakse järgmisega:
„Radi Abd El Samie Abou El Yazid El Ayashi (teise nimega Mera’l). Aadress: Via Cilea 40, Milano, Itaalia (alaline asukoht). Sünniaeg: 2.1.1972. Sünnikoht: El Gharbia, Egiptus. Muu teave: 21.9.2006 mõistis Milano esimese astme kohus talle kümme aastat vangistust. Vahi all Itaalias alates 2007. aasta septembrist.”
Pealkirja „Füüsilised isikud” all olev kanne „Ahmed El Bouhali (teise nimega Abu Katada). Aadress: vicolo S. Rocco, 10 — Casalbuttano (Cremona), Itaalia. Sünniaeg: 31.5.1963. Sünnikoht: Sidi Kacem, Maroko. Kodakondsus: Maroko. Muu teave: Itaalia maksukood LBHHMD63E31Z330M” asendatakse järgmisega:
„Ahmed El Bouhali (teise nimega Abu Katada). Aadress: vicolo S. Rocco 10, Casalbuttano (Cremona), Itaalia. Sünniaeg: 31.5.1963. Sünnikoht: Sidi Kacem, Maroko. Kodakondsus: Maroko. Muu teave: a) Itaalia maksukood LBHHMD63E31Z330M, b) 15.7.2006 Cremona vandekohtu poolt õigeks mõistetud.”
Pealkirja „Füüsilised isikud” all olev kanne „Ali El Heit (teiste nimedega a) Kamel Mohamed, b) Alì Di Roma). Aadress: a) via D. Fringuello 20, Rooma, Itaalia, b) Milano, Itaalia (alaline asukoht). Sünniaeg: a) 20.3.1970, b) 30.1.1971. Sünnikoht: Rouiba, Alžeeria” asendatakse järgmisega:
„Ali El Heit (teiste nimedega a) Kamel Mohamed, b) Ali Di Roma). Aadress: a) via D. Fringuello 20, Rooma, Itaalia, b) Milano, Itaalia (alaline asukoht). Sünniaeg: a) 20.3.1970, b) 30.1.1971 (Kamel Mohamed). Sünnikoht: Rouiba, Alžeeria. Muu teave: 19.5.2005 mõistis Napoli kohus talle viis aastat vangistust. Vabastatud 5.10.2006. 11.8.2006 vahistatud taas terrorismi eest. Vahi all Itaalias alates 2007. aasta septembrist.”
Pealkirja all „Füüsilised isikud” olev kanne „Sami Ben Khamis Ben Saleh Elsseid (teiste nimedega a) Omar El Mouhajer, b) Saber). Aadress: Via Dubini 3, Gallarate (VA), Itaalia. Sünniaeg: 10.2.1968. Sünnikoht: Menzel Jemil Bizerte, Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Pass nr: K929139 (14.2.1995 välja antud Tuneesia pass, mis aegus 13.2.2000). Siseriiklik isikukood nr: 00319547, antud 8.12.1994. Muu teave: a) Itaalia maksukood: SSDSBN68B10Z352F, b) ema nimi Beya al-Saidani, c) mõistetud viis aastat vangistust, praegu Itaalias vahi all” asendatakse järgmisega:
„Sami Ben Khamis Ben Saleh Elsseid (teiste nimedega a) Omar El Mouhajer, b) Saber). Aadress: Via Dubini 3, Gallarate (VA), Itaalia. Sünniaeg: 10.2.1968. Sünnikoht: Menzel Jemil Bizerte, Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Pass nr: K929139 (14.2.1995 välja antud Tuneesia pass, mis kaotas kehtivuse 13.2.2000). Siseriiklik isikukood nr: 00319547 (välja antud 8.12.1994). Muu teave: a) Itaalia maksukood: SSDSBN68B10Z352F, b) ema nimi Beya al-Saidani, c) mõistetud viis aastat vangistust, mida Milano apellatsioonikohus vähendas 14.12.2006 ühele aastale ja kaheksale kuule. Milano kohtuorganid väljastasid tema arreteerimiskäsu 2.6.2007. Vahi all Itaalias alates 2007. aasta oktoobrist.”
Pealkirja all „Füüsilised isikud” olev kanne „Mohammed Tahir HAMMID (teise nimega ABDELHAMID AL KURDI), Via della Martinella 132, Parma, Itaalia. Sünnikoht: Poshok, Iraak. Sünniaeg: 1. november 1975. Tiitel: imaam” asendatakse järgmisega:
„Mohammad Tahir Hammid (teise nimega Abdelhamid Al Kurdi). Tiitel: imaam. Aadress: Via della Martinella 132, Parma, Itaalia. Sünniaeg: 1.11.1975. Sünnikoht: Poshok, Iraak. Muu teave: 19.4.2004 mõistis Itaalia kohus talle ühe aasta ja 11 kuud vangistust. Vabastatud 15.10.2004. 18.10.2004 anti väljasaatmisorder. Tagaotsitav alates 2007. aasta septembrist.”
Pealkirja all „Füüsilised isikud” olev kanne „Ali Ahmed Nur Jim’ale (teiste nimedega a) Jimale, Ahmed Ali; b) Jim’ale, Ahmad Nur Ali; c) Jumale, Ahmed Nur; d) Jumali, Ahmed Ali). Aadress: PO Box 3312, Dubai, AÜE. Kodakondsus: Somaalia. Muu teave: elukutse: raamatupidaja, Mogadishu, Somaalia” asendatakse järgmisega:
„Ali Ahmed Nur Jim’ale (teiste nimedega a) Jimale, Ahmed Ali; b) Jim’ale, Ahmad Nur Ali; c) Jumale, Ahmed Nur; d) Jumali, Ahmed Ali). Aadress: P.O. Box 3312, Dubai, Araabia Ühendemiraadid. Sünniaeg: 1954. Kodakondsus: Somaalia. Muu teave: a) elukutse: raamatupidaja, Mogadishu, Somaalia; b) seotud Al-Itihaad Al-Islamiya’ga (AIAI).”
Pealkirja all „Füüsilised isikud” olev kanne „Abderrahmane Kifane. Aadress: via S. Biagio 32 või 35 — Sant’Anastasia (NA), Itaalia. Sünniaeg: 7.3.1963. Sünnikoht: Casablanca, Maroko. Muu teave: mõistetud Itaalias 22. juulil 1995 kahekümneks kuuks vangistusse relvastatud islamirühmituse (Armed Islamic Group) toetamise eest” asendatakse järgmisega:
„Abderrahmane Kifane. Aadress: via S. Biagio 32 või 35, Sant’Anastasia (NA), Itaalia. Sünniaeg: 7.3.1963. Sünnikoht: Casablanca, Maroko. Muu teave: mõistetud Itaalias 22.7.1995 kahekümneks kuuks vangistusse relvastatud islamirühmituse (Armed Islamic Group) toetamise eest. 16.3.2004 mõistis Napoli apellatsioonikohus talle kolm aastat ja kuus kuud vangistust. Ülemkohtu otsuse kohaselt toimub uus kohtuprotsess.”
Pealkirja all „Füüsilised isikud” olev kanne „Abdelkader Laagoub. Aadress: via Europa, 4 — Paderno Ponchielli (Cremona), Itaalia. Sünniaeg: 23.4.1966. Sünnikoht: Casablanca, Maroko. Kodakondsus: Maroko. Muu teave: Itaalia maksukood LGBBLK66D23Z330U” asendatakse järgmisega:
„Abdelkader Laagoub. Aadress: via Europa 4, Paderno Ponchielli (Cremona), Itaalia. Sünniaeg: 23.4.1966. Sünnikoht: Casablanca, Maroko. Kodakondsus: Maroko. Muu teave: a) Itaalia maksukood LGBBLK66D23Z330U, b) 15.7.2006 Cremona vandekohtu poolt õigeks mõistetud ja vabastatud samal päeval.”
Pealkirja all „Füüsilised isikud” olev kanne „Fazul Abdullah Mohammed (teiste nimedega a) Abdalla, Fazul, b) Abdallah, Fazul, c) Ali, Fadel Abdallah Mohammed, d) Fazul, Abdalla, e) Fazul, Abdallah, f) Fazul, Abdallah Mohammed, g) Fazul, Haroon, h) Fazul, Harun, i) Haroun, Fadhil, j) Mohammed, Fazul, k) Mohammed, Fazul Abdilahi, l) Mohammed, Fouad, m) Muhamad, Fadil Abdallah, n) Abdullah Fazhl, o) Fazhl Haroun, p) Fazil Haroun, q) Faziul Abdallah, r) Fazul Abdalahi Mohammed, s) Haroun Fazil, t) Harun Fazul, u) Khan Fazhl, v) Farun Fahdl, w) Harun Fahdl, x) Aisha, Abu, y) Al Sudani, Abu Seif, z) Haroon, aa) Harun, bb) Luqman, Abu cc) Haroun). Sünniaeg: a) 25.8.1972, b) 25.12.1974, c) 25.2.1974, d) 1976, e) veebruar 1971. Sünnikoht: Komoori saartel Moronis. Kodakondsus: a) Komooride, b) Kenya” asendatakse järgmisega:
„Fazul Abdullah Mohammed (teiste nimedega a) Abdalla, Fazul, b) Abdallah, Fazul, c) Ali, Fadel Abdallah Mohammed, d) Fazul, Abdalla, e) Fazul, Abdallah, f) Fazul, Abdallah Mohammed, g) Fazul, Haroon, h) Fazul, Harun, i) Haroun, Fadhil, j) Mohammed, Fazul, k) Mohammed, Fazul Abdilahi, l) Mohammed, Fouad, m) Muhamad, Fadil Abdallah, n) Abdullah Fazhl, o) Fazhl Haroun, p) Fazil Haroun, q) Faziul Abdallah, r) Fazul Abdalahi Mohammed, s) Haroun Fazil, t) Harun Fazul, u) Khan Fazhl, v) Farun Fahdl, w) Harun Fahdl, x) Abdulah Mohamed Fadl, y) Fadil Abdallah Muhammad, z) Abdallah Muhammad Fadhul, aa) Fedel Abdullah Mohammad Fazul, ab) Fadl Allah Abd Allah, ac) Haroon Fadl Abd Allah, ad) Mohamed Fadl, ae) Abu Aisha, af) Abu Seif Al Sudani, ag) Haroon, ah) Harun, ai) Abu Luqman, aj) Haroun, ak) Harun Al-Qamry, al) Abu Al-Fazul Al-Qamari, am) Haji Kassim Fumu, an) Yacub). Sünniaeg: a) 25.8.1972, b) 25.12.1974, c) 25.2.1974, d) 1976, e) veebruar 1971. Sünnikoht: Moroni, Komoori saared. Kodakondsus: a) Komooride, b) Kenya. Muu teave: a) tegutseb teadaolevalt alates 2007. aasta novembrist Lõuna-Somaalias; b) omab teadaolevalt Kenya ja Komooride passi; c) arvatavalt on seotud 1998. aasta augustis toimunud rünnakutega Ameerika Ühendriikide saatkondadele Nairobis ja Dar es Salaamis ning 2002. aastal toimunud rünnakuga Kenyas; d) teadaolevalt lasknud oma välimust plastilise kirurgia abil muuta.”
Pealkirja all „Füüsilised isikud” olev kanne „Yacine Ahmed Nacer (teise nimega Yacine Di Annaba). Sünniaeg: 2.12.1967. Sünnikoht: Annaba, Alžeeria. Aadress: a) rue Mohamed Khemisti, 6 — Annaba, Alžeeria, b) vicolo Duchessa, 16 — Napoli, Itaalia, c) via Genova, 121 — Napoli, Itaalia (alaline asukoht)” asendatakse järgmisega:
„Yacine Ahmed Nacer (teise nimega Yacine Di Annaba). Sünniaeg: 2.12.1967. Sünnikoht: Annaba, Alžeeria. Aadress: a) rue Mohamed Khemisti 6, Annaba, Alžeeria, b) vicolo Duchessa 16, Napoli, Itaalia, c) via Genova 121, Napoli, Itaalia (alaline asukoht). Muu teave: 19.5.2005 mõistis Napoli kohus talle viis aastat vangistust. Arreteeritud 5.7.2005 Prantsusmaal ning antud 27.8.2005 Itaaliale välja. Vahi all alates 2007. aasta septembrist.”
Pealkirja all „Füüsilised isikud” olev kanne „Al-Azhar Ben Khalifa Ben Ahmed Rouine (teiste nimedega a) Salmane, b) Lazhar). Aadress: Vicolo S. Giovanni, Rimini, Itaalia. Sünniaeg: 20.11.1975. Sünnikoht: Sfax, Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Pass nr: P182583 (13.9.2003 välja antud Tuneesia pass, mis aegub 12.9.2007).” asendatakse järgmisega:
„Al-Azhar Ben Khalifa Ben Ahmed Rouine (teiste nimedega a) Salmane, b) Lazhar). Aadress: Vicolo S. Giovanni, Rimini, Itaalia (alaline asukoht). Sünniaeg: 20.11.1975. Sünnikoht: Sfax, Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Pass nr: P182583 (13.9.2003 välja antud Tuneesia pass, mis kaotas kehtivuse 12.9.2007). Muu teave: 9.5.2005 mõistis Milano esimese astme kohus talle kaks aastat ja kuus kuud vangistust. 2007. aasta septembris kaevati edasi Milano apellatsioonikohtusse. Vabaduses alates 2007. aasta septembrist.”
Pealkirja all „Füüsilised isikud” olev kanne „Ahmed Salim Swedan Sheikh (teiste nimedega a) Ally, Ahmed b) Suweidan, Sheikh Ahmad Salem, c) Swedan, Sheikh, d) Swedan, Sheikh Ahmed Salem, e) Ally Ahmad, f) Muhamed Sultan, g) Sheik Ahmed Salim Sweden, h) Sleyum Salum, i) Ahmed The Tall, j) Bahamad, k) Bahamad, Sheik, l) Bahamadi, Sheikh, m) Sheikh Bahamad). Sünniaeg: a) 9.4.1969, b) 9.4.1960, c) 4.9.1969. Sünnikoht: Mombasa, Kenya. Kodakondsus: Kenya. Pass nr: A163012 (Kenya pass). Riiklik isikukood: 8534714 (Kenya isikutunnistus, mis on välja antud 14.11.1996)” asendatakse järgmisega:
„Ahmed Salim Swedan Sheikh (teiste nimedega a) Ally, Ahmed, b) Suweidan, Sheikh Ahmad Salem, c) Swedan, Sheikh, d) Swedan, Sheikh Ahmed Salem, e) Ally Ahmad, f) Muhamed Sultan, g) Sheik Ahmed Salim Sweden, h) Sleyum Salum, i) Sheikh Ahmed Salam, j) Ahmed The Tall, k) Bahamad, l) Bahamad, Sheik, m) Bahamadi, Sheikh, n) Sheikh Bahamad). Tiitel: šeik. Sünniaeg: a) 9.4.1969, b) 9.4.1960, c) 4.9.1969. Sünnikoht: Mombasa, Kenya. Kodakondsus: Kenya. Pass nr: A163012 (Kenya pass). Siseriiklik isikukood nr: 8534714 (Kenya isikutunnistus, välja antud 14.11.1996). Muu teave: arvatavalt on seotud 1998. aasta augustis toimunud rünnakutega Ameerika Ühendriikide saatkondadele Nairobis ja Dar es Salaamis.”
Poola geneetiliselt muundatud organismide seaduse eelnõu artiklite 111 ja 172 kohta, millest Poola Vabariik on teatanud vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikele 5 kui eranditest Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta
(teatavaks tehtud numbri K(2007) 4697 all)
(2008/62/EÜ)
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 95 lõikeid 5 ja 6,
Asutamislepingu artikli 95 lõike 5 ja lõike 6 esimeses taandes on sätestatud järgmiselt.
„5. […]Kui pärast ühtlustamismeetme võtmist nõukogus või komisjonis liikmesriik peab vajalikuks ühtlustamismeetme võtmise järel ainuomaselt selles liikmesriigis ilmneva probleemi tõttu kehtestada keskkonna ja töökeskkonna kaitsega seotud uutel teaduslikel tõenditel põhinevaid siseriiklikke norme, teatab ta kavandatavatest normidest ja nende kehtestamise põhjustest komisjonile.
6. Komisjon kinnitab kõnealused siseriiklikud normid või lükkab need tagasi kuue kuu jooksul pärast lõigetes […] 5 osutatud teatamist, olles eelnevalt kindlaks teinud, kas need on või ei ole suvalise diskrimineerimise vahendid või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangud, ja kas need kujutavad või ei kujuta endast takistust siseturu toimimisele.”
Poola alaline esindus Euroopa Liidu juures teatas 13. aprilli 2007. aasta kirjas komisjonile vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikele 5 Poola geneetiliselt muundatud organismide seaduse eelnõu artiklitest 111 ja 172, mis kalduvad kõrvale Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (edaspidi „direktiiv 2001/18/EÜ”). (1)
Komisjon teatas 9. juuli 2007. aasta kirjas Poola ametiasutustele, et sai EÜ asutamislepingu artikli 95 lõike 5 alusel esitatud teatise kätte ning et teatise kuuekuuline läbivaatusperiood vastavalt artikli 95 lõikes 6 sätestatule algas teatise kättesaamisest.
Komisjon avaldas taotlust käsitleva teatise ka Euroopa Liidu Teatajas, (2) et teavitada teisi asjaomaseid isikuid riiklikest meetmetest, mida Poola kavatseb võtta. (3)
2. ASJAKOHASED ÜHENDUSE ÕIGUSAKTID
2.1. Direktiiv 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta
Direktiiv 2001/18/EÜ põhineb EÜ asutamislepingu artiklil 95. Selle eesmärk on ühtlustada liikmesriikide õigusakte ja menetlusi, et anda lube geneetiliselt muundatud organismide (GMOde) jaoks, mis on ette nähtud tahtlikuks keskkonda viimiseks. Vastavalt artiklile 34 pidid liikmesriigid selle direktiivi siseriiklikku õigusesse üle võtma 17. oktoobriks 2002.
Direktiiviga 2001/18/EÜ on võetud kasutusele etapiviisiline heakskiidumenetlus, et hinnata ohtu inimese tervisele ja keskkonnale igal üksikjuhul eraldi, enne kui GMO või GMOsid või geneetiliselt muundatud mikroorganisme (GMMe) sisaldav toode keskkonda või turule viiakse. Direktiivis on sätestatud kaks eri menetlust: katse eesmärgil keskkonda viimise jaoks (edaspidi B osa kohane keskkonda viimine) ja turuleviimise jaoks (edaspidi C osa kohane keskkonda viimine). B osa kohase keskkonda viimise jaoks on vaja riiklikku luba, samal ajal kui C osa kohane keskkonda viimine peab toimuma kooskõlas ühenduse menetlusega, kusjuures lõplik otsus kehtib kogu Euroopa Liidus. Direktiivis 2001/18/EÜ on sätestatud transgeensete loomade turuleviimine ja katse eesmärgil keskkonda viimine nende GMOdeks liigituse põhjal. Kuigi transgeenseid loomi ega kalu ei ole veel neil eesmärkidel heaks kiidetud, on direktiivis see võimalus sätestatud. Lisaks eespool nimetatud lubade andmise menetlust käsitlevatele sätetele sisaldab direktiivi 2001/18/EÜ artikkel 23 „kaitseklauslit”. Kõnealuses artiklis on sätestatud peamiselt see, et „kui liikmesriik jõuab pärast nõusoleku andmise kuupäeva ilmnenud uue või täiendava teabe põhjal, mis mõjutab keskkonnariski hindamist, või olemasoleva teabe ümberhindamise tulemusena uute või täiendavate teaduslike teadmiste põhjal, üksikasjalikult põhjendatud arvamusele, et tootena või toote koostises esinev GMO, mille kohta on esitatud nõuetekohane taotlus ning saadud kirjalik nõusolek kõnealuse direktiivi alusel, kujutab endast ohtu inimeste tervisele või keskkonnale, võib kõnesolev liikmesriik selle tootena või toote koostises esineva GMO kasutamist ja/või müüki oma territooriumil ajutiselt piirata või selle ära keelata.” Peale selle võivad liikmesriigid tõsise ohu puhul võtta erakorralised meetmed, nagu GMOde turuleviimise peatamine või lõpetamine, ning peavad tegema komisjonile teatavaks artikli 23 alusel tehtud otsuse ning otsuse tegemise põhjused. Selle alusel võetakse otsus esitatud kaitseklausli kohta vastu ühenduse tasandil kooskõlas direktiivi 2001/18/EÜ artikli 30 lõikes 2 sätestatud menetlusega.
2.2. Määrus (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta
Vastavalt selle artiklile 1 on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (4) (edaspidi „määrus (EÜ) nr 1829/2003”) eesmärgid: a) luua alus inimeste ja loomade elu, tervise ja heaolu, keskkonna ja tarbijate huvide kõrge kaitstuseastme tagamiseks seoses geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamisega, tagades samal ajal ka siseturu tõhusa toimimise; b) sätestada geneetiliselt muundatud toidu ja sööda lubamise ja järelevalve ühenduse kord; ning c) kehtestada geneetiliselt muundatud toidu ja sööda märgistamist käsitlevad sätted. Võttes arvesse kõnealuseid eri eesmärke, põhineb kõnealune määrus EÜ asutamislepingu artiklitel 37 ja 95 ning artikli 152 lõike 4 punktil b. Kõnealust määrust kohaldatakse toidu või söödana kasutatavate GMOde, GMOsid sisaldava või neist koosneva toidu või sööda ning GMOdest toodetud või GMOdest toodetud koostisosi sisaldava toidu või sööda suhtes. Nagu on märgitud kõnealuse määruse 11. põhjenduses, võib lube anda ka GMOde kasutamiseks toidu ja sööda tootmisel lähtematerjalina.
Määrusega (EÜ) nr 1829/2003 kehtestatakse lubade andmise tsentraliseeritud süsteem GMOde keskkonda viimiseks (artiklid 3–7 geneetiliselt muundatud toidu jaoks ja artiklid 15–19 geneetiliselt muundatud sööda jaoks). Igale taotlusele lisatakse toimik, mis sisaldab direktiivi 2001/18/EÜ III ja IV lisas nõutavat teavet ning direktiivi 2001/18/EÜ II lisas sätestatud põhimõtetele vastavalt läbiviidud riskihindamist käsitlevat teavet ja järeldusi (artikli 5 lõike 5 punkt a ja artikli 17 lõike 5 punkt a). Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) valmistab ette arvamuse iga loa andmise kohta (artiklid 6 ja 18). Juhul kui GMOsid kasutatakse seemnetena või muu kõnealuse määruse reguleerimisalasse kuuluva taimede paljundusmaterjalina, peab EFSA vastavalt artikli 6 lõike 3 punktile c ja artikli 18 lõike 3 punktile c delegeerima keskkonnaohu hindamise siseriiklikule pädevale asutusele. Määruse artiklis 8 on sätestatud eeskirjad, mis on kohaldatavad „olemasolevatele toodetele” („olemasolevad tooted” on määratletud kui toiduained, mis on turule viidud nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ (5) alusel enne Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 258/97 (6) jõustumist või vastavalt määruses (EÜ) nr 258/97 osutatud sätetele) või muudele toodetele, mis on õiguspäraselt turule viidud enne kõnealuse määruse kohaldamise kuupäeva ja pärast mida kuue kuu jooksul on asjaomaste toodete turuleviimise eest vastutavad käitlejad teavitanud komisjoni kuupäevast, mil tooted esimest korda ühenduses enne kõnealuse määruse kohaldamise kuupäeva turule viidi. Vastavalt samale artiklile 8 võib neid tooteid teatavatel tingimustel ka edaspidi turule viia, kasutada ja käidelda. Määruse artiklis 20 on sätestatud sama menetlus söödatoodetele, mis on saanud loa direktiivide 90/220/EMÜ või 2001/18/EÜ alusel, sealhulgas söödana kasutamiseks, nõukogu direktiivi 82/471/EMÜ (7) alusel GMOdest saadud toodetele, või nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ (8) alusel toodetele, mis sisaldavad GMOsid, koosnevad neist või on neist toodetud. Ühe aasta jooksul alates määruse kohaldamisest ja pärast veendumist, et nõutav teave on esitatud ja läbi vaadatud, kantakse tooted geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registrisse („register”).
3. TEATATUD SISERIIKLIKUD ÕIGUSNORMID
3.1. Teatatud siseriiklike õigusnormide kohaldamisala
Poola on lisanud teatisele kõik seaduse eelnõu sätted. Sellest olenemata käsitleb erand direktiivist 2001/18/EÜ vastavalt Poola esitatud selgitavale märkusele üksnes seaduse eelnõu GMOde katse eesmärgil tahtlikku keskkonda viimist käsitleva IV osa artikli 111 lõike 2 punkte 5 ja 6 ning selle artiklit 172. Sellest tulenevalt piiratakse hindamist käesolevas otsuses nende sätetega, ilma et see piiraks muid ametlikke menetlusi, millega hinnatakse õigusakti ülejäänud osa vastavust, sealhulgas artikli 111 muude sätete vastavust ühenduse õigusaktidega.
3.1.1. Artikkel 111 (tahtlik keskkonda viimine katse eesmärgil)
Artiklis 111 on sätestatud GMO tahtliku keskkonda viimise kohta otsuse tegemise taotluse sisu.
Vastavalt artikli 111 lõikele 1 „Otsuse tegemise taotlus tahtliku keskkonda viimise kohta peab sisaldama järgmist”.
Vastavalt artikli 111 lõikele 2 „Otsuse tegemise taotlusega tahtliku keskkonda viimise kohta kaasnevad järgmised dokumendid”:
keskkonda viidavate geneetiliselt muundatud organismide riskianalüüs […];
riskianalüüsi ettevalmistusega seotud dokumendid […];
tehnilised dokumendid tahtliku keskkonda viimise kohta;
tegevuskava juhul, kui seoses tahtliku keskkonda viimisega tekib oht inimeste või loomade tervisele või keskkonnale;
omavalitsuse juhi või linnapea tõend selle kohta, et kohalikus ruumilise arengu planeeringus on ette nähtud võimalus geneetiliselt muundatud organismide keskkonda viimiseks, võttes arvesse vajadust kaitsta kõnealuse piirkonna kohalikku looduskeskkonda ja kultuurmaastikku;
geneetiliselt muundatud organismide keskkonda viimise koha naabruses asuvate põllumajandusettevõtete omanike kirjalikud deklaratsioonid selle kohta, et nad ei ole geneetiliselt muundatud organismide keskkonda viimise vastu;
tahtliku keskkonda viimise lepingu notariaalselt kinnitatud koopia […];
taotluse kokkuvõte.
3.1.2. Artikkel 172 (GMOde kasvatamiseks eritsoonide rajamine)
Artiklis 172 on sätestatud järgmiselt.
„1. Vastavalt lõikele 2 on keelatud kasvatada geneetiliselt muundatud taimi.
2. Pärast artikli 4 lõike 21 punktis f nimetatud taotleja avaldust geneetiliselt muundatud taimede kasvatamiseks määratud tsooni loomise otsuse tegemiseks, teeb põllumajandusminister pärast keskkonnaministri ja omavalitsuse nõukoguga (gmina) (koht, kus hakatakse tegelema geneetiliselt muundatud taimede kasvatamisega) konsulteerimist otsuse, mis käsitleb geneetiliselt muundatud taimede kasvutsooni loomist kohaliku omavalitsuse territooriumi määratud alal (geneetiliselt muundatud taimedele määratud kasvutsoon).
3. Geneetiliselt muundatud taimedele määratud kasvutsooni loomist käsitleva otsuse taotlus peaks sisaldama järgmisi andmeid:
artikli 4 lõike 21 punktis f nimetatud taotleja ees- ja perekonnanimi või ettevõtte nimi, registrijärgne asukoht ja aadress;
geneetiliselt muundatud taimede liigid ja sordid, geneetilise muundamise tulemusel saavutatud omadused ja kordumatu identifitseerimisnumber;
põllumajanduslikke maatükke sisaldavate katastriüksuste arv tootjate, põllumajanduslike ettevõtete ja maksusoodustuse saamistaotluste registrite pidamise riiklikku süsteemi käsitlevate määruste tähenduses, põllumajanduslike maatükkide pindala hektarites, põllumajandusliku maatüki asukoht katastriüksuses, katastriüksuse katastrikaardi lehe number, katastripiirkonna nimi ja omavalitsuse ja vojevoodkonna nimi.
4. Taotlus esitatakse kirjalikult või elektroonselt.
5. Lõikes 3 osutatud taotlusega kaasnevad maaomanike kirjalikud deklaratsioonid, kelle maa on ruumiliselt eraldatud maast, kus kavatsetakse kasvatada geneetiliselt muundatud taimi; deklaratsioonides väljendavad maaomanikud nõusolekut plaaniga luua geneetiliselt muundatud taimedele määratud kasvutsoon.
6. Geneetiliselt muundatud taimedele määratud kasvutsooni loomise otsuse taotluse koopia saadab põllumajandusminister viie päeva jooksul taotluse esitamise kuupäevast kirjalikult ja elektroonselt järgmistele isikutele:
keskkonnaminister,
selle omavalitsuse nõukogu, kus geneetiliselt muundatud taimi kasvatama hakatakse.
Need isikud edastavad oma seisukoha selles küsimuses 45 päeva jooksul lõikes 3 nimetatud taotluse koopia saamise kuupäevast põllumajandusministrile, näidates ära põhjused.
7. Keskkonnaminister edastab lõike 6 punktis 1 osutatud seisukoha pärast konsulteerimist artikli 26 lõikes 4 osutatud meeskonna ja artiklis 25 osutatud komiteega põllumajandusministrile.
8. Lõike 6 punktis 2 osutatud omavalitsuse nõukogu avalikustab pärast taotluse saamist viivitamata selles sisalduva teabe linnas või külas, kuhu tsoon kavatsetakse luua, asjaomasele alale harjumuspärasel viisil.”
Poola on teatanud komisjonile kõigist artikli 172 sätetest. Ilma et see piiraks muid ametlikke menetlusi, millega hinnatakse õigusakti ülejäänud osa vastavust, sealhulgas artikli 111 muude sätete vastavust ühenduse õigusaktidega, võtab komisjon arvesse, et kõik artikli 172 sätted kalduvad kõrvale direktiivi 2001/18/EÜ sätetest.
3.2. Teatatud siseriiklike õigusnormide mõju ühenduse õigusaktidele
3.2.1. Artikli 111 lõike 2 punktide 5 ja 6 mõju
Koostoimes selgitava märkusega viitab nende sätete reguleerimisala sellele, et need sätted mõjutavad peamiselt GMOde keskkonda viimist muul kui turuleviimise eesmärgil (peamiselt välikatseteks) direktiivi 2001/18/EÜ B osa (artiklid 5–11) alusel.
3.2.2. Artikli 172 mõju
Seaduse eelnõu artikli 172 lõike 1 reguleerimisala viitab sellele, et artikkel mõjutab peamiselt järgmisi valdkondi:
geneetiliselt muundatud seemnesortide kasvatamine vastavalt direktiivi 2001/18/EÜ C osale (artiklid 12–24);
geneetiliselt muundatud seemnesortide kasvatamine, mis on juba direktiivi 90/220/EMÜ alusel heaks kiidetud ja nüüd määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 8 ja 20 alusel teatavaks tehtud kui olemasolevad tooted;
määruses (EÜ) nr 1829/2003 lubatud geneetiliselt muundatud seemnesortide kasvatamine.
4. POOLA ESITATUD PÕHJENDUS
Seaduse eelnõu teave, mis tõlgendab kõnealuse seaduse mõju ja vastavus ühenduse õigusaktidele, on esitatud seaduse eelnõu selgitavas märkuses (lk 12 ja lk 16–17) ning teatise tekstis (lk 3–5).
4.1. Artikli 111 lõike 2 punktide 5 ja 6 kohta esitatud põhjendused
Vastavalt Poola teatisele (lk 3–4) ja selgitavale märkusele (lk 12) toetavad järgmised argumendid „eritingimustega seotud elementide” olemasolu EÜ asutamislepingu artikli 95 lõike 5 tähenduses:
Kavandades eeskirju, mis reguleerivad geneetiliselt muundatud organismide tahtlikku keskkonda viimist katse eesmärgil, võeti vastu põhimõte, et välikatsete ohutuse hindamiseks keskkonnaohutuse kontekstis tuleks luua võimalikult range kord. See on eriti oluline, kuna keskkonda viimine on uuringu esimene etapp, kus uus geneetiliselt muundatud organism puutub kokku keskkonnaga, ning katse teostatakse ilma selliste tõhusate kaitsemeetmeteta, mida võetakse suletud süsteemides.
Sellise organismi mõju keskkonnale ei ole teada ning see organism võib olla keskkonnale ohtlik (see kehtib eriti organismide kohta, mis ei ole geneetiliselt muundatud kõrgemad taimed). Seepärast nõuab selline tegevus ohutuse eritingimuste täitmist vastavalt ELi liikmesriikide suhtes kohaldatavale ettevaatuspõhimõttele. Võttes arvesse Poola bioloogilist mitmekesisust, võib geneetiliselt muundatud organismide keskkonda viimine põhjustada selle toimimises tõsiseid häireid.
Seetõttu võeti vastu aluspõhimõte, et välikatsete kõiki koostisosi tuleks hinnata võimalikult rangelt. Erilist tähelepanu pöörati keskkonnatingimustele (pinnase koostis, loomastik, taimestik, kaitsealused liigid, ilmastikutingimused jms).
Need ettepanekud (nimelt põllumajanduslike naabermaatükkide omanike nõusolekul GMOde keskkonda viimise tingimuse ja kohalike ruumiliste plaanide sätete kohta) loovad taotlejatele lisakohustusi, kuid ei välista töö teostamist, millega kaasneb GMOde tahtlik keskkonda viimine. Selline kitsendatud lähenemine keskkonda viimise osas on seotud ka Poola põllumajanduse struktuuriga, mis on ühenduses üks killustatumaid. See toob kaasa tõsise probleemi mitte ainult geneetiliselt muundatud taimede kaubanduslikul eesmärgil kasvatamisele, vaid ka välikatseks ohutu koha leidmisele.
Poola ametiasutused ei viita ühelegi uuele teaduslikule tõendile, kuna direktiiv on vastu võetud seoses keskkonnakaitsega.
4.2. Artikli 172 kohta esitatud põhjendused
Vastavalt Poola teatisele (lk 4–5) ja selgitavale märkusele (lk 16–17) põhinevad kaubanduslikul eesmärgil kasvatamise eeskirjad siseriiklikes õigusnormides suures osas komisjoni 23. juuli 2003. aasta soovitusel 2003/556/EÜ geneetiliselt muundatud, traditsiooniliste ja mahepõllumajanduslike põllukultuuride samaaegse viljelemise tagamist käsitlevate riiklike strateegiate ja heade tavade arendamise suuniste kohta. (9)
Geneetiliselt muundatud taimedele määratud kasvutsoonide loomise idee on eespool nimetatud soovituse, milles käsitletakse naabruses asuvate põllumajandusettevõtete koostööd, lisa punkti 3.3 arendus. Arvesse võeti ka punkti 2 ja punkti 3.3.2 (koordineeritud majandamismeetmed), milles viimases nimetatakse vabatahtlikku erinevate põllumajanduslike ettevõtete põldude klastrite moodustamist sarnaste põllukultuurisortide (geneetiliselt muundatud, traditsioonilised ja mahepõllumajanduslikud) kasvatamiseks teataval alal, samuti punkti 3.3.3, mis käsitleb vabatahtlikke põllumajandustootjate kokkuleppeid ühe tootmisliigi tsoonide kohta.
Vastavalt seaduse eelnõule tuleks geneetiliselt muundatud taimede kasvatamisel piirduda aladega, mis ei sisalda looduskaitse aspektist väärtuslikke elemente ning mille põllumajanduslik struktuur võimaldab kasvatada geneetiliselt muundatud taimi ohutult, segamata muude põllumajandustootjate tööd.
Seaduse eelnõus esitatud ettepanekud lubavad minimeerida riski, mis kaasneb paljundusmaterjali segamise või geneetiliselt muundatud taimede ristamisega muundamata taimedega, ning võimaldavad uurida geneetiliselt muundatud põllukultuure.
Geneetiliselt muundatud taimede kasvatamise piiramise suhtes siseriiklikesse õigusnormidesse erandite toomise aluseks on vajadus täita Poola ühiskonna ootusi. Geneetiliselt muundatud taimede kasvatamist piiravate sätete eesmärk on vältida võimalikku kahju, mille tulemusel võivad transgeenid minna üle traditsioonilistesse põllukultuuridesse. Geneetiliselt muundatud taimede kasvatamisega seotud probleemid seonduvad peamiselt võimatusega vältida põllukultuuride saastumise ohtu nende võimaliku ristamise tõttu. Selle põhjuseks on tõsiasi, et Poola põllumajandus on erakordselt killustatud. Poolas on peaaegu kaks miljonit alla 8 ha suurust põllumajandusettevõtet. Poola põllumajandust iseloomustab traditsiooniline tootmine, samuti on suurenemas huvi mahepõllundusliku tootmise vastu. Arvestades suurt killustatust, ei ole võimalik geneetiliselt muundatud põllukultuure traditsioonilistest ja mahepõllumajanduslikest põllukultuuridest eraldada, ning see võib kujutada Poola mahepõllunduse arendamisele tõsist ohtu. Selles olukorras võib transgeensete taimede kontrollimatu kasvatamine tuua põllumajandustootjatele kahju.
Poola põllumajandustootjate vastuseisu suurendab ka liikide kontrollimatust ristamisest tulenevate põllumajandustootmise kahjude hüvitamist reguleerivate sätete puudumine. Praegu puuduvad kolme põllumajandusvormi – traditsioonilised, mahepõllumajanduslikud ja transgeensed taimed – samaaegse viljelemisega seotud siseriiklikud õigusnormid; kõnealune eelnõu on esimene katse seda küsimust reguleerida.
5. ÕIGUSLIK HINNANG
EÜ asutamislepingu artikli 95 lõiget 5 kohaldatakse uute riiklike meetmete suhtes, mis kehtestavad nõuded, mis on keskkonna või töökeskkonna kaitsel põhinedes ühtlustamismeetme võtmise järel ainuomaselt selles liikmesriigis ilmneva probleemi tõttu vastuolus ühenduse ühtlustamismeetmes esitatud nõuetega, ning mis põhinevad uutel teaduslikel tõenditel.
Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikele 5 kinnitab komisjon kõnealused siseriiklikud normid või lükkab need tagasi, olles eelnevalt kindlaks teinud, kas need on või ei ole meelevaldse diskrimineerimise vahendid või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangud, ja kas need kujutavad või ei kujuta endast takistust siseturu toimimisele.
Poola ametiasutuste 2007. aasta 13. aprillil esitatud teatise eesmärk on saada heakskiit seaduse artikli 111 lõike 2 punktidele 5 ja 6 ning artiklile 172, mida Poola peab direktiiviga 2001/18/EÜ vastuolus olevateks.
Poola esitas selle teatise erandina üksnes direktiivist 2001/18/EÜ. Seepärast keskendub käesolevas otsuses sisalduv õiguslik hinnang üksnes direktiivile 2001/18/EÜ.
Direktiiv 2001/18/EÜ ühtlustab ühenduse tasandil eeskirjad katse või turuleviimise eesmärgil GMOde tahtliku keskkonda viimise suhtes. Kõnealust horisontaalset õigusakti saab pidada GMOde Euroopa Liidus tahtliku keskkonda viimise nurgakiviks, eriti kuna lubade andmine vastavalt õigusaktidele geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (määrus (EÜ) nr 1829/2003) on kooskõlas selle õigusakti üldpõhimõtetega.
Võrreldes direktiivi 2001/18/EÜ sätteid ja siseriiklikke õigusnorme, ilmneb, et siseriiklikud õigusnormid on piiravamad kui direktiivis sisalduvad sätted, eriti järgmiste aspektide osas:
Vastavalt direktiivi 2001/18/EÜ B osa sätetele ei ole GMOde katse eesmärgil keskkonda viimisel vaja kolmandate isikute (näiteks naabruses elavad põllumajandustootjad, nagu on sätestatud Poola seaduse eelnõus) ega muude ametiasutuste kui direktiivi artikli 4 lõike 4 alusel määratud pädevate asutuste (näiteks kohalikud omavalitsused, nagu on sätestatud Poola seaduse eelnõus) nõusolekut;
Direktiiv 2001/18/EÜ lubab ühenduses kinnitatud geneetiliselt muundatud seemnete vaba ringlust. Direktiivi artiklid 13–18 kehtestavad lubade andmise menetluse, sealhulgas iga GMO(de) teatise hindamise pädevate asutuste poolt, ning teatavatel tingimustel lubade andmise, kohaldades nõukogu otsuse 1999/468/EÜ (10) artiklites 5 ja 7 sätestatud komiteemenetlust. Vastavalt direktiivi artiklile 19 („Nõusolek”), „[…]võib tootena või toote koostises esinevat GMOd kasutada edasiste taotlusteta kogu ühenduses ainult juhul, kui selle turuleviimiseks on saadud kirjalik nõusolek ning kui täpselt täidetakse kasutamise eritingimusi ja piirdutakse nendes tingimustes piiritletud keskkonna ja/või geograafiliste piirkondadega.” Peale selle on direktiivi artiklis 22 („Vaba ringlus”) sätestatud, et „ilma et see piiraks artikli 23 kohaldamist, ei või liikmesriigid keelata, piirata ega takistada käesoleva direktiivi nõuetele vastavate GMOde toodetena või toodete koostises turuleviimist.”
Eespool nimetatut silmas pidades ei saa liikmesriigid seada GMO kasvatamisele lisapiiranguid, kui see on saanud ELis kasvatamise loa vastavalt direktiivis 2001/18/EÜ ettenähtud menetlusele. Poola seadus keelab siiski GMOde kasvatamise väljaspool eritsoone, isegi kui sellist piirangut ei ole seatud direktiivi alusel antud kirjaliku loaga.
Seaduse eelnõu mõjutab direktiivi 2001/18/EÜ, kuivõrd see piirab kõigi GMOde kasvatamist Poolas, kusjuures direktiiviga (artiklid 13–18) nähakse enne GMO turuleviimise lubamist ette menetlus riskianalüüsiks EÜ tasandil, lähtudes igast üksikjuhtumist eraldi.
Kavandatud piirangud geneetiliselt muundatud seemnete kasvatamisele Poolas takistavad ka geneetiliselt muundatud seemnete turuleviimist, mis oleks lubatud direktiivi 2001/18/EÜ alusel. Seepärast mõjutaks seaduse eelnõu geneetiliselt muundatud seemneid, mis on juba saanud turuleviimise loa olemasolevate ühenduse õigusaktide alusel, ning tulevasi loa andmisi.
Poola seaduse eelnõu artikli 111 lõike 2 punktid 5 ja 6 piiravad geneetiliselt muundatud seemnete kasvatamist katse eesmärgil keskkonda viimiseks. Geneetiliselt muundatud seemnete katse eemärgil keskkonda viimist reguleeritakse direktiiviga 2001/18/EÜ, ehkki pigem riiklikul kui ühenduse tasandil. Vastavalt direktiivi artikli 6 lõikele 1 („Lubade andmise standardmenetlus”) esitatakse teatis iga GMO katse eesmärgil keskkonda viimise kohta liikmesriigi pädevale asutusele, kelle territooriumi piires keskkonda viimine toimub. Vastavalt artikli 6 lõikele 8 võib taotleja alustada keskkonda viimist alles siis, kui ta on saanud pädeva asutuse kirjaliku nõusoleku, ja peab seejuures kinni pidama nõusolekus esitatud tingimustest. Seepärast tuleks arvesse võtta, et teatavaks tehtud seaduse eelnõu sätted, mis kehtestavad GMOde keskkonda viimise lubade andmisele täiendavad haldusnõuded (näiteks linnapea tõendid ja naabruses asuvate põllumajandustootjate kirjalikud deklaratsioonid selle kohta, et nad ei ole hoolimata võimalikust riskist GMOde keskkonda viimise vastu), on direktiiviga vastuolus.
Artikli 172 lõige 1 keelab geneetiliselt muundatud taimede kasvatamise vastavalt lõike 2 sätetele, nimelt eritsoonide määramise kohta põllumajandusministri poolt. Selline üldine keelustamine rikub direktiivi 2001/18/EÜ artiklit 19, milles on sätestatud, et kui tootena või toote koostises esineva GMO turuleviimiseks on saadud kirjalik nõusolek, võib seda toodet kasutada edasiste taotlusteta kogu ühenduses ainult juhul, kui täidetakse täpselt selle kasutamise eritingimusi ja piirdutakse nendes tingimustes piiritletud keskkonna ja/või geograafiliste piirkondadega. Peale selle rikub Poola seaduse eelnõu üldine keelamine direktiivi artiklit 22, milles on sätestatud, et liikmesriigid ei või keelata, piirata ega takistada kõnealuse direktiivi nõuetele vastavate GMOde toodetena või toodete koostises turuleviimist.
Lõpuks vastavalt direktiivi 2001/18/EÜ artiklile 23, kui liikmesriik jõuab pärast nõusoleku andmise kuupäeva ilmnenud uue teabe põhjal üksikasjalikult põhjendatud arvamusele, et tootena või toote koostises esinev GMO, mille kohta on esitatud nõuetekohane taotlus ning saadud kirjalik nõusolek kõnealuse direktiivi alusel, kujutab endast ohtu inimeste tervisele või keskkonnale, võib kõnesolev liikmesriik selle tootena või toote koostises esineva GMO kasutamist ja/või müüki oma territooriumil ajutiselt piirata või selle ära keelata. See säte osutab sellele, et GMO kasvatamise võib ära keelata vaid lähtudes igast üksikjuhtumist eraldi ning konkreetsetel tingimustel (uus teave ilmneb pärast nõusoleku andmise kuupäeva), andmata ühelegi liikmesriigile alust kehtestada GMOde kasvatamise või muul viisil kasutamise üldist keeldu.
Eespool esitatust järeldub, et Poola ametiasutused selgitasid oma teatises, et artikli 111 lõike 2 punktid 5 ja 6 ning artikkel 172 ei vasta direktiivile 2001/18/EÜ. Selliste asjaolude tõttu ei ole vaja neid enam käesoleva otsuse kontekstis muude ühenduse õigusaktide, eelkõige määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel läbi vaadata. Sellest olenemata ei piira direktiivi 2001/18/EÜ kohane hindamine teatavaks tehtud seaduse eelnõu kooskõlastamise hindamist ühenduse õiguse muude osadega, eriti määrusega (EÜ) nr 1829/2003, muude EÜ menetluste kontekstis.
EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikes 5 on sätestatud erandjuhud ühenduse õiguse ühetaolise kohaldamise põhimõtete ja siseturu ühtsuse kohta. Vastavalt Euroopa Kohtu kohtupraktikale tuleb kõiki erandeid ühenduse õiguse ühetaolise kohaldamise põhimõtte ja siseturu ühtsuse kohta kitsalt tõlgendada. Seepärast tuleb EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikes 5 sätestatud erandit tõlgendada viisil, mis ei laiendaks selle reguleerimisala kaugemale selles sätestatud juhtudest.
EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikega 6 kehtestatud tähtaegu silmas pidades peab komisjon artikli 95 lõike 5 kohaselt teatatud riiklike meetmete põhjendatuse uurimisel võtma aluseks põhjendused, mille on esitanud asjaomane liikmesriik. See tähendab, et vastavalt EÜ asutamislepingu sätetele peab riiklike meetmete põhjendatust tõendama sellekohase taotluse esitanud liikmesriik. Arvestades EÜ asutamislepingu artiklis 95 sätestatud menetlusraamistikku, sealhulgas eriti otsuse vastuvõtmise ranget tähtaega, peab komisjon tavaliselt piirduma taotleva liikmesriigi esitatud asjaolude asjakohasuse uurimisega ning mitte otsima ise võimalikke põhjuseid või õigustusi.
Kuna asjaomane siseriiklik meede on erandlik, vastutab vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikele 5 sellise meetme vastuvõtmist õigustavate nõuete olemasolu tõendamiskoormuse eest liikmesriik, kes meetmest teatab.
Asutamislepingu artikli 95 lõikes 5 on sätestatud, et kui liikmesriik peab vajalikuks kehtestada riiklikud eeskirjad, mis kalduvad ühtlustamismeetmest kõrvale, peab liikmesriik võtma aluseks järgmised tingimused: (11)
uued teaduslikud tõendid;
seotus keskkonna või töökeskkonna kaitsmisega;
liikmesriigile eripärane probleem;
probleem on kerkinud esile pärast ühtlustamismeetme vastuvõtmist.
Seepärast peaks ühenduse ühtlustamismeetmega vastuolus olevate riiklike meetmete kehtestamine põhinema eelkõige uutel teaduslikel tõenditel keskkonna ja töökeskkonna kaitse kohta.
Käesoleva otsuse lõikest 45 tulenevalt on selliste meetmete toetuseks uute teaduslike tõendite esitamine erandit taotlenud liikmesriigi ülesanne.
Poola esitatud põhjendused (teatise tekst, lk 3–5) on järgmised:
Ebakindlus, mis kaasneb uuringu esimese etapiga, kui uus geneetiliselt muundatud organism keskkonnaga kokku puutub ja sellise potentsiaalselt ohtliku geneetiliselt muundatud organismi mõju keskkonnale ei ole teada;
Vajadus piirduda geneetiliselt muundatud taimede kasvatamisel aladega, mis ei sisalda looduskaitse aspektist väärtuslikke elemente ning mille põllumajanduslik struktuur võimaldab kasvatada geneetiliselt muundatud taimi ohutult, segamata muude põllumajandustootjate tööd;
Vajadus täita Poola ühiskonna ootusi, kelle mured seoses geneetiliselt muundatud taimede kasvatamisega seonduvad peamiselt võimatusega vältida põllukultuuride saastumise ohtu nende võimaliku ristamise tõttu;
Poola põllumajanduse suur killustatus, mistõttu ei saa geneetiliselt muundatud põllukultuure traditsioonilistest ja mahepõllumajanduslikest eraldada, mis võib tuua põllumajandustootjatele kahju;
Poola põllumajandustootjate vastuseis GMOde kasvatamise suhtes, mida suurendab liikide kontrollimatust ristamisest tulenevate põllumajandustootmise kahjude hüvitamist reguleerivate sätete puudumine; praegu puuduvad siseriiklikud õigusnormid kolme põllumajandusvormi (traditsioonilised, mahepõllumajanduslikud ja transgeensed taimed) üheaegse viljelemise kohta.
Poola esitatud põhjendustest järeldub, et Poola ametiasutused ei viita oma teatises ega sellega kaasnevas selgitavas märkuses keskkonnakaitsega seotud uuele teabele. Nende põhjendused on seotud laiemate teemadega, nagu uuringu esimese etapiga kaasnev ebakindlus, looduskaitse ja vastutuse küsimus. Puuduvad viited uutele teaduslikele uurimustele, kirjandusele või mõnele muule pärast direktiivi 2001/18/EÜ vastuvõtmist ilmnenud võimalikule järeldusele, mis osutaksid uutele tõenditele keskkonna ja töökeskkonna kaitse kohta.
Nende asjaolude tõttu ei olnud komisjonil uue teadusliku elemendi puudumisel põhjust esitada teadet EFSA-le ja küsida nende arvamust vastavalt direktiivi 2001/18/EÜ artikli 28 lõikele 2.
Arvestades asjaolu, et uute teaduslike tõendite esitamine sisaldub kumulatiivse tingimusena EÜ asutamislepingu artikli 95 lõike 5 nõuetes, lükatakse teatis teaduslike tõendite puudumise tõttu tagasi, ilma et oleks vaja kontrollida muude tingimuste täitmist.
Asutamislepingu artikli 95 lõikes 5 on sätestatud, et kui liikmesriik peab vajalikuks kehtestada siseriiklikud õigusnormid, mis kalduvad ühenduse ühtlustamismeetmetest kõrvale, peavad siseriiklikud normid põhinema uutel keskkonna või töökeskkonna kaitsega seotud teaduslikel tõenditel ja peab ilmnema taotluse esitavale liikmesriigile ainuomane probleem, mis peab olema tekkinud ühismeetme võtmise järel.
Poola teatis ei sisalda keskkonna ega töökeskkonna kaitsega seotud uusi teaduslikke tõendeid, mis oleks ilmnenud pärast direktiivi 2001/18/EÜ (GMOde tahtliku keskkonda viimise kohta) vastuvõtmist, ning mis toob kaasa vajaduse võtta riiklikke meetmeid.
Sellest tulenevalt ei vasta Poola taotlus viia sisse artikli 111 lõike 2 punktid 5 ja 6 ning artikkel 172, mille eesmärk on kalduda kõrvale direktiivi 2001/18/EÜ sätetest, mis käsitlevad Poolas GMOde kasvatamist katse eesmärgil keskkonda viimiseks, artikli 95 lõikes 5 sätestatud tingimustele.
Vastavalt teabele, mis oli teatatud riiklike meetmete põhjendatuse sobivuse hindamiseks kättesaadav, ning vastavalt eespool nimetatud kaalutlustele leiab komisjon, et Poola 13. aprillil 2007. aastal esitatud taotlus direktiivi 2001/18/EÜ nõuetest kõrvale kalduvate siseriiklike normide kehtestamiseks ei vasta EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikes 5 sätestatud tingimustele, kuna Poola ei esitanud ainuomaselt Poolas ilmneva probleemi tõttu keskkonna ja töökeskkonna kaitsega seotud uusi teaduslikke tõendeid.
Seepärast leiab komisjon, et teatatud riiklikke meetmeid ei saa kinnitada vastavalt asutamislepingu artikli 95 lõikele 6.
Geneetiliselt muundatud organismide seaduse eelnõu artikli 111 lõike 2 punktid 5 ja 6 ning artikkel 172, millest Poola on teatanud vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikele 5, lükatakse tagasi.
Käesolev otsus on adresseeritud Poola Vabariigile.
Brüssel, 12. oktoober 2007
(2) ELT C 173, 26.7.2007, lk 8.
(3) Märkusi esitasid Läti, EuropaBio, Euroopa seemneühing (ESA) ja Greenpeace. Lisaks esitasid märkusi mitmed üksikisikud, kutseühingud ja asutused Poolast.
(4) ELT L 268, 18.10.2003, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1981/2006 (ELT L 368, 23.12.2006, lk 99).
(5) EÜT L 117, 8.5.1990, lk 15. Direktiiv on tunnistatud kehtetuks direktiiviga 2001/18/EÜ.
(6) EÜT L 43, 14.2.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).
(7) EÜT L 213, 21.7.1982, lk 8. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2004/116/EÜ (ELT L 379, 24.12.2004, lk 81).
(8) EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1800/2004 (ELT L 317, 16.10.2004, lk 37).
(9) ELT L 189, 29.7.2003, lk 36.
(10) EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).
(11) EKL, C-439/05 P ja C-454/05 P, punktid 56–58.
L 16/26
millega muudetakse otsuseid 2002/231/EÜ, 2002/255/EÜ, 2002/272/EÜ, 2002/371/EÜ, 2003/200/EÜ ja 2003/287/EÜ, et pikendada teatavatele toodetele ühenduse ökomärgise andmise ökoloogiliste kriteeriumide kehtivust
(teatavaks tehtud numbri K(2007) 6800 all)
(2008/63/EÜ)
olles nõu pidanud Euroopa Liidu Ökomärgise Komisjoniga,
Komisjoni 18. märtsi 2002. aasta otsus 2002/231/EÜ (millega kehtestatakse jalatsitele ühenduse ökomärgise andmise muudetud ökoloogilised kriteeriumid ja muudetakse otsust 1999/179/EÜ) (2) kaotab kehtivuse 31. märtsil 2008.
Komisjoni 25. märtsi 2002. aasta otsus 2002/255/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid teleritele) (3) kaotab kehtivuse 31. märtsil 2008.
Komisjoni 25. märtsi 2002. aasta otsus 2002/272/EÜ (millega kehtestatakse kõvadele põrandakatetele ühenduse ökomärgise andmise kriteeriumid) (4) kaotab kehtivuse 31. märtsil 2008.
Komisjoni 15. mai 2002. aasta otsus 2002/371/EÜ (millega kehtestatakse tekstiiltoodetele ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid ja muudetakse otsust 1999/178/EÜ) (5) kaotab kehtivuse 31. mail 2008.
Komisjoni 14. veebruari 2003. aasta otsus 2003/200/EÜ (millega kehtestatakse pesumasinas kasutatavatele detergentidele ühenduse ökomärgise andmise muudetud ökoloogilised kriteeriumid ning muudetakse otsust 1999/476/EÜ) (6) kaotab kehtivuse 29. veebruaril 2008.
Komisjoni 14. aprilli 2003. aasta otsus 2003/287/EÜ (millega kehtestatakse majutusteenustele ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid) (7) kaotab kehtivuse 30. aprillil 2008.
Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1980/2000 on ökoloogilised kriteeriumid ning kõnealuste otsustega kehtestatud asjaomased hindamis- ja kontrollinõuded õigel ajal läbi vaadatud.
Kuna läbivaatamisprotsess on iga otsuse puhul eri etapis, on asjakohane pikendada ökoloogiliste kriteeriumide ja nõuete kehtivusaega otsuse 2002/255/EÜ ja otsuse 2002/371/EÜ puhul 12 kuu võrra, otsuse 2003/287/EÜ puhul 18 kuu võrra ning otsuse 2002/231/EÜ, otsuse 2002/272/EÜ ja otsuse 2003/200/EÜ puhul 24 kuu võrra.
Kuna määruse (EÜ) nr 1980/2000 kohane läbivaatamiskohustus hõlmab üksnes ökoloogilisi kriteeriume ning hindamis- ja kontrollinõudeid, on asjakohane jätta otsused 2002/231/EÜ, 2002/255/EÜ, 2002/272/EÜ, 2002/371/EÜ, 2003/200/EÜ ja 2003/287/EÜ kehtima.
Otsuseid 2002/231/EÜ, 2002/255/EÜ, 2002/272/EÜ, 2002/371/EÜ, 2003/200/EÜ ja 2003/287/EÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta.
Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1980/2000 artikli 17 alusel loodud komitee arvamusega,
Otsuse 2002/231/EÜ artikkel 5 asendatakse järgmisega:
Jalatsite tooterühma ökoloogilised kriteeriumid ning nende kriteeriumidega seotud hindamis- ja kontrollinõuded kehtivad kuni 31. märtsini 2010.”
Otsuse 2002/255/EÜ artikkel 4 asendatakse järgmisega:
Telerite tooterühma ökoloogilised kriteeriumid ning nende kriteeriumidega seotud hindamis- ja kontrollinõuded kehtivad kuni 31. märtsini 2009.”
Otsuse 2002/272/EÜ artikkel 4 asendatakse järgmisega:
Kõvade põrandakatete tooterühma ökoloogilised kriteeriumid ning nende kriteeriumidega seotud hindamis- ja kontrollinõuded kehtivad kuni 31. märtsini 2010.”
Otsuse 2002/371/EÜ artikkel 5 asendatakse järgmisega:
Tekstiiltoodete tooterühma ökoloogilised kriteeriumid ning nende kriteeriumidega seotud hindamis- ja kontrollinõuded kehtivad kuni 31. maini 2009.”
Pesumasinas kasutatavate detergentide tooterühma ökoloogilised kriteeriumid ning nende kriteeriumidega seotud hindamis- ja kontrollinõuded kehtivad kuni 28. veebruarini 2010.”
Otsuse 2003/287/EÜ artikkel 5 asendatakse järgmisega:
Majutusteenuste tooterühma ökoloogilised kriteeriumid ning nende kriteeriumidega seotud hindamis- ja kontrollinõuded kehtivad kuni 31. oktoobrini 2009.”
(2) EÜT L 77, 20.3.2002, lk 50. Otsust on viimati muudetud otsusega 2005/783/EÜ (ELT L 295, 11.11.2005, lk 51).
(3) EÜT L 87, 4.4.2002, lk 53. Otsust on viimati muudetud otsusega 2007/207/EÜ (ELT L 92, 3.4.2007, lk 16).
(4) EÜT L 94, 11.4.2002, lk 13. Otsust on viimati muudetud otsusega 2005/783/EÜ.
(5) EÜT L 133, 18.5.2002, lk 29. Otsust on viimati muudetud otsusega 2007/207/EÜ.
(6) ELT L 76, 22.3.2003, lk 25.
(7) ELT L 102, 24.4.2003, lk 82.
millega lubatakse Belgia taotletud, Flandria piirkonda käsitlev erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest
(teatavaks tehtud numbri K(2007) 6654 all)
(2008/64/EÜ)
Belgia esitas komisjonile taotluse Flandria piirkonda käsitleva erandi lubamiseks direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 kolmanda lõigu alusel.
Taotletud erand käsitleb Belgia kavatsust lubada Flandrias kasutada kuni 250 kg loomasõnnikust saadud lämmastikku hektari kohta aastas konkreetsetes põllumajandusettevõtetes maatükkidel, mida haritakse rohumaana ja millel kasvatatakse heintaimede allakülviga maisi, ning kuni 200 kg loomasõnnikust saadud lämmastikku hektari kohta aastas maatükkidel, millel kasvatatakse talinisu ja seejärel vahekultuuri või peeti.
Õigusakt, millega rakendatakse direktiivi 91/676/EMÜ Flandria piirkonnas, „Dekreet veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest” (sõnnikudekreet) on vastu võetud 22. detsembril 2006. aastal (2) ja see kehtib ka taotletud erandi suhtes.
Sõnnikudekreet kehtib kogu Flandria territooriumil.
Õigusaktid, millega rakendatakse direktiivi 91/676/EMÜ, sisaldavad nii lämmastiku kui ka fosfori kasutamise piiranguid. Fosfori kasutamine koos keemiliste väetistega on reeglina keelatud, välja arvatud juhul, kui teostatakse pinnaseanalüüs ja pädev ametiasutus väljastab vastava loa.
Esitatud vee kvaliteedinäitajad viitavad põhjavee keskmise nitraadisisalduse ja pinnavee keskmise väetisesisalduse, sealhulgas fosfori vähenemisele.
Ajavahemikul 1997–2005 vähenes loomasõnnikust saadud lämmastiku kasutamine 162 miljonilt kilogrammilt 122 miljoni kilogrammini ja loomasõnnikust saadud fosfori (P2O5) kasutamine vähenes samal perioodil 72 miljonilt kilogrammilt 50 miljoni kilogrammini ning see toimus mõlemal juhul kariloomade arvu vähenemise, madala toitainesisaldusega sööda kasutamise ja sõnniku töötlemise tulemusena. Keemilistest väetistest pärit lämmastiku ja fosfori kasutamine vähenes vastavalt 44 % ja 82 % võrra ning nende kasutamise määrad on nüüd 57 kg hektari kohta lämmastiku puhul ja 6 kg hektari kohta fosfaadi puhul.
Esitatud tõendavatest dokumentidest ilmneb, et kavandatavad kogused, mis on vastavalt 250 ja 200 kg loomasõnnikust saadud lämmastikku aastas hektari kohta, on põhjendatud selliste objektiivsete kriteeriumide abil nagu näiteks pikad kasvuperioodid ja suure lämmastikuvajadusega põllukultuurid.
Komisjon leiab pärast taotluse läbivaatamist, et kavandatavad kogused, mis on vastavalt 250 ja 200 kg loomasõnnikust saadud lämmastikku hektari kohta aastas, ei piira direktiivi 91/676/EMÜ eesmärkide saavutamist, kui täidetakse teatavad ranged tingimused.
Selleks et vältida loomakasvatuse laienemist taotletud erandi kohaldamise tagajärjel, peaksid pädevad ametiasutused tagama ühes põllumajandusettevõttes peetavate kariloomade arvu piiramise (toiteelementide heitekvoodid) Flandria piirkonnas vastavalt 22. detsembri 2006. aasta sõnnikudekreedi sätetele.
Käesolevat otsust tuleks kohaldada seoses Flandria piirkonna teise tegevuskavaga aastateks 2007–2010 (22. detsembri 2006. aasta sõnnikudekreet).
Belgia 5. oktoobri 2007. aasta kirjas taotletud Flandria piirkonda käsitlev erand, mille eesmärk on lubada direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 teise lõigu esimese lause ja alapunktiga a ette nähtud kogusest suuremat kogust loomasõnnikut, tehakse käesolevas otsuses esitatud tingimuste täitmise korral.
„põllumajandusettevõte” – talumajapidamine, sõltumata sellest, kas seal tegeletakse loomakasvatusega või mitte;
„maatükk” – põllukultuuri, pinnasetüübi ja väetamise poolest ühtne põld või põldude rühm;
„rohumaa” – ajutine või püsirohumaa (ajutine rohumaa on tavaliselt kasutuses vähem kui neli aastat);
„suure lämmastikuvajadusega põllukultuurid, millel on pikk kasvuperiood” – rohumaa, mais, mille alustaimedeks külvatakse enne või pärast koristust vahekultuurina toimivad heintaimed, mis lõigatakse ja koristatakse põllult, talinisu, mille järel külvatakse vahekultuur, ning suhkru- ja loomapeet;
„rohusööjad kariloomad” – veised (välja arvatud piimavasikad), lambad, kitsed ja hobused;
„sõnniku töötlemine” – seasõnniku kaheks, tahkeks ja selgeks osaks eraldamise füüsikalis-mehaaniline protsess, mille eesmärk on parandada maakasutust ning tõhustada lämmastiku ja fosfori kogumist;
„mullaprofiil” – mullakiht, mis ulatub maapinnast 0,9 m sügavuseni, v.a juhul, kui põhjavee keskmine kõrgeim tase on sellest kõrgemal – sellisel juhul mullakiht, mis ulatub põhjavee keskmise kõrgeima taseme sügavuseni.
Käesolevat otsust kohaldatakse igal üksikjuhtumil eraldi põllumajandusettevõtte kindlaksmääratud maatükkide suhtes, millel kasvatatakse suure lämmastikunõudlusega põllukultuure, millel on pikk kasvuperiood, juhul kui artiklites 4, 5, 6 ja 7 esitatud tingimused on täidetud.
1. Erandit kohaldada soovivad põllumajandusettevõtjad esitavad pädevatele asutustele igal aastal sellekohase taotluse.
2. Koos lõikes 1 osutatud iga-aastase taotlusega võtavad nad endale kirjalikult kohustuse täita artiklites 5, 6 ja 7 sätestatud tingimusi.
3. Pädevad ametiasutused tagavad, et kõik eranditaotlused esitatakse halduskontrolliks. Kui lõikes 1 osutatud taotlustele tehtud pädevate ametiasutuste kontrollist selgub, et artiklites 5, 6 ja 7 sätestatud tingimused ei ole täidetud, teavitatakse sellest taotluse esitajat ja taotlus loetakse tagasilükatuks.
1. Sõnniku töötlemisega eemaldatakse sõnniku tahkest osast vähemalt 80 % heljumist, 35 % lämmastiku üldkogusest ja 70 % fosfori üldkogusest. Ainete eemaldamise tõhusust sõnniku tahkest osast hinnatakse ainetaseme abil.
2. Sõnniku töötlemisega saadud tahke osa veetakse volitatud ümbertöötlusettevõttesse, kus vähendatakse lõhna ja muid heiteid, parandatakse põllumajanduslikke ja hügieenilisi omadusi, hõlbustatakse käitlemist ning tõhustatakse lämmastiku ja fosfaadi kogumist. Ümbertöödeldud toodet ei kasutata Flandria piirkonnas asuval põllumajandusmaal, välja arvatud parkides, haljasaladel ja eraaedades.
3. Sõnniku töötlemisel saadud selge osa ladustatakse. Selleks et käsitada sõnnikut töödeldud sõnnikuna, peab selle lämmastiku ja fosfaadi suhe (N/P2O5) olema vähemalt 3,3 ning lämmastikusisaldus vähemalt 3 g liitri kohta.
4. Põllumajandusettevõtjad, kes tegelevad sõnniku töötlemisega, esitavad igal aastal pädevatele ametiasutustele andmed töötlusse saadetud sõnniku hulga, tahke osa ja töödeldud sõnniku hulga ja sihtkoha ning lämmastiku- ja fosforisisalduse kohta.
5. Pädevad ametiasutused koostavad ja esitavad komisjonile töödeldud sõnniku koostise, selles esinevate kõikumiste ja töötluse tõhususe hindamise metodoloogia iga põllumajandusettevõtte jaoks, mille suhtes kohaldatakse erandit.
6. Sõnniku töötlemisel tekkiv ammoniaak ja muud heited kogutakse ja töödeldakse, selleks et vähendada nende keskkonnamõju ja keskkonna saastumist.
1. Rohusööjate kariloomade sõnniku ja töödeldud sõnniku kogus, mida igal aastal maale laotatakse, sealhulgas loomade enda poolt, ei ületa lõikes 2 sätestatud sõnnikukogust, kui lõigetes 3–11 esitatud tingimused on täidetud.
2. Rohusööjate kariloomade sõnniku ja töödeldud sõnniku kogus ei ületa 250 kg lämmastikku hektari kohta aastas maatükkidel, mida haritakse rohumaana ja millel kasvatatakse heintaimede allakülviga maisi, ning 200 kg lämmastikku hektari kohta aastas maatükkidel, millel kasvatatakse talinisu ja seejärel vahekultuuri või peeti.
3. Lämmastiku üldkogus vastab asjaomase põllukultuuri väetisevajadusele ning selle puhul võetakse arvesse maapinnast saadavat lämmastikku ja töötlemise tulemusena saadud loomasõnnikust pärit lämmastiku suuremat hulka. See ei ületa mingil juhul 350 kg hektari kohta aastas maatükkidel, mida haritakse rohumaana, 220 kg hektari kohta aastas maatükkidel, millel kasvatatakse suhkrupeeti, 275 kg hektari kohta aastas maatükkidel, millel kasvatatakse talinisu ja seejärel vahekultuuri, loomapeeti või heintaimede allakülviga maisi, kusjuures viimasel juhul on erandiks liivase pinnasega maatükid, mille puhul ei ületa lämmastiku kasutamine 260 kg hektari kohta aastas.
4. Iga põllumajandusettevõte koostab kogu oma maa-ala kohta väetamiskava, milles on kirjeldatud külvikorda ning sõnniku ja lämmastik- ja fosfaatväetiste kavandatud kasutamist. Kava on põllumajandusettevõttes saadaval hiljemalt iga kalendriaasta 15. veebruaril.
põllumajandusettevõttes toodetud lämmastikku sisaldava sõnniku ja fosforit sisaldava sõnniku arvestus;
sõnnikutöötluse kirjeldus ja töödeldud sõnniku eeldatavad omadused;
põllumajandusettevõttest või põllumajandusettevõttesse tarnitava sõnniku kogus, liik ja omadused;
põllumajandusettevõttes kasutatava lämmastikku sisaldava sõnniku ja fosforit sisaldava sõnniku arvestus;
iga põllukultuuri külvikord ja nende maatükkide kasvuala, kus kasvatatakse suure lämmastikuvajadusega põllukultuure, millel on pikk kasvuperiood, koos skemaatilise kaardiga, millel on märgitud iga maatüki asukoht;
põllukultuuride eeldatav lämmastiku- ja fosforivajadus iga maatüki kohta;
sõnnikust saadava lämmastiku ja fosfori kasutamine igal maatükil;
lämmastiku ja fosfori kasutamine koos keemiliste ja muude väetistega igal maatükil.
Selleks et tagada vastavus kava ja põllumajandustegevuse vahel, vaadatakse kava läbi hiljemalt seitsme päeva jooksul pärast mis tahes muudatust põllumajandustegevuses.
5. Iga põllumajandusettevõte peab väetamisarvestust. See esitatakse pädevale ametiasutusele iga kalendriaasta kohta.
6. Iga erandit kohaldav põllumajandusettevõte on nõus artikli 4 lõikes 1 osutatud taotluse, väetamiskava ja väetamisarvestuse kontrollimisega.
7. Igas põllumajandusettevõttes viiakse iga maatüki puhul vähemalt üks kord nelja aasta jooksul läbi lämmastiku- ja fosforisisalduse analüüs pinnases. Iga viie hektari põllumajandusmaa kohta tuleb teha vähemalt üks analüüs.
8. Nitraadisisaldust mullaprofiilis mõõdetakse iga aasta sügisel vähemalt 25 %-s erandit kohaldavatest põllumajandusettevõtetest. Pinnaseproovide võtmine ja pinnaseanalüüsid hõlmavad vähemalt 5 % maatükkidest, kus kasvatatakse suure lämmastikuvajadusega põllukultuure, millel on pikk kasvuperiood, ning vähemalt 1 % muudest maatükkidest. Iga kahe hektari põllumajandusmaa kohta tuleb võtta vähemalt kolm proovi kolmest eri mullakihist.
9. Sõnnikut ei laotata sügisel enne rohumaa harimist.
10. Vähemalt kaks kolmandikku sõnnikust saadava lämmastiku kogusest, välja arvatud rohusööjate kariloomade sõnnikust saadav lämmastik, laotatakse igal aastal enne 15. maid.
11. Flandria piirkonna 22. detsembri 2006. aasta sõnnikudekreedi artikli 27 lõikes 1 kehtestatud kariloomadega seotud lämmastiku ja fosfori eritumistegureid kohaldatakse alates käesoleva otsuse esimesest kehtivusaastast.
Erandit kohaldavad põllumajandustootjad võtavad järgmised meetmed:
rohumaa küntakse kevadel;
rohumaa ei sisalda liblikõielisi ega muid õhulämmastikku siduvaid taimi;
sisseküntud rohumaale järgneb suure lämmastikuvajadusega põllukultuur ja väetisi ei laotata püsirohumaa kündmise aastal;
vahekultuurid külvatakse kohe pärast talinisu koristamist ja mitte hiljem kui 10. septembril;
et haritava maa püsirohukate taastaks sügisesi nitraadikaotuseid aluspinnases ning et piirata talviseid kadusid, ei künta vahekultuure sisse enne 15. veebruari.
1. Käesoleva erandi kasutamine ei piira ühenduse teiste keskkonnaalaste õigusaktide järgimiseks vajalike meetmete kohaldamist.
2. Pädevad ametiasutused tagavad, et töödeldud sõnniku laotamiseks lubatud erandid on vastavuses sõnniku tahket osa töötlevate volitatud ettevõtete võimsusega.
Sõnniku tootmise ja transpordi meetmed
1. Pädevad ametiasutused tagavad, et järgitakse põllumajandusettevõttes peetavate kariloomade arvu piiramist (toiteelementide heitekvoodid) Flandria piirkonnas vastavalt 22. detsembri 2006. aasta sõnnikudekreedi sätetele.
2. Pädevad ametiasutused tagavad, et Flandria ministeeriumi 19. juuli 2007. aasta dekreedi (3) artiklite 4 ja 5 kohaselt kategooriatesse A 2ob, A 5o, A 6o, B ja C liigitatud akrediteeritud veoettevõtjate poolt teostatud sõnnikutransport registreeritakse geograafiliste positsioneerimissüsteemide abil.
3. Pädevad ametiasutused tagavad, et sõnniku koostist lämmastiku- ja fosforisisalduse osas hinnatakse pärast iga vedu. Sõnnikuproove analüüsivad tunnustatud laborid ja analüüside tulemused edastatakse pädevatele ametiasutustele ja vastuvõtvale põllumajandusettevõtjale.
1. Pädevad ametiasutused koostavad kaardid, millel on esitatud põllumajandusettevõtete protsent, maatükkide arv, kariloomade protsent ja erandi alla kuuluva põllumajandusmaa protsent igas omavalitsuses, ning ajakohastavad neid igal aastal. Nimetatud kaardid esitatakse igal aastal komisjonile, esimest korda veebruariks 2008.
3. Vaatlus ja toiteelementide analüüs annavad teavet maa kasutamise kohta kohalikul tasandil ning külvikordade ja põllumajandustegevuse kohta erandit kohaldavates põllumajandusettevõtetes. Neid andmeid saab kasutada nitraatide leostumise ulatuse ja fosforikadude arvestuseks kindla mudeli põhjal maatükkidel, kus kasutatakse kuni 200 kg lämmastikku hektari kohta aastas ja 250 kg rohusööjate kariloomade sõnnikust ja töödeldud sõnnikust saadud lämmastikku hektari kohta aastas vastavalt artikli 6 lõikele 2.
4. Luuakse vähemalt 150 põllumajandusettevõtet hõlmavad seirealad, et saada andmeid lämmastiku- ja fosforisisalduse kohta pinnasevees, mineraallämmastiku kohta mullaprofiilis ning vastavate lämmastiku- ja fosforikadude kohta pinnasevee voolamisel juuretasandilt põhjavette, samuti pinna- ja põhjavee äravoolust tingitud lämmastiku- ja fosforikadude kohta nii erandi kohaldamise korral kui ka tavapärastes tingimustes. Seirealad hõlmavad kõiki pinnasetüüpe (savi, turvas, liiv ja lösspinnas), väetamismeetodeid ja põllukultuure. Käesoleva otsuse kohaldamisaja jooksul seirevõrgustiku koosseisu ei muudeta.
5. Liivastel pindadel olevate põllumajanduslike valgalade puhul teostatakse tugevdatud seiret.
1. Pädevad ametiasutused viivad läbi halduskontrolle kõikide erandit kohaldavate põllumajandusettevõtete suhtes, et hinnata kinnipidamist loomasõnnikust saadud lämmastiku piirmäärast hektari kohta aastas, lämmastiku ja fosfori kasutamise maksimaalsetest kasutamisnormidest ning maakasutuse ja sõnniku töötlemise ja transpordi tingimustest.
2. Pädevad ametiasutused tagavad, et mullaprofiili sügisese nitraadisisalduse analüüsimise tulemusi kontrollitakse. Kui kontroll näitab, et piirmäära, mis on 90 kg lämmastikku hektari kohta, või Flandria valitsuse 22. detsembri 2006. aasta sõnnikudekreedi artikli 14 lõikes 1 kehtestatud madalamaid väärtuseid on teataval maatükil ületatud, teavitatakse sellest põllumajandusettevõtjat ja kõnealuse maatüki suhtes järgmisel aastal erandit ei kohaldata.
3. Pädevad ametiasutused tagavad, et kohapealseid kontrolle tehakse vähemalt 1 % sõnnikuvedude suhtes ning need põhinevad riskihindamisel ja lõikes 1 osutatud halduskontrollide tulemustel. Kontrollid hõlmavad vähemalt akrediteerimisega seotud kohustuste täitmise kindlakstegemist, saatedokumentide hindamist, sõnniku päritolu ja sihtkoha kindlakstegemist ning transporditavast sõnnikust proovide võtmist. Sõnnikuproovid võetakse vajaduse korral laadimise ajal, kasutades selleks veokitele paigaldatud automaatseid proovivõtuseadmeid. Sõnnikuproove analüüsivad pädevate ametiasutuste poolt tunnustatud laborid ja analüüside tulemused edastatakse tarnivale ja vastuvõtvale põllumajandusettevõtjale.
4. Kohapealsete kontrollide programmi koostamine põhineb riskianalüüsil, eelnevate aastate kontrollide tulemustel ning direktiivi 91/676/EMÜ rakendusaktide kohaldamise üldistel pistelistel kontrollidel. Vähemalt 5 %-s erandit kohaldavatest põllumajandusettevõtetest viiakse läbi kohapealseid kontrolle artiklites 5, 6 ja 7 sätestatud tingimuste täitmise kontrollimiseks.
1. Pädev ametiasutus esitab igal aastal komisjonile seire tulemused ning aruande vee kvaliteedi muutumise kohta, sügisel mullaprofiilis täheldatud nitraadijääkide kohta eri põllukultuuride puhul erandit kohaldavates põllumajandusettevõtetes ja hindamismeetodite kohta. Aruanne sisaldab teavet erandi tingimuste rakendamise hindamise kohta põllumajandusettevõtete ja maatükkide suhtes läbiviidava kontrollimise abil ning halduskontrolli ja kohapealsete kontrollide käigus saadud teavet tingimustele mittevastavate põllumajandusettevõtete kohta.
2. Aruanne sisaldab ka teavet sõnniku töötlemise kohta, kaasa arvatud sõnniku tahke osa edasine töötlemine ja kasutamine, ja üksikasjalikku teavet töötlemissüsteemide omaduste ja tõhususe ning töödeldud sõnniku koostise kohta.
3. Lisaks lõigetes 1 ja 2 osutatud andmetele sisaldab aruanne ka andmeid väetamise kohta kõikides erandit kohaldavates põllumajandusettevõtetes, Flandria piirkonna sõnnikutootmise suundumuste kohta seoses lämmastiku ja fosforiga, sõnnikutranspordiga seotud haldus- ja kohapealsete kontrollide tulemuste kohta ning nende kontrollide tulemuste kohta, mis tehti seoses toitelementide bilansiga põllumajandusettevõtte tasandil sigade ja kodulindude sõnnikust eritumise koefitsientide arvutamiseks.
4. Esimene aruanne edastatakse detsembris 2008 ja seejärel igal aastal hiljemalt juulikuus.
5. Komisjon võtab kõnealusel viisil saadud tulemusi arvesse seoses võimaliku uue eranditaotlusega.
Käesolevat otsust kohaldatakse seoses Flandria piirkonna tegevuskavaga aastateks 2007–2010 (22. detsembri 2006. aasta sõnnikudekreet) ja see kehtib kuni 31. detsembrini 2010.
(2) Belgisch Staatsblad, 29.12.2006, lk 76368.
(3) Belgisch Staatsblad, 31.8.2007, lk 45564.

matches: kohus kohus kohus kohus kohus Kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus