Viisa andmise otsustamisel kooskõlastuse andmise kord ja tähtajad – Riigi Teataja
Viisa andmise otsustamisel kooskõlastuse andmise kord ja tähtajad
Jõustumine: 01.10.201005.04.201001.01.201001.10.2007
Muudetud järgmise määrusega (kuupäev, number, avaldamine Riigi Teatajas, jõustumise aeg):
17.12.2009 nr 214 (RT I 2009, 65, 448) 1.01.2010
Määrus kehtestatakse «Välismaalaste seaduse» § 1012 lõike 2 ja § 1028 lõike 1 punkti 3 alusel.
§ 1. Kooskõlastamiseks esitamine
(1) Konsulaarametnik kooskõlastab viisa andmise siseministri määratud Siseministeeriumi valitsemisala asutusega.
(2) Konsulaarametnik esitab viisa andmise Siseministeeriumi valitsemisala asutusele kooskõlastamiseks koos kõigi välismaalase viisa taotlemiseks esitatud andmete ja muu asjassepuutuva teabega.
(3) Konsulaarametnik esitab viisa andmise uuesti kooskõlastamiseks, kui viisa taotleja esitab enne viisa väljastamist täiendavaid andmeid või parandab varem esitatud andmeid või konsulaarametnik muudab viisa taotleja osas varem «Viisaregistrisse» kantud andmeid.
(4) Viisa andmine esitatakse kooskõlastamiseks elektrooniliselt läbi «Viisaregistri».
(5) Konsulaarametnik kooskõlastab viisa andmise Euroopa Liidu ühtse viisaruumiga ühinenud riikidega Euroopa Liidu õigusaktides sätestatud korras.
§ 2. Kooskõlastuse andmine ja tähtaeg
(1) Siseministeeriumi valitsemisala asutus kontrollib kooskõlastamiseks esitatud viisa taotlemisega seotud andmeid vastavalt asutuse pädevusele.
(2) Siseministeeriumi valitsemisala asutus teostab viisa taotleja kontrolli asutuse pädevuses olevatest andmekogudest ja arvestades muid talle teada olevaid asjaolusid.
(3) Siseministeeriumi valitsemisala asutus kooskõlastab viisa andmise või jätab viisa andmise kooskõlastamata kolme tööpäeva jooksul viisa andmise kooskõlastamiseks esitamise päevast arvates.
(4) Erandjuhul võib Siseministeeriumi valitsemisala asutus üks kord pikendada lõikes 3 nimetatud tähtaega kuni neljateistkümne kalendripäevani viisa andmise kooskõlastamiseks esitamise päevast arvates.
(5) Piiripunktis erandina viisa andmise ning Eesti Vabariigile siduva lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise lepingu alusel viisa andmise kooskõlastab Siseministeeriumi valitsemisala asutus vajadusel ühe tööpäeva jooksul. Viisa esitab kooskõlastamiseks prefektuur.
[RT I 2009, 65, 448 - jõust. 1.01.2010]
(6) Kui Siseministeeriumi valitsemisala asutus ei esita kooskõlastust või mittekooskõlastust ettenähtud tähtaja jooksul ega pikenda kooskõlastuse tähtaega, loetakse viisa andmine kooskõlastatuks.
(7) Kooskõlastus või mittekooskõlastus esitatakse elektrooniliselt läbi «Viisaregistri».
(8) Mittekooskõlastus esitatakse koos «Välismaalaste seaduse» §-s 1010 sätestatud viisa andmisest keeldumise alusega.
(9) Siseministeeriumi valitsemisala asutus kirjendab kõik viisa andmise kooskõlastamisel asutuse süsteemis teostatavad tegevused kasutajapõhiselt.
(10) Siseministeeriumi valitsemisala asutus salvestab erandjuhul «Viisaregistrilt» saadud kooskõlastamise päringust ainult viisataotluse numbri ja viisa taotleja kodakondsust ning asukohta puudutavad andmed. Muid andmeid «Viisaregistrilt» saadud kooskõlastamise päringust ei salvestata.
§ 3. [Käesolevast tekstist välja jäetud].
(1) Määrus jõustub 1. oktoobril 2007. a.
(2) Määruse § 1 lõige 5 jõustub Eesti ühinemisel Euroopa Liidu ühtse viisaruumiga.
Kehtetu – RT I 2010, 3, 4 – jõust. 1.10.2010


text:
Partner Jaak Siim esindas edukalt kliente kriminaalasjas – Cuesta
19.06.2020 Karistusõigus ja kriminaalmenetlus
Partner Jaak Siim esindas edukalt kliente kriminaalasjas
Cuesta Advokaadibüroo partner Jaak Siim esindas edukalt OÜ-d Monoliit ja selle juhatuse liiget Jaak Reinmetsa kriminaalasjas, kus nimetatud isikud anti kohtu alla süüdistatuna soodustuskelmusele kaasaaitamises.
Lääne Ringkonnaprokuratuur esitas juba 2016. aasta maikuus alustatud kriminaalasjas süüdistuse PRIA rahalise toetuse abil Rannaaugu sadamat kavandanud MTÜ-le Vahuranna ning selle juhatuse liikmetele Tatjana Aldile ja Evald Sosninile. Täiendaval asus prokuratuur seisukohale, et sadama ehitustööde teostaja OÜ Monoliit ja Jaak Reinmets viimase volitatud esindajana olid soodustuskelmusele kaasaaitajad, kes tahtlikult osutasid teise isiku tahtlikule õigusvastasele teole kaasabi. Prokuratuuri käsituse kohaselt näidati tööde tellija ja teostaja koostöös PRIA-le esitatud taotlusdokumentides tegelikkusest erinevana investeerimisobjekti maksumust ja omafinantseeringu suurust. Esitatud dokumentide alusel PRIA maksis välja Saaremaal Mustjala vallas asuva Rannaaugu sadama esimese etapi ehitamiseks ette nähtud enam kui 170 000 euro suuruse toetuse. Süüdistuse järgi sai MTÜ Vahuranna pettuse teel soodustust ja OÜ Monoliit läbi Jaak Reinmetsa tegevuse aitas kaasa pettuse teel soodustuse saamisele.
31.05.2019 kohtuotsusega mõistis Pärnu Maakohus kõik kohtu alla antud süüdistatavad õigeks, jättis läbi vaatamata PRIA tsiviilhagi ja menetlusse võtmata PRIA muudetud haginõude. Samuti mõistis kohus riigilt süüdistatavate kasuks välja menetluskulud. Kohtu hinnangul ei esinenud süüdistatavate Tatjana Aldi, Evald Sosnini ja MTÜ Vahuranna teos soodustuskelmuse koosseisu ning seetõttu ei saa ka rääkida soodustuskelmusele kaasaaitamisest OÜ Monoliit ja Jaak Reinmetsa puhul.
Prokuratuur maakohtu otsusega ei nõustunud, esitades selle peale apellatsiooni Tallinna Ringkonnakohtule. Ringkonnakohus asus erinevalt maakohtust seisukohale, et süüdistatavate süü on tõendamist leidnud, tühistas esimese astme kohtu otsuse ning mõistis kõik kohtualused soodustuskelmuses või sellele kaasaaitamises süüdi. Jaak Reinmetsale mõistis kohus karistuseks tingimisi 3-aastase vangistuse 3-aastase katseajaga ning OÜ-le Monoliit rahalise karistuse summas 15 000 eurot. Lisaks mõistis kohus OÜ-lt Monoliit konfiskeerimise asendamise tagamiseks välja riigi omandisse konfiskeeritava vara väärtusele vastava summana enam kui 170 000 eurot.
Ringkonnakohtu otsuse vaidlustasid Riigikohtus kõikide süüdistatavate kaitsjad. Kohtu kriminaalkolleegium võttis kaitsjate kassatsioonid menetlusse ja tegi 18.06.2020 otsuse, millega lõpetas kõikide kohtualuste suhtes kriminaalmenetluse etteheidetava kuriteo aegumise tõttu. Lisaks kohus mõistis riigilt Jaak Reinmetsa ja OÜ Monoliit kasuks välja kõigis kolmes kohtuastmes kantud menetluskulud ja tühistas OÜ Monoliit kinnisasjale riigi kasuks seatud kohtuliku hüpoteegi.
Nõustudes kaitsjate seisukohtadega, selgitas Riigikohus oma otsuses, et süüdistuse kohaselt enne 01.01.2015 toimepandud soodustuskelmuse aegumise kulgu tuleb arvestada viimasest väidetavalt pettuslikust teost, mis sai mõjutada või mõjutas PRIA-t toetust välja maksma, mitte aga selle maksmise ajast. Konkreetsel juhul arvestas prokuratuur ja kohus aegumistähtaega vääralt ning isikud anti kohtu alla ajal, mil kuritegu oli olnud juba kuu aega aegunud. Kuriteo aegumistähtaja kulgu ei mõjutanud ka asjaolu, et OÜ Monoliit kinnisasjale seati kohtueelse menetluse ajal kohtulik hüpoteek. Riigikohus selgitas, et kahtlustatava või süüdistatava kinnisasjale kohtuliku hüpoteegi seadmine ei ole samastatav tema vara arestimisega ega katkesta erinevalt vara arestimisest kuriteo aegumist.
Riigikohtu otsus on kättesaadav siit: https://www.riigikohus.ee/et/lahendid/?asjaNr=1-17-4309/132.

matches: kohus kohus kohus kohus Riigikohus kohus Riigikohus


Loosung mai 2015
Kalender mai 2015
Tähesuurus: < 13 >
1. mai Kes silmaveega külvavad, lõikavad hõiskamisega. Kes minnes kõnnib nuttes, kui ta külviseemet kannab, see tuleb ja hõiskab, kandes oma vihke. Ps 126:5-6 Ps 116:10–19;Jh 18:36–37;1Ms 2:1–3;
05.23 21.15
2. mai Jeesus ütleb: „Mina olen tee ja tõde ja elu. Ükski ei saa minna Isa juurde muidu kui minu kaudu.“ Jh 14:6 Ps 29;Ilm 22:1–5 /;Õhtul: Ps 118:2,8-17;Õp 8:22–32
05.20 21.17
3. mai Jeesus ütleb: „Teie ei ole valinud mind, vaid mina olen valinud teid ja olen seadnud teid, et te läheksite ja kannaksite vilja ja et teie vili jääks.“ Jh 15:16 Lisatekst: Brk 3:9–38 /;Õhtul: Ps 18:2,8-17;2Ms 15:1–11,19–21;
Ülestõusmisaja 5. pühapäev Cantate Taevariigi kodanikuna maailmas - Laulge Issandale uus laul, sest Ta on teinud imetegusid. Ps 98:1 KLPR 115 Ps 98:1–9;Js 4:2–6;1Jh 3:18–24;Jh 15:10–17 Issand, meie Jumal, Sina äratasid oma Poja surnuist ja andsid meie hinge uue laulu, millega võime Sind kiita ja ülistada. Julgusta meid kuulutama Sinu tegusid sõnade ja muusikaga, et taevane rõõm täidaks meie südamed. Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
05.18 21.20
4. mai Laulge Issandale uus laul, sest Ta on teinud imetegusid: Tema parem käsi ja Tema püha käsivars on toonud Temale võidu! Ps 98:1 Ps 136:1,11–17,21–26;Js 42:10–16;Jos 6:1–5, 15–20 (või Jdt 16:1,13–16);
täiskuu 06.42
05.15 21.22
5. mai Sel päeval on Issanda võsu iluks ja auks, ning maa vili on uhkuseks ja ehteks Iisraeli pääsenuile. Js 4:2 Ps 9:2-12;Lk 19:37–40;1Sm 16:14–23;
05.12 21.24
6. mai Lapsed, ärgem armastagem sõnaga ja keelega, vaid teoga ja tõega! 1Jh 3:1 Ps 118:1-14;Rm 15:14–21;2Sm 6:12–16,20–22 (või Tb 13:7-11);
05.10 21.27
7. mai Jeesus ütleb: „Ma annan teile uue käsu: armastage üksteist!“ Jh 13:34 Ps 114;1Kr 14:6–9, 15–19;Ne 12:27–31,38–43;
05.07 21.29
8. mai Issand on andnud teada oma pääste, Tema on ilmutanud oma õigust paganate silme ees. Ps 98:2 Ps 116:10-19;Mt 26:30–32;Ilm 5:6–10;
05.05 21.31
9. mai Jeesus ütleb: „Kui teie peate minu käske, siis te jääte minu armastusse, nõnda nagu mina olen pidanud oma Isa käske ja jään Tema armastusse.“ Jh 15:10 Ps 29;Ilm 14:1–3 /;Õhtul: Ps 18:2,8-17;Tn 6:4–12
05.03 21.34
10. mai Jeesus ütleb: „Paluge, ja teile antakse, otsige, ja te leiate, koputage, ja teile avatakse, sest iga paluja saab ja iga otsija leiab ja igale koputajale avatakse!“ Lk 11:9-10 Lisatekst: Tb 3:1-5 /;Õhtul: Ps 18:2,8-17;Lk 18:1–8;
Ülestõusmisaja 6. pühapäev. Palvepühapäev Rogate Südame kõne Jumalaga - Tänu olgu Jumalale, kes ei ole heitnud kõrvale mu palvet ega ole mult ära võtnud oma heldust! Ps 66:20 KLPR 315 Ps 40:2,4–6;2Ms 17:8–13;Jk 5:13–16;Lk 11:5–13 Taevane Isa, kes Sa kuuled kõiki meie palveid. Kingi meile palve vaimu, et me ainult ise ei räägiks, vaid ka kuulaksime, mida Sina tahad meile öelda. Vabasta meid kõigest, mis meid koormab, et saaksime andeksandmist ja elaksime Sinu armastuse keskel, Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
05.00 21.36
11. mai Rõõmuhüüdega andke teada, kuulutage seda, levitage maailma ääreni, öelge: "Issand on lunastanud oma sulase Jaakobi." Js 48:20 Ps 136:1,11–17,21–26;1Kn 3:5–15;Mk 6:30–33;
viimane_veerand 13.36
04.58 21.39
12. mai Issand tõmbas mind üles õuduse august ja paksust porist ning asetas mu jalad kaljule ja kinnitas mu sammud. Ps 40:3 Ps 9:2–12;2Ms 32:7–14;1Jh 5:13–15 (või Srk 35:16–22a);
04.55 21.41
13. mai Tunnistage siis üksteisele patud üles ja palvetage üksteise eest, et te saaksite terveks! Õige inimese mõjuvõimas eestpalve saadab palju korda. Jk 5:16 Ps 118:1-14;Lk 11:1–4 /;Õhtul: Ps 48:2–15;Ef 6:18–24
04.53 21.43
14. mai See, kes on tulnud alla, on sama, kes on ka läinud üles üle kõigi taevaste, et Ta täidaks kõiksuse. Ef 4:10 Õhtul: Ps 51:12-21;Ilm 4:1-11;
Kristuse taevaminemise püha Ülendatud Issand - Kristus ütleb: Kui mind maa pealt ülendatakse, siis ma tõmban kõik enese juurde! Jh 12:32 KLPR 124 Ps 47:6–9;Js 33:5–6;Ap 1:1–11 (või Rm 8:31–39);Lk 24:46–53 Kõigeväeline Issand ja Jumal, Sinu armas Poeg on läinud üles taevasse. Anna, et meiegi elaksime oma südamega taevas ja otsiksime seda, mis on üleval, ja ootaksime Kristust, et Ta võtaks meid oma kuningriiki, kus Ta koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
04.51 21.46
15. mai Õnnis on mees, kes paneb oma lootuse Issanda peale ega pöördu ülbete ja valesse taganejate poole. Ps 40:5 Ps 103:1–5,14–22;Lk 22:66–69;Kl 3:1–4;
04.49 21.48
16. mai Kui nüüd teie, kes olete kurjad, oskate anda häid ande oma lastele, kui palju enam Isa taevast annab Püha Vaimu neile, kes Teda paluvad!” Lk 11:13 Ps 107:33–43;Mt 22:41–46 /;Õhtul: Ps 104:27–35;Hs 39:25–29
04.46 21.50
17. mai Jeesus tõstis oma silmad taeva poole ja ütles: „Mina olen andnud neile selle kirkuse, mille Sina oled andnud mulle, et nad oleksid üks, nii nagu meie oleme üks.“ Jh 17:22 Lisatekst: Srk 6:23–31 /;Õhtul: Ps 104:27–35;2Tm 1:6–8,11–14 (või Trk 1:1–7);
Ülestõusmisaja 7. pühapäev Exaudi Püha Vaimu ootus - Kristus ütleb: Kui mind maa pealt ülendatakse, siis ma tõmban kõik enese juurde! Jh 12:32 KLPR 129 Ps 27:1–3,7–9;Sk 14:7–9;Ef 1:16–23;Jh 17:18–23 Püha Jumal, Sinu Poeg, meie Päästja, on Sinuga igaveses kirkuses. Kingi meile usku, et Ta on siiski meie keskel ja jääb meie juurde maailma ajastu otsani. Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
04.44 21.52
18. mai Issand, kuule mu häält, kui ma hüüan; ole mulle armuline ja vasta mulle! Ps 27:7 Ps 68:12–19;Hs 11:14–20;Ii 34:12–15;
noorkuu 07.13
04.42 21.55
19. mai Issand on kuningaks kogu maale. Sel päeval on Issand ainus ja tema nimi on ainus. Sk 14:9 Ps 77:14–21;Ef 2:14–18;1Pt 1:1–2,10–12;
04.40 21.57
20. mai Kogudus on Kristuse ihu, Tema täius, kes täidab kõik kõiges. Ef 1:23 Ps 48:2–15;Lk 12:8–12;Fl 2:1–4;
04.38 21.59
21. mai Kui Tema, Tõe Vaim, tuleb, juhib Ta teid kogu tõesse. Jh 16:13 Ps 51:12–21;Ap 1:15–26;Js 41:8–14;
04.36 22.01
22. mai Sinu sõna on see, mida mu süda ütleb: „Otsige mu palet!“ Siis ma otsin, Issand, Sinu palet. Ära peida oma palet minu eest. Ps 27:8-9 Ps 103:1–5,14–22;Lk 21:12–19;Js 40:12–14,26;
04.34 22.03
23. mai Jeesus ütles jüngritele: „Ma palun Isa ja Ta annab teile teise Lohutaja, et Tema oleks teiega igavesti: Tõe Vaimu.“ Jh 14:16 Ps 107:33-43;Js 42:5–9 /;Lisatekst: Srk 1:1-10 /;Õhtul: Ps 104:27-35 2Ms 19:3–6
Nelipüha eelõhtu ehk nelipüha laupäev Tule, Püha Vaim Ps 34:2–4,9–11 (või Ps 107:1–2,21–22);Js 59:20–21;Ap 19:1–6;Jh 14:8–17 Kõigeväeline ja igavene Jumal, Sa täitsid ülestõusmispüha tõotuse ja läkitasid Püha Vaimu, ühendasid maa rahvad ja hõimud Sinu kirkust kuulutama. Vaata oma rahva peale, kes on kogunenud palves, et Sinu Vaimu vastu võtta. Saada oma Vaim hingama meie südametesse ja tasanda sõnade ning keelte erisused, et me ühel häälel lauldes võiksime rõõmus ja tänus kiita Sinu nime. Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
04.32 22.05
24. mai Jeesus ütleb: „Nõnda on Jumal maailma armastanud, et Ta oma ainusündinud Poja on andnud, et ükski, kes Temasse usub, ei hukkuks, vaid et tal oleks igavene elu.“ Jh 3:16 Lisatekst: Trk 7:22b–8:1 /;Õhtul: Ps 104:27-35;Rm 8:1–11;
Nelipüha Püha Vaimu väljavalamine - See ei sünni väe ega võimu läbi, vaid minu Vaimu läbi, ütleb vägede Issand. Sk 4:6 KLPR 132 Ps 68:5–11;Jl 3:1–5;Ap 2:1–13;Jh 3:16–21 Kõigeväeline Jumal, taevane Isa, me ülistame Sind, sest Sa oled oma Vaimu välja valanud ning Tema kaudu pühitsed ja juhatad oma rahvast. Valgusta ja juhata oma Vaimuga meie südameid, kinnita ja kaitse oma väega ning aita, et Sinu kogudus võiks kasvada usus ja armastuses. Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
04.30 22.08
25. mai Peetrus ütles: „Parandage meelt ja igaüks teist lasku ennast ristida Jeesuse Kristuse nimesse oma pattude andekssaamiseks, ning siis te saate Püha Vaimu anni." Ap 2:38 Ps 68:12-19;Srk 1:11-18;
2. nelipüha Ps 68:5–11;4Ms 11:11–12,14–17,24–25;Ap 2:36–41 (või 1Kr 12:12–13,20–31);Jh 16:12–15 (või Jh 6:44–47) Issand Jeesus Kristus, meie hingede Karjane ja Ülevaataja, me täname Sind südamest, et Sa oled maa peale rajanud oma Kiriku ja meid selle liikmeiks kutsunud. Anna meile Püha Vaimu, et me Sinu õndsakstegevat tõde õigesti tunnistaksime, usus Sinust kinni hoiaksime ja ükskord rõõmuga Sinu ausse saaksime, kes Sa koos Isaga Püha Vaimu ühtsuses elad ja valitsed igavesest ajast igavesti.
I_veerand 20.19
04.28 22.10
26. mai Veel paljude muudegi sõnadega veenis Peetrus neid ja manitses: „Laske end päästa sellest sõgedast sugupõlvest!” Ap 2:40 Ps 77:14–21;4Ms 11:11–12,14–17,24–25;1Kr 12:1–11 (või 1Kr 14:1–5,37–40);
04.26 22.12
27. mai Siis hakkas Peetrus rääkima: „Kas keegi võib vett keelata, et ei ristitaks neid, kes on saanud Püha Vaimu nõnda nagu meiegi?” Ap 10:46-47 Ps 48:2–15;1Kr 12:12–13,20–31;Ap 8:9–25 (või 1Kr 2:11–16);
04.24 22.14
28. mai Ükski, kes Jumala Vaimus räägib, ei ütle: „Neetud olgu Jeesus!” ning ükski ei suuda öelda: „Jeesus on Issand!” muidu kui Pühas Vaimus. 1Kr 12:3 Ps 51:12–21;Ap 10:44–48;Jh 6:44–47 (või Ap 11:1–18);
04.23 22.16
29. mai Väeavaldustes on erinevusi, aga Jumal on seesama, kes teeb kõike kõikides. Aga igaühele antakse Vaimu avaldus ühiseks kasuks. 1Kr 12:6-7 Ps 103:1–5,14–22;Gl 3:1–5;Jh 16:12–15 (või Ap 11:19–26);
04.21 22.17
30. mai Nagu ihu on üks tervik ja sel on palju liikmeid, aga kõik selle ihu liikmed, kuigi neid on palju, on üks ihu, nõnda on ka Kristus. 1Kr 12:12 Ps 107:33-43;Ap 18:1–11 /;Õhtul: Ps 104:27-35;1Ms 18:1–14 (või Tb 12:6b)
04.19 22.19
31. mai Jeesus ütleb: „Minge siis, tehke jüngriteks kõik rahvad, ristides neid Isa ja Poja ja Püha Vaimu nimesse ja õpetades neid pidama kõike, mida mina olen teil käskinud!” Mt 28:19-20 Lisatekst: Trk 9:13–18b /;Õhtul: Ps 104:27-35;2Ms 3:13–20;
Kolmainupüha Varjatud Jumal - Püha, püha, püha on vägede Issand! Kõik maailm on täis Tema au! Js 6:3 KLPR 142 Ps 95:1–2,6–7;4Ms 6:22–27 (või Js 66:1–2);Ef 1:3–6(7–10)11–14;Mt 28:16–20 Püha Kolmainu Jumal, Isa ja Poeg ja Püha Vaim, igavene Issand, Sind me kiidame, austame ja täname, Sind me palume. Jaga meile oma jumalikku armu, nii et me Sinu olemuse müsteeriumi õigesti tunnistame, kristlikult elame, õndsalt lahkume ja pärast maist elu koos pühade inglite ja lunastatutega Sind taeva kirkuses teenime. Seal saame Sind palgest palgesse näha ja ülistada Sind igavesti.
04.18 22.21


§ 12 Allapoole lihthanke piirmäära sõlmitavate hankelepingute sõlmimine
§ 13 Ideekonkursi korraldamine
§ 14 Ideekonkursi tulemuste avalikustamine
§ 15 Esindamine riigihangete vaidlustuskomisjonis
RT IV, 19.01.2018, 9
Määrus kehtestatakse riigihangete seaduse § 9 lõike 1 ja Haapsalu linnavara valitsemise korra § 6 alusel.
(2) Linnavalitsuse hallatavad asutused (edaspidi allasutused) juhinduvad hangete korraldamisel riigihangete seaduse nõuetest, käesolevast. Allasutuse taotlusel ja volitusel võib linnavalitus läbi viia ka allasutuse hankemenetluse.
(3) Käesolevas määruses sätestamata juhul ja vastuolude korral seadusega, juhindutakse riigihangete seadusest.
(2) Riigihanke alustamise otsustab eelarves ette nähtud vahendite piires või linnavolikogult riigihanke korraldamiseks saadud loas sätestatud ulatuses linnavalitsus oma korraldusega või allasutuse juht oma käskkirjaga. Korraldusega või käskkirjaga kinnitatakse eeldatav hanke maksumus, hankemenetluse liik, hankedokumendid sh hankelepingu projekt, vastutav isik ning komisjoni koosseis. Hankemenetlus viiakse läbi e-riigihangete keskkonnas.
(1) Linnavalitsus või allasutus moodustab riigihangete hankemenetlustega seotud toimingute teostamise korraldamiseks hankekomisjoni (edaspidi komisjoni) kinnitades komisjoni esimehe ja liikmed.
(4) Komisjon teeb linnavalitsusele või allasutuse juhile ettepaneku:
Riigihanke pakkuja ja taotleja kvalifikatsiooni kontrollimiseks esitatavad nõuded või ideekonkursi kutses esitatavad nõuded ning hankedokumendi (sh lihthanke dokumendi ja ideekonkursi võistlusjuhendi) kinnitab linnavalitsus või allasutuse juht.
(1) Kui edukaks tunnistatud pakkumuse maksumus on suurem kui 5000 eurot ilma käibemaksuta otsustab hankelepingu sõlmimise linnavalitsus või allasutuse juht pakkumuse edukaks tunnistamise korralduses või käskkirjas.
(2) Hankeleping eduka pakkujaga sõlmitakse hankeleping vastavalt riigihangete seaduses sätestatud korrale.
(1) Riigihankehankelepingut võib muuta või ennetähtaegselt lõpetada ainult seaduses ettenähtud juhul.
(2) Lihthanke või alla lihthanke piirmäära jääva hankelepingu muutmise või ennetähtaegse lõpetamise otsustab linnavalitsus või allasutuse juht järgides seaduses sätestatud või hankedokumentides ettenähtud piiranguid.
(1) Riigihanke hankemenetluse korraldamise ja menetluse viisi otsustab ja hankedokumendid kinnitab linnavalitsus oma korraldusega.
(1) Hankeplaanis määratud vastutav isik koostab ja esitab linnavalitsusele või allasutuse juhile kinnitamiseks hankedokumendid ja tagab, et need vastaksid riigihangete seaduses nõutud tingimustele ning sisaldaksid kogu pakkujale vajalikku teavet lihthanke hankemenetluses osalemiseks.
(2) Hankedokumentides muudatuste tegemise võib kinnitada komisjon, kui ei muudeta tingimusi, mis võiksid piirata pakkujate ringi. Vastutav isik tagab muudatuste esitamise riigihangete registrile.
(3) Kui lihthankes soovitakse pidada läbirääkimisi, tuleb läbirääkimiste pidamise võimalus lihthanke dokumendis sätestada. Läbirääkimistele lubatakse üksnes lihthankel kvalifitseeritud pakkuja(d). Läbirääkimisi võib pidada kõigi, osade või ainult ühe kvalifitseeritud pakkujaga. Kui läbirääkimisi soovitakse pidada osade või ühe kvalifitseeritud pakkujaga, tuleb valiku tegemist põhjendada.
(4) Läbirääkimiste pidamise otsustab komisjon. Otsus läbirääkimiste pidamiseks vormistatakse protokolliga.
(5) Läbirääkimistel tuleb kõiki läbirääkimistele kutsutud pakkujaid kohelda võrdselt ning teha neile ühesuguseid ettepanekuid pakkumuse korrigeerimiseks.
(6) Läbirääkimised protokollitakse. Läbirääkimiste tulemusena võib pakkuja jääda oma esialgse pakkumuse juurde või võib teha uue pakkumuse. Vajadusel antakse pakkujale tähtaeg uue pakkumuse esitamiseks.
§ 12. Allapoole lihthanke piirmäära sõlmitavate hankelepingute sõlmimine
(1) Asjade ostmisel ja teenuse tellimisel, mille eeldatav maksumus on 5000 eurot ilma käibemaksuta kuni 30 000 eurot ilma käibemaksuta ning ehitustööde tellimisel, mille eeldatav maksumus on 5000 eurot ilma käibemaksuta kuni 60 000 eurot ilma käibemaksuta tuleb konkurentsi ära kasutades tagada rahaliste vahendite kõige ratsionaalsem ja säästlikum kasutamise, selleks tuleb teade soovist sõlmida hankeleping avaldada Haapsalu Linnavalitsuse või allasutuse veebilehel või muus elektroonilises keskkonnas. Kui hankija otsustab kasutada riigihangete elektroonilist registrit, tuleb järgida lihthankele ettenähtud nõudeid.
(2) Asjade, teenuste ja ehitustööde tellimisel, mille eeldatav maksumus jääb alla 5000 euro ilma käibemaksuta võib loobuda ülalnimetatud sätete rakendamisest ja teha ettepaneku pakkumuse tegemiseks ühele isikule. Käesolevas lõikes sätestatud korras saadud pakkumuses esitatud asjade, teenuste või ehitustööde hind peab olema mõistlik ning põhjendatud.
(3) Ettepaneku tegemisel pakkumuse esitamiseks tuleb reeglina koostada soovitavate asjade, teenuste või ehitustööde tehniline kirjeldus ning selgitada pakkumuste hindamise kriteeriumeid. Pakkumuse hindamise kriteeriumeid ei tule selgitada, kui ettepanek tehakse ühele isikule. Kõiki pakkujaid tuleb kohelda võrdselt.
§ 13. Ideekonkursi korraldamine
§ 14. Ideekonkursi tulemuste avalikustamine
§ 15. Esindamine riigihangete vaidlustuskomisjonis
(1) Tunnistada kehtetuks Haapsalu Linnavalitsuse 18.04.2014. a määrus nr 7 „Riigihangete teostamise kord“.
(3) Enne käesoleva määruse jõustumist alustatud hankemenetlused viiakse lõpuni enne käesolevat määrust kehtinud korras.


Kokku: 308| Näitan: 81 - 100
PS § 26 esimene lause sätestab, et igaühel on õigus perekonna- ja eraelu puutumatusele. PS § 26 esimene lause laieneb ka kinnipeetavatele. Esemeliselt kaitseb PS § 26 kõiki eraelu valdkondi, mis ei ole kaitstud eriõigustega (sh nt PS § 43). PS § 26 kaitseala hõlmab ka kinnipeetava elukaaslase õigust saata kirja teel vanglasse dokumente või esemeid, mille omamine pole vanglas keelatud. (p 16) VSE § 46^1 ja § 50 lõike 3 esimene lause koostoimes näevad ette, millistele tunnustele vastavaid saadetisi võib kinnipeetav VangS §-s 28 sätestatud kirjavahetuse õiguse raames saada. Esemeid, mis neile tunnustele ei vasta, kinnipeetavale edasi ei anta. (p 15) PS § 43 on igaüheõigus, mis laieneb ka kinnipeetavatele. Esemeliselt kaitseb PS § 43 ükskõik millisel viisil kolmandate isikute edastatavaid ja vahendatavaid sõnumeid. Juhul, kui kirja adressaat viibib kirja avamise juures, siis ei ole tegemist PS § 43 kaitseala riivega. Keelatud asjade äravõtmine kirja adressaadi juuresolekul ei riiva selle õiguse kaitseala. Samas on kirja sisuga tutvumine isegi adressaadi juuresolekul võimalik PS §-i 43 järgides. (p 16) Kirjavahetus on olemuslikult isikute kahepoolse suhtlemise vorm. Nii ei puuduta kirjavahetus kinnipeetavaga üksnes vanglas kinnipeetavat isikut, vaid ka isikut, kes kinnipeetavale kirja adresseeris. Postisaadetise saatjana on viimane õigustatud postiteenuse kasutamisel lähtuma postiseadusest, sh ka postisaadetise liikide osas. Justiitsministri tegevus kirja määratlemisel kehtivast seadusest erinevas tähenduses on vastuolus PS § 3 lõike 1 esimeses lauses sätestatud seaduslikkuse põhimõttega. (p 21)
RHS § 129 lõige 1 on vastuolus PS § 149 lõikega 2, mille kohaselt "[r]ingkonnakohtud on teise astme kohtud ning nad vaatavad apellatsiooni korras läbi esimese astme kohtu lahendeid". RHS § 129 lõige 1 kohustab ringkonnakohut vaatama RHS § 117 lõigetes 2 ja 3 nimetatud asjades tekkinud riigihankevaidlusi läbi esimese kohtuastmena. Selline kord ei ole kooskõlas ringkonnakohtu põhiseadusliku staatusega teise astme kohtuna. Lisaks kohustab see säte vaatama apellatsiooni korras läbi vaidlustuskomisjoni otsuseid. Vaidlustuskomisjon ei ole PS § 149 lõikes 2 nimetatud esimese astme kohus, mille otsuseid ringkonnakohus põhiseaduse kohaselt apellatsiooni korras läbi vaatab. Vaidlustuskomisjon on kohtuväliselt vaidlusi lahendav haldusorgan ning selline haldusorgan ei ole osa PS §-s 148 kirjeldatud kohtusüsteemist. (p 31) RHS § 129 lg 1 välistab RHS § 117 lõigetes 2 ja 3 nimetatud riigihankeasjades halduskohtusse pöördumise. Halduskohtu välistamine riigihankevaidluste lahendamise menetlusest ei vasta PS § 149 lõikes 1 väljendatud põhimõttele, mille kohaselt kohtuasjad algavad esimese astme kohtust. (p 32) Esimese kohtuastme välistamine riigihankevaidluste lahendamisest vastuolus ka PS § 146 esimese lausega koostoimes PS §-ga 4. Niisuguse seaduse vastuvõtmine, millega halduskohus välistatakse kindlate kohtuasjade lahendamisest selliselt, et halduskohtu asemel asub neid vaidlusi lahendama haldusorgan, tähendab sisuliselt kohtuvõimu põhiseaduses sätestatud pädevuse kitsendamist. (p 33)
Põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse seadus ei sätesta otsesõnu võimalust esitada individuaalkaebust õigustloova akti põhiseaduslikkuse kontrollimiseks (vt nt Riigikohtu 23.03.2005 määruse asjas nr 3-4-1-6-05 p-i 4 ja 04.04.2007 määruse asjas nr 3-4-1-8-07 p-i 5). (p 5) Tulenevalt PS §-dest 13, 14 ja 15 ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (konventsioon) kohaldamispraktikast saab Riigikohus jätta isiku kaebuse menetlemata üksnes siis, kui isikul on muul tõhusal viisil võimalik kasutada talle PS §-ga 15 tagatud õigust kohtulikule kaitsele (vt Riigikohtu 17.03.2003 otsuse asjas nr 3-1-3-10-02 p-i 17; 06.01.2004 otsuse asjas nr 3-1-1-13-03 p-i 32; 06.01.2004 otsuse asjas nr 3-3-2-1-04 p-i 26). (p 6) PS § 24 lg-st 5 ei tulene isikute õigust vaidlustada eranditult kõiki kohtulahendeid. Seadusandja on pädev määratlema edasikaebeõiguse piirid lähtuvalt kohtulahendi olemusest ning arvestades teiste põhiseaduslike väärtustega (vt nt Riigikohtu 03.07.2008 määrust asjas nr 3-4-1-10-08 p-i 10). Asjaolu, et menetlusosaline ei nõustu tema suhtes tehtud ja jõustunud kohtulahendiga, ei anna iseenesest alust väita, et tema põhiõigusi on rikutud ja et sellise rikkumise kõrvaldamiseks puudub tõhus viis kohtulikule kaitsele (vt nt Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 9. mai 2006. a määrust asjas nr 3-4-1-4-06 - RT III 2006, 19, 174, p 12). (p 11)
Põhiseaduses ei nimetata õigust soetada või omada relva igaühe põhiõigusena, kuid isiku õigus soetada ja omada relva võib olla hõlmatud PS § 19 lõikes 1 nimetatud õigusega vabale eneseteostusele (vt Riigikohtu 06.10.2000 otsuse asjas nr 3-4-1-9-00 p-i 12). Isiku vaba eneseteostuse viis on ka jahipidamine. Kuigi jahipidamine ei eelda alati relva kandmist ja kasutamist, on relvaga jaht üks vanimaid ja riigi tunnustatud jahipidamise viise (vt Riigikohtu 11.10. 2001 otsuse asjas nr 3-4-1-7-01 p-i 13). (p 22) RelvS § 29 lõikega 3 eristatakse jahitulirelvana kasutatavaid püsse revolvritest ja püstolitest, mille kasutamine jahipidamiseks on keelatud. Õigust vabale eneseteostusele jahipidamise eesmärgil saab seega riivata vaid vintpüsside ja sileraudsete püsside lubade kehtivuse peatamine. (p 23) Kuigi turvalisuse tagamine, nagu jahipidaminegi, ei eelda alati relva kasutamist, on relvaga turvalisuse tagamine enese ja vara kaitsmise üks lubatud viise. Seega kuulub turvalisuse tagamine enese ja vara kaitse eesmärgil PS § 19 lõikes 1 sätestatud üldise vabaduspõhiõiguse kaitsealasse. Turvalisuse tagamise eesmärgil võib isik olla soetanud revolvrid ja püstoli, kuid sellel eesmärgil ei ole välistatud ka jahipidamiseks ettenähtud tulirelvade kasutamine. (p 24)
Riigivõimu sekkumine isiku PS § 19 lõikes 1 sätestatud üldisesse vabaduspõhiõigusesse ei tähenda veel selle õiguse rikkumist. Põhiõigust riivav õigusakt ei riku põhiõigust, kui see on põhiseaduspärane ehk formaalselt ja materiaalselt põhiseadusega kooskõlas. (p 26) Formaalne põhiseaduspärasus tähendab, et põhiõigusi piirav õigustloov akt peab vastama pädevus-, menetlus- ja vorminõuetele ning määratuse ja seadusereservatsiooni põhimõtetele (vt Riigikohtu 13.06.2005 otsuse asjas nr 3-4-1-5-05 p-e 7 ja 8). (p 27) Materiaalne kooskõla põhiseadusega tähendab, et põhiõigust riivav õigusakt on kehtestatud põhiseadusega lubatava eesmärgi saavutamiseks ning on selle saavutamiseks proportsionaalne abinõu. (p 28) Põhiõiguse riivet saab pidada õigustatuks vaid siis, kui on järgitud proportsionaalsuse põhimõtet (vt nt Riigikohtu 05.03.2001 otsuse asjas nr 3-4-1-2-01 p-i 16). Riive proportsionaalsus tähendab seda, et riive peab olema eesmärgi saavutamiseks sobiv, vajalik ja mõõdukas. Sobiv on abinõu, mis soodustab eesmärgi saavutamist. Sobivuse seisukohalt on vaieldamatult ebaproportsionaalne abinõu, mis ühelgi juhul ei soodusta eesmärgi saavutamist. Abinõu on vajalik, kui eesmärki ei ole võimalik saavutada mõne teise, kuid isikut vähem koormava abinõuga, mis on vähemalt sama efektiivne kui esimene. Abinõu mõõdukuse üle otsustamiseks tuleb kaaluda ühelt poolt põhiõigusse sekkumise ulatust ja intensiivsust ning teiselt poolt eesmärgi tähtsust (vt Riigikohtu 06.03.2002 otsuse asjas nr 3-4-1-1-02 p-i 15). (p 29) Inimeste elule ja tervisele põhjustatava ohu ennetamine on esmajoones tagatud piirangutega, mis kehtivad relvaloa või soetamisloa andmise kohta. Puudub alus arvata, et isik, keda riik on enne usaldanud relva soetama ja omama talle relvaloa ning soetamisloa väljastamisega, muutuks igal juhul ebausaldusväärseks ja kujutaks ohtu inimeste elule ja tervisele pelgalt seetõttu, et tema vastu on alustatud kriminaalmenetlust. (p 35) Relva soetamisloa või relvaloa kehtivuse kohustuslikus korras peatamine, kui loa omaja on kriminaalmenetlusest tulenevatel asjaoludel kahtlustatav või süüdistatav, ei ole mõõdukas abinõu teiste isikute elu ja tervise kaitsmiseks, kuna see ei võimalda arvestada kahtlustatava või süüdistatava isikut ja kahtlustuse või süüdistuse sisuks olevaid asjaolusid. (p 37)


text:
Kaheldava vajadusega ehitustööd korteri ühistus - Ehitusfoorum
Kaheldava vajadusega ehitustööd korteri ühistus
Ühistuke
Lugemata postitus Postitas Ühistuke » 23 Mai 2018, 22:41
Korteriühistus on neli väikest kortermaja ning ühine suur hoov. Hoov on ilusti haljastatud ja korras. Nüüd tekkis ühel majal mõte, et hakkaks keset hoovi mingisugust puhkeplatsi/terrassi ehitama - vähendaks muru ja laoks kõnniteekive täis. Kuu aja pärast on ka koosolek, kus see hääletusele läheb. Mina ja tõenäoliselt veel mõnigi korter seda investeeringut vajalikuks ei pea, kuna ei näe sellisel asja järgi vajadust. Samuti pole mingit soovi selle asja eest raha välja käia, kuna enda majas on hädalisemaid asju mis tegemist vajavad. Ma saan aru kui oleks mingi hädavajalik asi, näiteks piirdeaed, kanalisatsoonitööd vms asi vaja teha, siis muidugi tuleb need vahendid leida, aga kuidas on selliste kaheldava väärtusega investeeringutega? Kust kohast läheb see piir? Oletame, et napp enamus hääletabki poolt, kas siis peavadki kõik korterid selle ebavajaliku asja kinni maksma või peavad ühistu investeeringud siiski paremini olema põhjendatud? MIs see põhjendus siis sellisel juhul oleks?
Re: Kaheldava vajadusega ehitustööd korteri ühistus
Lugemata postitus Postitas Külaline » 23 Mai 2018, 23:31
Jalgrattaga sõitjate arust pole parkimiskohti ka vaja ja 1. korrusel elajate arvates katuse remonti. Osade arvates pole laste mänguväljakuid vaja jne.
Enamus otsustab. Nii lihtne ongi.
Suuremate otsuste jaoks pidi vist mingi teatud % omanikke kohal olema, aga kui ei ole ega tule (paaril korral), siis võetakse otsus vastu nende poolt kes kohale tulid.
Lugemata postitus Postitas Ühistuke » 23 Mai 2018, 23:59
No jutt ei käi siin parkimiskohtadest ega ammugi mitte katusest.
Toon ühe ekstreemsema näite, Oletame, et napp enamus otsustab, et ühistu laseb maja ette ehitada purskkaevu. Üks osapool võib ju väita, et purskkaev sobiks ikka jube hästi ja annab majale kõvasti efekti. Samas teine osapool leiab, et see on täiesti mõttetu raha raiskamine. Kas siis läheb ikkagi ehitamiseks või on mingisugune võimalus sellele asjale pidurit tõmmata?
Lugemata postitus Postitas Külaline » 24 Mai 2018, 07:25
Ühistu üldkoosoleku sedusliku otsuse saab vaidlustada EV kohtus. Palkate advokaadi, annate hagi kohtusse ja aastakese saab ikka ehitusega venitada kui ühistu otsus jääb jõusse. Teine variant on, et ühistu koosoleku otsus ei olnud seaduspärane, ehitas selle platsi valmis ikkagi valmis ja kohus arvas samuti olevat otsuse seadusega mittevastavaks(protokollis mõni koma vale koha peal ja kellaaeg vale), siis vaevalt keegi hakkab jälle raha kulutama endise olukorra taastamiseks.
Lugemata postitus Postitas Külaline » 24 Mai 2018, 07:32
Kuidas saaks vähemus otsustada midagi vastupidist, läheb ju kokku toodud näidetega, sel juhul vähemus võiks katuse vahetamisele ja parkimiskohtadele ka pidurit tõmmata.
No vaata "Korteriomandi- ja korteriühistus seadust", näit.
Korteriomanike üldkoosolek on otsustusvõimeline, kui sellel osalevatele korteriomanikele kuulub üle poole häältest ja üle poole kaasomandi osadest, kui põhikirjaga ei ole ette nähtud teisiti.
Lugemata postitus Postitas Ühistuke » 24 Mai 2018, 08:21
24 Mai 2018, 07:32
Ma olen seda seadustikku lugenud, sellepärast küsimus tekibki, et kui enamus tahab siis võib kasvõi kullast miljonipeldiku ehitada ja ainuke võimalus seda takistada on minna kohtusse?.
Katus on hoopis teine teema, pole mõtet juba teist korda seda sisse tuua. Katuse parandamiseks on ühistul otsene kohustus ja selle üle pole keegi vaielnud.
Lugemata postitus Postitas Külaline » 24 Mai 2018, 08:40
Kohus ei aita, vaid pikendab piina. Ühistu (enamus)= üldkasutatavate pindade korral OMANIK. Kuidas saaks keegi omanikul takistada oma varaga enda soovi järgi ümber käimist? Tahan, ehitan laste mängumaja, tahan ehitan miljonipeldiku.
Lugemata postitus Postitas Külaline » 24 Mai 2018, 12:59
24 Mai 2018, 08:40
ühistu ei ole omanik ka üldpindade osas, aga sobimatud otsused saab tõesti kohtus vaidlustada, kui põhikirja järgi mingit muud vaidlustamise korda ette nähtud ei ole ja kui kõik on korrektne, siis see jääb muidugi ainult venimistaktikaks.
Lugemata postitus Postitas A.S. » 24 Mai 2018, 13:25
Ühistuke kirjutas: ↑
23 Mai 2018, 22:41
Oletame, et napp enamus hääletabki poolt...
Aga siis on ju kõik kõige paremas korras, järelikult on tegemist vajaliku investeeringuga.
Sest sellist olukorda, kus absoluutselt kõik inimesed nõus oleksid, on väga raske saavutada. Ükskõik mis asjaga, isegi hädavajalikuga. Mõni inimene lihtsalt ongi alati kõige/kõigi vastu, neil iseloom on paraku selline.
Lugemata postitus Postitas fghj » 24 Mai 2018, 14:46
Heitsin pilgu Korteriomandi- ja korteriühistuseadusele. Seal eristatakse tavapärast valitsemist §35 mis on igasugu remondid jne mis käib häälteenamusega. Ümberkorraldused käivad §38 alla, mis eeldavad korteriomanike kokkulepet.
PS: Ei ole jurist ning lugesin antud seadust esmakordselt...
Lugemata postitus Postitas Külaline » 24 Mai 2018, 16:58
Hääletades saadaksegi kokkuleppele.
Lugemata postitus Postitas Külaline » 24 Mai 2018, 22:29
24 Mai 2018, 16:58
Hääletades ei pruugi saavutada kokkulepet, mis eeldab KÕIGI osanike nõusolekut.
Lugemata postitus Postitas Külaline » 24 Mai 2018, 22:39
justnimelt. kui mõelda nüüd solidaarselt oponentide peale, siis nende jaoks oleks see investeering vägagi mõistlik ja tarvilik. Ühisomand, ühised rõõmud ja mured. Alati pead arvestama sellega, et keegi pole sinu plaanidega nõus, nagu ka sina pole teiste plaanidega.
Lugemata postitus Postitas Külaline » 25 Mai 2018, 07:23
Milles küsimus? Antud juhul kokkulepe=enamuse arvamus ehk siis enamik omanikke leppisid kokku. Ükski otsus ei vaja KÕIGI nõusolekut.
Lugemata postitus Postitas Külaline » 25 Mai 2018, 07:44
25 Mai 2018, 07:23
Tasuks kogu seadus mõttega läbi lugeda, vajadusel kommenteeritud osa.
Osad otsused vajavad "häälteenamust" aga osa "kõigi osanike nõusolekut".
Kumba valdkonda "kullast purskkaevu" kinnistule rajamine kuulub, on advokaatide vaielda.
Lugemata postitus Postitas val » 25 Mai 2018, 08:40
Puhkeplatsi/terrassi ehitamine ei ole tavapärane valitsemine ja vajab KrtS § 38 lg 1 järgi korteriomanike kokkulepet ehk kõikide omanike nõusolekut. Samas jätab § 39 võimaluse enamuse otsusega asju ära teha, tingimusel, et sellega ei kahjustata ülemääraselt ühegi korteriomaniku õigustatud huve. Arvatavasti on mõnes kohtuotsuses hinnatud, mis tegevused need olla võiks. Pakun, et parklad, mänguplatsid käivad nende hulka mida võiks teha, terrass ...võibolla mitte.
Pmst ütleb seadus, et saage kokkuleppele ja kui ei saa, siis tuleb hinnata palju see asi kellegi huvisid kahjustab. Praktikas tähendab kokkulepe nt seda, et kes nõus ei ole ka ei maksa, asja ei kasuta ja rahu majas. Kui kumbki järgi ei anna, siis tehakse ära ja makstakse hiljem asjast kordades suurem summa advokaatidele ja ollakse selle üle veel siiralt õnnelikud
ühistu esimees
Lugemata postitus Postitas ühistu esimees » 25 Mai 2018, 10:52
Kus on öeldud, et KOKKULEPE = 100% OMANIKE NÕUSOLEK?
"muudatuseks ei ole vaja selle korteriomaniku nõusolekut, kelle õigusi ümberkorraldused ei puuduta üle määra, mida korteriomanik peab käesoleva seaduse § 31 lõike 1 punkti 2 kohaselt taluma".
Ma arvan, et kui kullast miljonipeldik ei asu konkreetse korteriomaniku akna all ja päikest ära ei varja ning hais tuppa ei tule, siis see just seda korteriomanikku ei puuduta üle määra, mida korteriomanik peab käesoleva seaduse § 31 lõike 1 punkti 2 kohaselt taluma
Lugemata postitus Postitas Prill » 25 Mai 2018, 12:04
Võib vaadelda ka selle nurga alt, et ühine puhkeplats tõstab kogu kinnisasja väärtust, samamoodi, kui parkimiskohad, mänguväljakud ja muu heakord. Piltlikult, kui ka vastuolev omanik oma korterit müüa tahab, võib tema korter saada parema hinna, sest puhkepaik hoovis lisab atraktiivsust ja väärtust.
Samas võib olla "nii ja naa" teemasid, kus haljasala arvelt tehakse lisa parkimiskohti - osadele korteriomanikele võivad lisaparkimikohad olla hindamatu väärtusega, teise omaniku jaoks haljasala kaotus akna all katastroof.
Lugemata postitus Postitas kah » 25 Mai 2018, 14:25
Aga kui haljasala on akna all ja reaalselt häirib suvel need grillipeod ,mis lõpevad tavaliselt peale südaööd.Kas siis loeb ka enamuse otsus.Väidetakse ,et kedagi teist see ju ei sega-aga haljasala ainult meie akna all.
Lugemata postitus Postitas val » 25 Mai 2018, 16:04
ühistu esimees kirjutas: ↑
25 Mai 2018, 10:52
Kus on öeldud, et KOKKULEPE = 100% OMANIKE NÕUSOLEK:
http://www.vastused.ee/loe/oigus/korter ... anike.html
Kui terrassil hakkavad peod ja see kellegi akna alla tuleb, siis tuleb asja tahtval enamusel sellise asjaga arveatada ja aknaaluse omaniku nõusolek saada ehk leida kokkulepe.
Lugemata postitus Postitas ühistu esimees » 25 Mai 2018, 16:13
Lugemata postitus Postitas Külaline » 25 Mai 2018, 21:58
kah kirjutas: ↑
Aga kui haljasala on akna all ja reaalselt häirib suvel need grillipeod ,mis lõpevad tavaliselt peale südaööd.
Kui häirimine kestab edasi peale öörahu(suvel kella 24.00-st), siis tuleb helistada vastavatele organitele, need tulevad ja lõpetavad öörahu rikkumise.
Lugemata postitus Postitas kah » 12 Juun 2018, 18:30
Täna siis juhatuse liige kirjutas sellise vastuse Mida tähendab üldse mõttelise osa jagamine? Mis jagamisest koguaeg juttu on? AÕS tähenduses on kaasomand on kahele või enamale isikule üheaegselt mõttelistes osades ühises asjas kuuluv omand. See tähendab, et hoovis olevat muruplatsi võivad kasutada ühiselt kõik kaasomanikud. Nii teie, krt 10 kui ka krt 1. Seega jutud mõttelise osa jagamisest ei ole asjakohased. Ja sellised töötavad narvas abiprokurörina.
Postitusi: 6151
Lugemata postitus Postitas Urmas » 12 Juun 2018, 20:11
12 Juun 2018, 18:30
Täna siis juhatuse liige kirjutas sellise vastuse
Vähemalt ise ei saanud aru sinu probleemist? Mis sind vaevab? Tahad erastada mõttelise osa oma aknaalusest muruplatsist kus grillitakse? Ka see on võimalik läbi kohtu, aga see tee "püha tõeni" saab olema okkaline. Kui sinu märkusele avaliku korra rikkumise lõpetamiseks ei reageerita, siis saab ju alati helistada 112. Muide, sellele numbrile helistamine on tasuta.
Lugemata postitus Postitas kah » 14 Juun 2018, 18:07
Politseist abi ei saanud.Eks nüüd korjame videosid ja fotosi ja sügisel vist kohtusse minek.Korterite liidu juristi juures käisime ka-teda hämmastas juhatuse vastus.Nad on võtnud pähe et hoovi saab jagada enamuse otsusega-ega ikka ei saa küll.Neile ei mahu pähe ,et mulle ei meeldigi kui nad minu akna all joovad ja grillivad-eriti agar tegelane on korter 9 külaline marek demjaninov-jah selle äge näitleja poeg.

matches:
kohus
Kohus
§35
§38
§ 38
§ 39
§ 31
§ 31


Alameetme „Teadus- ja arendusasutuste teadusaparatuuri ja seadmete kaasajastamine” tingimused – Riigi Teataja
Alameetme „Teadus- ja arendusasutuste teadusaparatuuri ja seadmete kaasajastamine” tingimused
Määrus kehtestatakse «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 10 lõike 2 punkti 3, § 12 lõike 4 ning § 13 alusel.
1) teadus- ja arendusasutused on vastavalt «Teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse» §-s 3 sätestatule asutused ja juriidilised isikud, mille põhitegevus on teadus- ja arendustegevus ning mis on registreeritud vastavalt «Teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse» §-le 51;
Alameetme raames on õigus toetust taotleda Eesti teadus- ja arendusasutusel, mis on taotlemise momendil baasfinantseerimise subjekt.
1) teadus- ja arendustegevuseks vajaliku teadusaparatuuri, instrumentide ja seadmete soetamise või kaasajastamise kulud, sh teadusaparatuuri, instrumentide ja seadmete tööks lahutamatu osana vajaliku tehnika (laboriarvutid, digitaalkaamerad jm) soetamise kulud. Iga soetatava teadusaparaadi, instrumendi või seadme funktsionaalse ühiku maksumus peab olema vähemalt 100 000 krooni (ilma käibemaksuta);
15) tehnovõrkude väljaehitamise kulud kinnistu piires kuni liitumispunktini ja ühendustasude kulud, kui need on seotud konkreetse projekti tehnosüsteemide väljaehitamisega.
11) projekti finantskulud (kapitalirendi intressimakse, tehingutasud, valuutavahetustasud, valuutakahjum, pangakonto hooldamisega seotud kulud ning muud üksnes finantseerimisega seotud kulutused, notaritasud, projektiga seotud trahvid, kohtukulud);
(2) Toetussumma ülempiir ühe taotluse kohta iga vooru mahust on proportsionaalne taotleja kahekordse baasfinantseerimise osakaaluga baasfinantseerimise kogumahust taotlemise aastal. Juhul kui taotleja kahekordne baasfinantseerimise osakaal baasfinantseerimise kogumahust jääb alla 1%, siis võib rakendusüksus selliste taotlejate jaoks rakendusasutuse ettepaneku alusel enne taotlusvooru väljakuulutamist kehtestada taotluse ülempiiriks muud proportsioonid.
(3) Toetussumma ülempiir taotluses sisalduva ühe projekti kohta iga vooru mahust on proportsionaalne taotleja ühekordse baasfinantseerimise mahu osakaaluga baasfinantseerimise kogumahust taotlemise aastal arvestades, et baasfinantseerimise mahu osakaalule vastav summa ei saa olla väiksem kui 1 000 000 krooni ja suurem kui 20 000 000 krooni. Kui ühe taotleja kohta on vastav maht väiksem kui 1 000 000 krooni, võib rakendusüksus selliste taotlejate jaoks rakendusasutuse ettepaneku alusel enne taotlusvooru väljakuulutamist kehtestada projekti alampiiriks muu summa.
(1) Alameetme abikõlblikkuse periood on 1. jaanuar 2009 – 31. august 2015.
(2) Projekti kulude ja tegevuste, välja arvatud käesoleva määruse § 7 lõike 2 punktis 6 nimetatud kulude, abikõlblikkuse alguskuupäev on projekti taotluse esitamise jooksva kalendriaasta 1. jaanuar ja projekti kulud ja tegevused on abikõlblikud 2 aasta jooksul arvestades taotluse rahuldamise otsuse tegemise kuupäevast. Käesoleva määruse § 7 lõike 2 punktis 6 nimetatud kuludele ja tegevustele sätestatakse abikõlblikkuse periood, mis on 2 aastat arvestades garantiiperioodi kehtima hakkamise kuupäevast. Enne toetuse taotluse esitamise kuupäeva tehtud kulud, mille hüvitamist taotletakse, peavad olema taotluses eraldi näidatud.
TAOTLUSTE ESITAMINE JA MENETLEMINE
Veaparandus - Parandatud ilmne ebatäpsus sõnas „käesolevas" Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 3 alusel arvestades Haridus- ja Teadusministeeriumi 24.04.2015 taotlust nr 8-4/15/2615-2
5) toetuse maksimaalse suuruse projektide lõikes summana Eesti kroonides ja määrana abikõlblikest kuludest;
6) omafinantseeringu minimaalse suuruse projektide lõikes summana Eesti kroonides ja määrana abikõlblikest kuludest;
(2) Taotluse rahuldamise otsusega kinnitatud projektide eelarvet võib toetuse saaja ilma taotluse rahuldamise otsuse muutmise avaldust esitamata muuta juhul, kui vastav muudatus on väiksem kui 10 protsenti projekti eelarvest või väiksem kui 100 000 krooni ning toetuse saaja teavitab vastavast eelarve muutusest rakendusüksust.
11) tagab, et toetuse saaja raamatupidamises on toetuse kasutamisest saadud tulu muust tulust ning toetuse kasutamisega seotud kulud muudest kuludest, samuti kulusid kajastavad kulu- ja maksedokumendid muudest kulu- ja maksedokumentidest selgelt eristatud;
14) alla riigihanke piirmäära jääva hanke, mille maksumus jääb vahemikku 30 000 krooni käibemaksuta kuni Riigihangete seaduses» sätestatud piirmäär või «Riigihangete seaduse» §-s 19 sätestatud lihtsustatud korras tellitavate teenuste ostmisel maksumusega alates 30 000 krooni (ilma käibemaksuta) korraldamisel, võtab pakkujate paljususe olemasolul vähemalt kolm võrreldavat pakkumist. Juhul kui toetuse saaja organisatsioonisisene kord sätestab madalama piirmäära, kohaldatakse seda. Toetuse saaja kohustub rakendusüksuse nõudmisel esitama igal ajal rakendusüksusele kõik hangetega seotud dokumendid;
20) täidab Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2007. a määruse nr 26 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord» §-s 11 sätestatud kohustusi;
VÄLJAMAKSETE TEGEMINE JA TOETUSE KASUTAMISEGA SEOTUD ARUANNETE ESITAMINE
(5) Esitatud väljamaksetaotluste kontroll rakendusüksuses teostatakse 20 tööpäeva jooksul alates väljamaksetaotluse registreerimisest rakendusüksuses. Väljamaksetaotluste kontrolli teostamise tähtaega võib pikendada puuduste kõrvaldamiseks ettenähtud aja võrra.


text:
Riigikohus: maksuintress on maksustatav tulu - Raamatupidaja
Riigikohus: maksuintress on maksustatav tulu
18. oktoober 2010 08:50
Riigikohus tegi 15. septembril 2010. aastal lahendi Tõnis Paltsi maksuasjas, mille peamiseks sisuks on riigi poolt maksumaksjale makstavate intresside omakorda tulumaksuga maksustamise õigus.
Antud kaasuses põhjustas riik füüsilisele isikule kulutusi (saamatajäänud tulu näol) läbi Maksuameti ebaseadusliku tegevuse ning seejärel hüvitas need kulutused kohtuotsuse sunnil intressi näol. Küsimusi tekitab olukord, kus riik lõpuks võtab osa välja makstud intressi tulumaksuna tagasi, ehkki kulutuse algne põhjus oli riigi enda tegevus. Vaadates asja sisuliselt peab Riigikohtu lahendiga nõustuma. Investeerides vahendeid mujale oleks saadud tulult enamasti samuti kuulunud tasumisele tulumaks, samuti lähtuvad ka mitmed muud isikute maksustavad tulud riigist ja see ei ole pädev põhjus neid tululiike mitte maksustada.
Maksu- ja Tolliameti 18. märtsi 2005. a maksuotsusega kohustati Tõnis Paltsi tasuma tulumaksu 1999., 2000. ja 2001. aasta eest kokku 12 095 046 krooni. T. Palts tasus maksuotsuses märgitud summa, kuid vaidlustas maksuotsuse halduskohtus. Tallinna Ringkonnakohtu 30. aprilli 2007. a otsusega maksuotsus tühistati. Pärast viidatud kohtuotsuse jõustumist tagastas Maksu- ja Tolliamet T. Paltsile õigusvastase maksuotsuse alusel tasutud tulumaksu ning maksis T. Paltsile intressi 5 950 763 krooni. Maksu- ja Tolliamet määras T. Paltsile juurdemaksmisele tulumaksu 1 281 885 krooni.
T. Palts esitas taotluse maksuteate kehtetuks tunnistamiseks väites, et riigi poolt maksukohustuslasele tasutud intressi tulumaksuga maksustamine ei ole kooskõlas Põhiseaduse §-s 12 sätestatud võrdse kohtlemise põhimõttega. Täpsemalt väitis ta, et kuigi Maksukorralduse seaduses (MKS) §-des 115 ja 116 sätestatud intressimäärad on võrdsed (MKS § 117 lg 1), on see võrdsus näilik, sest Tulumaksuseaduse (TuMS) § 12 lg 1 näeb ette füüsilise isiku poolt riigilt saadava intressi maksustamise tulumaksuga. Selle tulemusena on riigi poolt füüsilisele isikule tasutav intress tulumaksu võrra väiksem kui füüsilise isiku poolt riigile tasutava intressi lõplik suurus. Samuti viitab T. Palts, et paigutades raha krediidiasutuse hoiusele oleks teenitud intress olnud tulumaksuvaba.
Lisaks väitis T. Palts, et maksumaksjale makstav maksuintress on samuti kas täies ulatuses või osaliselt juhuslik sissetulek ja tulumaksuga maksustamisele ei kuulu. Seejuures viitas T. Palts varasematele Riigikohtu lahenditele, mille kohaselt füüsilise isiku maksustava tuluna TuMS § 12 lg 1 tähenduses saab käsitada üksnes sellist rahalist hinnatavat, tagastamatut ja realiseeritavat sissetulekut, mis tekib tulu saamise eesmärgil toimuva majandustegevuse tulemusena ja juhuslikku laadi sissetulekuid, mis ei ole tekkinud isiku tavapärase majandustegevuse tulemusena, ei ole õige lugeda tuluks ja tulumaksuga maksustada.
Riigikohus otsustas mitte rahuldada T. Paltsi kaebust ja seda järgmistel põhjustel.
Kuigi viivist ei ole nimetatud mitte üheski maksustamisel viidatud Tulumaksuseaduse paragrahvis ja TuMS § 17 lg 1 teine lause sätestab isegi, et makse hilinemise või kohustuse muu rikkumise korral makstavaid summasid ei käsitata intressina sama lõike tähenduses on tõsi ka see, et Tulumaksuseadus ei sisalda samuti ühtegi sätet, mis näeks ette, et maksuintress või viivis oleks tulumaksust vabastatud. Kõige sarnasem säte on TuMS § 12 lg 3, mille kohaselt "Füüsilise isiku maksustatavaks tuluks ei loeta teise isiku kasuks tehtud dokumentaalselt tõendatud kulude hüvitisi, samuti kohtu väljamõistetud varalise kahju hüvitisi."
Riigikohus arvas, et MKS § 116 alusel tasutud intressis seisnev sissetulek ei ole juhuslikku laadi põhjusel, et maksuintressi saamiseks ei piisa ainuüksi sellest, et maksukohustuslasele on tehtud õigusvastane haldusakt. Intressi saamise vältimatuks eelduseks on alati rahaline sooritus, s.t vaidlustatud maksuotsus või muu rahalist nõuet sisaldav haldusakt tuleb täita. Tänu rahalise soorituse tegemisele muutubki teenitud tulu majandustegevuse käigus tekkivaks tuluks.
Lisaks on Riigikohus võtnud seisukoha, et TuMS § 17 lõikest 2 tuleneva krediidiasutuse hoiuse intresside maksuvabastuse laiendamine maksuintressile ei ole võimalik. Pangahoius ei ole ainus mõeldav alternatiivne rahapaigutus maksuotsuse täitmisele. Pangaintresside tulumaksuvabastus on erandlik säte, mille eesmärk on soodustada säästmist ja julgustada raha hoiustamist pankades. Mistahes tulud muudelt finantsinvesteeringutelt, näiteks kasu väärtpaberite võõrandamisest, laenudelt või võlakirjadelt saadud intressid, investeerimisfondide osakutelt saadud tulud, äriühingutest saadud dividendid jne oleksid Tulumaksuseaduse kohaselt maksustatavad kas füüsilise isiku või äriühingu tulumaksuga.
Lõpetuseks kinnitab kohus, et maksuõiguses ei kehti sellist põhimõtet, mis välistaks mõne tululiigi maksustamise ainuüksi põhjusel, et väljamakse tegijaks on avaliku võimu kandja.
Lemmi Kann, Risto Vahimets
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2010/10/18/riigikohus-maksuintress-on-maksustatav-tulu

matches:
Riigikohus
§ 117
§ 12
§ 12
Riigikohus
§ 17
§ 12
Riigikohus
§ 116
Riigikohus
§ 17


Kuusalu valla heakorra eeskiri – Riigi Teataja
Kuusalu valla heakorra eeskiri
Kuusalu valla heakorra eeskiri - sisukord
§ 1 Määruse reguleerimisala ning eesmärk
§ 5 Tehnovõrgu omaniku kohustused heakorra tagamisel
§ 6 Mootorsõiduki omanike ja kasutajate kohustused heakorra tagamisel
§ 8 Vallavalitsuse kohustused
§ 9 Loomade ja lindude pidamise heakorra nõuded
§ 12 Rannaalad
§ 13 Heakorra eeskirja rikkumine või koormise täitmata jätmine
§ 14 Kohtuväline menetleja
§ 16 Määruse avaldamine ja jõustumine
RT IV, 03.04.2013, 36
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkt 36¹ ja § 36 alusel ning heakorra tagamiseks Kuusalu valla haldusterritooriumil.
§ 1. Määruse reguleerimisala ning eesmärk
(1) Kuusalu valla heakorra eeskirja (edaspidi eeskiri) ülesanne on koosmõjus riigi ja valla vastavate õigusaktidega tagada valla territooriumil puhtus ja heakord.
(2) Eeskirja kohaldatakse koosmõjus Kuusalu valla põhimäärusega, Kuusalu valla jäätmehoolduseeskirjaga, Kuusalu valla avaliku korra eeskirjaga, Kuusalu valla avaliku ürituse korraldamiseeeskirjaga, Kuusalu valla ehitusmäärusega, Kuusalu valla tiheasustusaladel raieloa väljaandmise korraga ning teiste õigusaktidega ( www.kuusalu.ee).
(3) Eeskiri kehtestab heakorranõuded, kohustused ja piirangud Kuusalu valla territooriumil viibivatele ja tegutsevatele isikutele ning valla territooriumil asuva kinnis- või vallasvara omanikele.
(1) Kinnistu - kinnistusraamatusse iseseisva üksusena kantud kinnisasi (maapinna piiritletud osa ehk maatükk) või hoonestusõigus; kinnistu mõistega on heakorra nõuete täitmisel võrdsustatud mõisted: maa-ala, territoorium, krunt, maaüksus ja katastriüksus.
(2) Omanik - kinnis- või vallasvara omanik, kellega heakorra nõuete täitmisel on võrdsustatud tema poolt volitatud valdaja, haldaja või kasutaja.
(3) Puhastusala - on kinnistuga külgnev kõnnitee, haljasriba ning muu ala, mis asub kinnistu ja sõidutee vahel.
(4) Avalik koht - iga territoorium, ehitis, rajatis või ruum, mis on antud üldiseks kasutamiseks või mis on tegelikult üldkasutatav.
(5) Haljasala – tiheasustusalal asuv avamaakattega ala.
(6) Heakorratööd - tolmu, liiva, prahi, mahalangenud puulehtede- ja okste, lume ja jää vms. koristamine ning libedusetõrje teostamine, muru ja rohu niitmine, heki ja puude hoolduslõikus.
(7) Piiranguvöönd - kaitseala, hoiuala, püsielupaik, kallasrada vms. piiritletud ja erinõuete kohaselt kasutatav territoorium.
(1) Valla haldusterritooriumil on iga inimese hea tava ja kohus hoida korda ja pidada puhtust.
(2) Avalikku kohta paigaldatud lillevaaside, prügiurnide, pinkide, tõkkepiirete, reklaamstendide ja teiste teisaldatavate väikevormide korrashoiu ja hoolduse kohustus lasub nende omanikel.
(3) Kinnistu või ehitise omanik on kohustatud tagama heakorratööde tegemise puhastusalal.
(4) Kallasradade, parkide, haljasalade ning nendega külgnevate kõnniteede puhastamist ja korrastamist on kohustatud korraldama nende omanik.
(5) Veose vedaja peab koristama peale- ja mahalaadimisel või sõidu ajal mahalangenud veose ja prügi.
(6) Põllumajandustööde tegija peab tagama teedele sattunud pori, sõnniku, prahi jms koristamise koheselt pärast tööde lõppu.
(7) . Avaliku ürituse korraldaja peab maa-ala, kus üritus läbi viidi, puhastama hiljemalt 12 tunni jooksul pärast ürituse lõppemist.
(8) Tänavakaubanduspunkti (kiosk, haagis, paviljon, lett) omanik on kohustatud:
1) paigaldama tänavakaubanduspunkti ainult vallavalituse lubatud kohta;
2) koristama iga päev pärast kauplemise lõppu kauplemiskoha ümbruse 6 meetri raadiuses, kui puhastusala ei ole määratud teisiti.
(9) Üldkasutatava laste mänguväljaku omanik on kohustatud vahetama liivakasti liiva vähemalt üks kord aastas.
1) korras hoidma piirdeaia;
2) korras hoidma ehitise fassaadi ja sinna juurde kuuluvad fassaadielemendid (alevikus majanumber, lipukronstein, aknad, uksed jm.), mis peavad olema nõuetekohaselt värvitud, pestud, terved ning vastavuses kinnitatud ehitusprojektiga;
3) teostama heakorratöid kinnistuga piirneval puhastusalal. Libedusetõrjel tohib kasutada liiva, peent killustikku või töödeldud kruusa. Lumetõrje tegemisel on keelatud lume lükkamine sõiduteele;
4) tiheasustusalal tegema umbrohutõrjet, niitma muru ja rohtu (vähemalt kord suve jooksul), tegema heki hoolduslõikust;
5) kärpima põõsad ja puuoksad, mis kasvavad väljapoole kinnistu piire ja varjavad valgusteid, liiklusmärke või takistavad jalakäijate või sõidukite liiklust; tänavale ulatuvad oksad lõigata selliselt, et kõnnitee ja/või sõidutee ääre kohal oleks okste kõrgus vähemalt 2,5m ja sõiduteel 4,5m maapinnast;
6) puhastama sadeveekraave ja truupe, maa-aluse tehnovõrgu luuke ja reste, tagades eelvoolu, kui eelnimetatud jäävad tema puhastusala piiresse;
7) hoidma korras kommunikatsioonide (torustikud, trassid, kaablid jne) ja tuletõrje veehoidlate ning hüdrantide juurdepääsuteed;
8) tagama kinnistul jäätmekäitlus vastavalt Kuusalu valla jäätmehoolduseeskirjale;
9) rakendama meetmeid talle kuuluva kinnistu reostamise ja risustamise vältimiseks;
10) piiranguvööndisse jääval maa-alal juhinduma täiendavalt nendel aladel kehtestatud eeskirjadest;
12) hoidma korras hoone vihmaveerennid ja -torud, kõrvaldama nendesse kogunenud prügi, vajadusel kõrvaldama ehitiselt lume, jääpurikad, varisemisohtlikud kivid, plaadid jms tagades nende tööde ajal tänaval ohutu liikluse;
13) tagama talvisel ajal üldkasutatava hoone juurdepääsu ja välistrepi puhastamise jääst ja lumest ning vajadusel nende liivatamise;
14) heiskama hoonetel ja selleks ette nähtud kohtades riigilipud kehtestatud lipupäevadel;
15) kindlustama üldkasutatavate trepikodade korrasoleku ja pimedal ajal nende valgustamise võimaluse;
16) tagama heitvee kogumiskaevu korrasoleku, keskkonnaohutuse, veepidavuse, korrektse sulgumise, õigeaegse tühjendamise ja ümbruse hooldamise;
18) varustama ehitised ja elamute korterid korrektsete numbrisiltidega tagades numbrite ööpäevaringse nähtavuse;
19) remontima või kehtestatud korras lammutama lagunenud ehitised;
20) tagama kuivkäimla vastavuse tervisekaitse- ja keskkonnanõuetele;
21) hoidma tootmistegevuses tekkivat müra lubatud piires.
(2) Kinnistu reostamisel ja risustamisel on süüdlane kohustatud selle viivitamatult puhastama. Kui süüdlast ei ole võimalik kindlaks teha, peab selle ala korrastama ala omanik.
§ 5. Tehnovõrgu omaniku kohustused heakorra tagamisel
2) hoidma tehnovõrgu nähtava osa ja muu konstruktsiooni seisundis, mis tagab liiklusohutuse ja inimeste turvalisuse;
3) heakorrastama tehnovõrgu ja tehnovõrguga piirneva piiranguvööndi ala. Kinnistul asuvate puude ja põõsaste kärpimist peab õhuliini omanik teostama kooskõlastatult kinnistu omanikuga.
§ 6. Mootorsõiduki omanike ja kasutajate kohustused heakorra tagamisel
(1) Mootorsõiduki omanik ja/või kasutaja on kohustatud tagama, et tänavale pargitud sõiduk ei takista tänava koristustööde teostamist või koristama lume ja jää, puulehed jm prahi tänavale pargitud ja koristustööde läbiviimist takistava sõiduki ümbert kahe meetri ulatuses;
1) parkida mootor- ja maastikusõidukeid haljasaladele, laste mänguväljakutele, kalmistutele, üldkasutavate supluskohtade territooriumile selleks mitte ettenähtud kohtadesse ning nendega seal sõita või eelnimetatud maa-alasid muul viisil kahjustada;
2) mootorsõidukit pesta ja/ või remontida avalikus või selleks mitteettenähtud kohas või pesta mootorsõidukit veekogus ning lähemal kui 50 m veepiirist, kui kohapeal puudub teade teistsuguse korra kohta;
4) sõita asfaltkattega teedel roomikmasinate ja teiste teekatet lõhkuvate mehhanismidega;
5) sõita piiranguvööndis väljaspool selleks määratud teid ja radu, välja arvatud tegevusteks, mis on vastava piiranguvööndi eeskirjadega lubatud.
1) vältima objektilt prahi jms sattumist sõidu- ja kõnniteele;
§ 8. Vallavalitsuse kohustused
2) tänavate ja külade nimesiltide paigaldamise ja korrashoiu;
3) avalikes kohtades asuvate tuletõrje veevõtukohtade ja veehoidlate korrasoleku ning juurdepääsu nendeni.
§ 9. Loomade ja lindude pidamise heakorra nõuded
(1) Loomapidamishooned peavad vastama kehtivatele ehitus-, tervisekaitse-, tuleohutus- ja keskkonnakaitsenõuetele, peab olema välditud virtsa sattumine põhjavette ja
veekogudesse.
(2) Loomi on keelatud karjatada avalikel haljasaladel.
(3) Karjatatavaid loomi tuleb karjatada aia või elektrikarjusega piiratud alal viisil või ketis, mis välistaks loomade piiratud alalt väljumise, nende sattumise sõiduteele või loomaomanikule mittekuuluvale kinnistule ilma selle omaniku nõusolekuta.
1) risustada ja reostada territooriumi;
2) kritseldada ehitiste seinale, müürile, piirdeaiale, pingile jms või kahjustada neid muul viisil;
3) põletada kulu;
4) vigastada kõrghaljastust, avalikus kohas rikkuda murukamarat ning teekatet, kinnitada puude külge tarasid, traate, silte. Tiheasustusalal kasvavate puude, mille diameeter 1, 3 m kõrguselt mõõdetuna on vähemalt 12 cm (välja arvatud viljapuud) raiumine võib toimuda maatüki omaniku nõusolekul ning vallavalitsuse väljastatud raieloa alusel;
6) kallasraja kasutamisel kahjustada kinnistu omaniku vara;
7) vedada ja maha panna jäätmeid selleks mitte ettenähtud kohta;
8) kloppida riiet ja vaipa mitmekorterilise elamu rõdul, aknal ja uksel;
9) hoida korralikult ladustamata küttepuid, ehitusmaterjali jms õue tänavapoolses osas või laduda neid vastu kasvavaid puid;
10) reostada või risustada sadeveekraavi või sadeveekanalisatsiooni lastes sinna olme- ja heitvett vms;
11) lasta veekogusse pühkmeid, esemeid, mürgiseid, söövitavaid või kergestisüttivaid aineid, naftasaadusi ja nende jäätmeid, samuti teravat või lämmatavat lõhna levitavaid aineid;
12) valada naftasaadusi või nende jääke maapinnale ning hoida mürgiseid aineid kohtades, kus ei ole välistatud nende imbumine maapinnasesse;
13) matta jäätmeid pinnasesse, välja arvatud kompostimine;
14) telkida selleks mitte ettenähtud kohas. Telkimine on kaitsealal lubatud kohtades, mis on kaitseala valitseja nõusolekul selleks ette valmistatud ja tähistatud. Piiranguvööndis on telkimine lubatud kinnistul kinnistu omanikul või valdajal ning eramaa õuealal omaniku loal. Muudel juhtudel on telkimine lubatud kaitseala valitseja nõusolekul;
15) kasutada mürkaineid, pestitsiide ja väetisi kehtestatud eeskirjade vastaselt;
16) tekitada ülenormatiivset müra, vibratsiooni või tolmu;
17) omavoliliselt sadeveekraavide kinniajamine ning asendamine truupidega.
(1) Küttekoldevälise tule tegemist reguleerib Siseministri 30. augusti 2010. a. määrus nr 40 "Küttekoldevälise tule tegemise ja grillimise kohale esitatavad nõuded".
(2) Küttekoldevälise tule tegemisel on tule tegija kohustatud jälgima järgmisi nõudeid:
1) põletada vaid immutamata ja värvimata puitu, kiletamata paberit või pappi, sütt, oksi, lehti;
2) küttekoldevälist tuld võib teha väljaspool ehitist tuulevaikse ilmaga selleks kohandatud mittepõleval alusel või taimestikust puhastatud pinnasel tuletöö üle järelevalvet teostava isiku juuresolekul ning piisaval hulgal esmaste tulekustutusvahendite või muude tule kustutamiseks kasutatavate vahendite olemasolul;
3) avaliku lõkke tegemise peab selle korraldaja eelnevalt kooskõlastama Päästeametiga ja omama selleks vallavalitsuse luba;
4) pärast küttekoldevälise tule tegemist tuleb põlemisjäägid hoolikalt kustutada veega ülevalamise või mulla või liivaga katmise teel;
5) tiheasustusaladel on keelatud tugevat suitsu tekitavate materjalide põletamine;
6) tuleohtlikul ajal on1õkke tegemine keelatud.,,Tuleohutuse seaduse" alusel määrab tuleohtliku aja ja piirkonna Päästeamet ning teavitab sellest avalikkust;
7) vallavalitsusel on tuleohutuse tagamiseks õigus ajutiselt keelata metsasviibimine;
8) kaitsealal lõkketegemine on lubatud õuemaal omaniku loal ning kohtades, mis on kaitseala valitseja nõusolekul selleks ette valmistatud ja tähistatud. Muudel juhtudel on lõkketegemine lubatud kaitseala valitseja nõusolekul.
§ 12. Rannaalad
(1) Ranna piiranguvööndis on keelatud rannamaastiku omavoliline muutmine puude ja põõsaste mahavõtmise või väljajuurimisega, rändrahnude väljakaevamine ja teisaldamine.
(2) Keelatud on ranna piiranguvööndis, v.a õuealal, kaitsealuste niitude hooldamiseks kasutada muruniidukit, mis hävitab loodusliku niidukoosluse kamara.
§ 13. Heakorra eeskirja rikkumine või koormise täitmata jätmine
§ 14. Kohtuväline menetleja
Järelevalvet eeskirja täitmise üle teostavad vastavalt oma pädevusele vallavalitsus, Politsei- ja Piirivalveamet ja Keskkonnainspektsioon.
§ 16. Määruse avaldamine ja jõustumine
(1) Tunnistada kehtetuks Kuusalu Vallavolikogu 25. 09.2003 määrus nr 21.


Maksumaksja portaal - Maksuküsimused - Teenused välismaal, nullmäär, pöördmaksustamine - Oleme Eesti käibemaksukohustuslane firma, kes müüb spetsiifilisi seadmeid ja ühtlasi pakume ka meilt seadme ostnud kliendile edaspidist seadme hooldust. Hooldusteenust ostame ise teiselt Eesti firmalt. Nüüd tellis meilt seadme hoolduse Läti käibemaksukohustuslane firma ja hoolduse teostas see Eesti firma, kellelt me ikka hooldusteenust ostame, esitades meile ka hoolduse arve 18% käibemaksuga. Kuidas nüüd meil on õige lätlastele arve esitada, kas 0%-lise käibemaksuga, sest teenus ju osutati Lätis? Ja kui meie esitame 0% k/m-ga arve, millise viite me peame arvele märkima?
Oleme Eesti käibemaksukohustuslane firma, kes müüb spetsiifilisi seadmeid ja ühtlasi pakume ka meilt seadme ostnud kliendile edaspidist seadme hooldust. Hooldusteenust ostame ise teiselt Eesti firmalt. Nüüd tellis meilt seadme hoolduse Läti käibemaksukohustuslane firma ja hoolduse teostas see Eesti firma, kellelt me ikka hooldusteenust ostame, esitades meile ka hoolduse arve 18% käibemaksuga. Kuidas nüüd meil on õige lätlastele arve esitada, kas 0%-lise käibemaksuga, sest teenus ju osutati Lätis? Ja kui meie esitame 0% k/m-ga arve, millise viite me peame arvele märkima?
Küsis Maksumaksja ja vastas EML Jurist 31.08.2006 08:23 (1566 korda)
Kui tegemist on Lätis asuva vallasasja töötlemisteenusega ning teenuse saajaks on Läti käibemaksukohustuslane, siis ei ole käibe tekkimise koht Eesti (KMS § 10 lg 5 p 7 koostoimes § 10 lg 2 p 11), seega rakendub 0% maksumäär (KMS § 15 lg 4 p 1). Arvele tuleb märkida viide KMS § 15 lg 4 p-le 1 ning Kuuenda direktiivi artiklile 21 (vt KMS § 37 lg 8 p 1 ja 2).
Läti käibemaksuseaduse § 4 lg 4 p 3 kohaselt on vallasasjadega seotud teenuste (sh hindamine, parandamine ja hooldamine), v.a nende kasutada andmine, käibe tekkimise kohaks teenuste osutamise koht. Juhul, kui teenuse saaja ei oleks käibemaksukohustuslane, siis peaks Läti seaduse § 26 lg 6 kohaselt teenuse osutaja end enne teenuste osutamist Lätis käibemaksukohustuslasena registreerima ja esitama arve Läti käibemaksuga.
Vt Läti käibemaksuseadust: http://www.fm.gov.lv/likumi/pvn/Par_PVN_20060101_en.pdf


Kalalaeva energiatõhususe parendamise ja kliimamuutuste leevendamise toetus – Riigi Teataja
Kalalaeva energiatõhususe parendamise ja kliimamuutuste leevendamise toetus
Kalalaeva energiatõhususe parendamise ja kliimamuutuste leevendamise toetus - sisukord
RT I, 15.06.2018, 1
Vastu võetud 12.06.2018 nr 37
Määrus kehtestatakse kalandusturu korraldamise seaduse § 5 lõike 1 ja 19 lõike 1 alusel.
Määrusega kehtestatakse „Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi rakenduskava 2014–2020” meetme „Kalalaeva energiatõhususe parendamise ja kliimamuutuste leevendamise toetus” raames toetuse (edaspidi toetus) andmise ning kasutamise tingimused ja kord.
(1) Toetust antakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja (EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (ELT L 149, 20.05.2014, lk 1–66) artikli 41 lõike 1 punktis a kirjeldatud tegevuste elluviimiseks.
(2) Ühel kalalaeval ellu viidud sama liiki investeeringu jaoks ei anta toetust rohkem kui üks kord programmiperioodi jooksul.
(2) Toetuse maksimaalne suurus programmiperioodil on 400 000 eurot kalalaeva kohta.
(1) Abikõlblik on komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/531, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 508/2014, määrates kindlaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi jaoks kalurite hügieeni-, tervishoiu-, ohutus- ja töötingimuste parandamise, merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamise, kliimamuutuste leevendamise ja kalalaevade energiatõhususe parandamisega seotud rahastamiskõlblikud kulud (ELT L 86, 31.03.2015, lk 1–8), artiklites 13–16 nimetatud kulu, välja arvatud artikli 13 lõikes 2 nimetatud kulu.
(2) Lõikes 1 nimetatud kulu peab olema toetatava tegevuse elluviimiseks vajalik, mõistlik ja majanduslikult otstarbekas ning tehtud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 65 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 517/2014 fluoritud kasvuhoonegaaside kohta ja määruse (EÜ) nr 842/2006 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 150, 20.05.2014, lk 195–230) sätestatud eesmärkide ja nõuetega.
3) komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/531 artikli 13 lõikes 2 nimetatud kulu;
4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 517/2014 sätestatud eesmärkidele ja nõuetele mittevastav kulu;
5) taotleja tööjõukulu;
6) sularahas tehtud kulutus, teenustasu pangatoimingu eest, tagatismakse ja finantsteenusega seotud muu kulu;
7) rahatrahv, rahaline karistus, leppetrahv ja viivis;
8) tulumaksuseaduse § 8 tähenduses seotud isikute vahel sõlmitud tehinguga kaasnev kulu;
9) juriidilise konsultatsiooni kulu;
10) kulu, mis on tehtud enne Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile (edaspidi PRIA) toetuse taotluse esitamist.
(1) Kui toetatava tegevuse raames kavandatava töö või teenuse või soetatava vara käibemaksuta maksumus ületab 5000 eurot, küsib toetuse taotleja üksteisest sõltumatute ettevõtjate käest vähemalt kolm võrreldavat hinnapakkumust koos tehniliste tingimuste loeteluga, mis osutavad tehnilisele spetsifikatsioonile (edaspidi hinnapakkumus).
(1) Toetust võib taotleda kalalaeva omanik, kellele on antud kalapüügiseaduse § 32 lõikes 1 nimetatud kalalaeva kalapüügiluba kalapüügiks merel (edaspidi taotleja).
(2) Taotleja peab omama kalalaeva, millel on kehtiv kalalaevatunnistus ning mis on kantud maaeluministri 28. novembri 2017. a määruse nr 79 „Kalalaevastiku segmendid ja nende tunnused, kalalaevastiku segmenti kantavale kalalaevale esitatavad nõuded ning kalalaevastiku segmenti lisamise võimalus” lisas nimetatud segmenti 4S1 või 4S3.
(3) Taotleja peab vastama kalandusturu korraldamise seaduse § 27 lõikes 2 sätestatud nõuetele.
(5) Toetuse taotlemiseks esitab taotleja PRIA-lejärgmised andmed ja dokumendid (edaspidi koos taotlus):
3) taotleja omandis oleva kalalaeva nimi ja kalalaevade registri sisenumber;
4) paragrahvis 6 nimetatud hinnapakkumused ning § 6 lõigetes 2 ja 3 sätestatud juhtudel asjakohane selgitus;
5) tõend omafinantseeringu olemasolu kohta;
6) avalik-õigusliku ülikooli eksperdiarvamus, mis tõendab, et investeeringud püügivahenditesse ja -varustusse ei vähenda selektiivsust;
7) kinnitus, et taotleja järgib Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 508/2014 artikli 10 lõikes 1 nimetatud nõudeid ega ole pannud toime sama määruse artikli 10 lõikes 3 nimetatud pettust;
8) andmed, mis on toetuse kohta nõutud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1242/2014, milles sätestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 508/2014 (Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta) eeskirjad tegevuste kohta esitatavate kumulatiivsete andmete jaoks (ELT L 334, 21.11.2014, lk 11–38), I–V lisa kohaselt;
9) uue jahutus-, külmutus- või isolatsioonisüsteemi tootjapoolsed tehnilised andmed või sertifikaat, milles on kirjas jahutus-, külmutus- või isolatsioonisüsteemi fluoritud kasvuhoonegaaside andmed.
(6) PRIA teatab taotluse esitamise tähtaja ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded arvestusega, et teate avaldamise ja taotluse esitamise tähtaja alguse vahele jääks vähemalt 30 kalendripäeva.
(2) Pärast taotluse esitamise tähtpäeva esitab PRIA Keskkonnaministeeriumile teabe saamiseks nende taotlejate nimekirja, kes taotlevad toetust jahutus-, külmutus- või isolatsioonisüsteemi ümberehituseks või rekonstrueerimiseks, et hinnata nende toetatava tegevuse vastavust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 517/2014 sätestatud eesmärkidele ja nõuetele.
(3) PRIA hindab nõuetekohaseid taotlusi hindamisskaalal null kuni üks hindepunkti järgmiste hindamiskriteeriumite alusel:
(4) Kui hinnatakse tegevuse põhjendatust ja mõju meetme eesmärkide saavutamisele, antakse hindepunkte järgmiselt:
1) null punkti, kui mõju meetme eesmärkide saavutamisele ei ole tõenäoline;
2) üks punkt, kui võib eeldada mõju meetme eesmärkide saavutamisele.
(5) Kui hinnatakse tegevuse kulutõhusust, antakse hindepunkte järgmiselt:
1) null punkti, kui tegevuse elluviimise kulud ei ole realistlikud võrreldes sama töö või teenuse turuhindadega;
2) üks punkt, kui tegevuse elluviimise kulud on realistlikud võrreldes sama töö või teenuse turuhindadega.
(6) Kui hinnatakse taotleja suutlikkust tegevus ellu viia, antakse hindepunkte järgmiselt:
1) null punkti, kui taotleja ei suuda tõendada omafinantseeringu olemasolu;
2) üks punkt, kui omafinantseeringu olemasolu on tõendatud.
(7) Kui hinnatakse taotleja suutlikkust tegevust ellu viia, antakse üks lisahindepunkt iga viie protsendi suuruse omafinantseeringu eest, mis ületab omafinantseeringu minimaalset määra.
(8) Taotlus vastab hindamiskriteeriumite miinimumnõuetele, kui see on iga hindamiskriteeriumi eest saanud ühe hindepunkti.
(1) Nõuetekohase taotluse rahuldamise otsuse teeb PRIA kalandusturu korraldamise seaduse § 30 lõike 4 punkti 2 alusel ja taotluse rahuldamata jätmise otsuse kalandusturu korraldamise seaduse § 30 lõike 9 alusel.
(3) PRIA teeb taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse 45 tööpäeva jooksul taotluste esitamise tähtaja lõppemisest arvates.
(2) Töö, teenus ja soetatav vara, mille kulude hüvitamiseks taotletakse toetuse maksmist, peavad olema lõpetatud ning toetuse saaja peab olema need vastu võtnud ja nende eest tasunud.
(4) Toetuse maksmiseks esitab toetuse saaja pärast tegevuse täielikku või osadena elluviimist ja selle eest täielikult või osadena tasumist PRIA-le maksetaotluse, mis sisaldab järgmisi andmeid:
4) abikõlbliku kulu algdokumendi nimetus, sealhulgas number ja kuupäev ning abikõlbliku kulu summa;
5) taotletava makse suurus.
(5) Toetuse saaja esitab koos lõikes 4 nimetatud maksetaotlusega järgmised asjakohased dokumendid:
1) selle isiku väljastatud arve-saatelehe või arve koopia, kellelt taotleja tellis teenuse või töö või ostis kaupa, ning taotlejapoolset rahalise kohustuse tasumist tõendav maksekorraldus või pangakonto väljavõtte koopia;
2) tehtud töö, tellitud teenuse või soetatud vara vastuvõtmist tõendava dokumendi ärakiri.
(1) PRIA teeb toetuse maksmise või maksmisest keeldumise otsuse 25 tööpäeva jooksul § 10 lõigetes 4 ja 5 nimetatud nõuetekohaste dokumentide saamisest arvates.
(1) Toetatav tegevus peab olema ellu viidud, sealhulgas peab olema esitatud viimane maksetaotlus koos kuludokumentidega, ühe aasta jooksul taotluse rahuldamise otsuse tegemisest arvates.
(4) Toetuse saaja tagab toetatava tegevuse elluviimise raames soetatud põhivara säilimise ja sihtotstarbelise kasutamise vähemalt viie aasta jooksul PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest arvates.
Maaeluministri 24. jaanuari 2018. a määrust nr 5 „2018. aastal toetatavate „Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi rakenduskava 2014–2020” meetmete ja tegevuste liigid” täiendatakse punktiga 10 järgmises sõnastuses:
„10) kalalaeva energiatõhususe parendamise ja kliimamuutuste leevendamise toetus.”.


Huvihariduse ja huvitegevuse toetus – Riigi Teataja
Huvihariduse ja huvitegevuse toetus - sisukord
§ 2 Toetuse eesmärk ja määramise kriteeriumid
§ 4 Taotluste menetlemine, rahuldamine ja rahuldamata jätmine
§ 5 Nõuded toetuse saajale ja toetuse kasutamisele
RT IV, 26.06.2018, 53
Vastu võetud 21.06.2018 nr 7
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 punkti 5, noorsootöö seaduse § 15¹ ning riigieelarve seaduses kohaliku omavalitsuse üksustele määratud toetusfondi vahendite jaotamise ja kasutamise tingimused ja kord alusel.
Määrus reguleerib noorsootöö seaduse §15¹ ja riigieelarve seaduse alusel Kiili vallale huvihariduseks ja huvitegevuseks (edaspidi Tegevus vastavas käändes) ettenähtud toetuse kasutamist.
§ 2. Toetuse eesmärk ja määramise kriteeriumid
(1) Kiili vallas tegutsevatele juriidilistele isikutele suunatud toetuse eesmärgiks on Tegevuse kvaliteedi ja kättesaadavuse parandamine.
(2) Toetust antakse sihtotstarbeliselt Tegevuses osalevate õpilaste osavõtumaksu vähendamiseks ja/või vajalike õppevahendite/inventari soetamiseks.
(3) Tegevus, mida toetatakse, peab vastama vähemalt alljärgnevatele tingimustele:
1) olema suunatud 7-19-aastastele Kiili valla noortele;
2) toimuma regulaarselt (vähemalt kord nädalas) ning juhendatult;
3) olema jätkusuutlik.
(4) Toetuse määramisel arvestatakse, et pakutav Tegevus:
1) loob täiendavaid võimalusi Tegevuse mitmekesistamiseks Kiili vallas;
2) loob täiendavaid võimalusi kunsti-, kultuuri-, spordi-, loodus-, tehnika- ja täppisteaduste valdkonnas;
3) suurendab Tegevuse kättesaadavust;
4) pakub Tegevust rohkemale arvule noortele.
(1) Toetuse saamiseks tuleb esitada Kiili Vallavalitsusele volitatud isiku poolt digitaalallkirjastatud taotlus hiljemalt 30. aprilliks.
(2) Taotlus peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:
1) taotleja nimi, registrikood, aadress, pangarekvisiidid;
2) taotleja esindaja nimi, isikukood, kontaktandmed;
3) tegevuse nimetus ja vajalikkuse põhjendus;
4) tegevuse kirjeldus, milleks toetust taotletakse;
5) tegevuses osalejate nimekiri;
§ 4. Taotluste menetlemine, rahuldamine ja rahuldamata jätmine
(1) Taotlusi vaatab läbi ja hindab Kiili Vallavalitsus.
(2) Vallavalitsus teeb otsuse taotluste rahuldamise või mitterahuldamise kohta hiljemalt 30 päeva jooksul pärast taotluste esitamist. Otsus tehakse taotlejale teatavaks hiljemalt 5 päeva jooksul otsuse tegemisest arvates.
(3) Pärast taotluse rahuldamist sõlmivad taotleja ja Kiili Vallavalitsusega toetuse kasutamise lepingu. Leping saadetakse taotlejale tema poolt taotluses märgitud elektronpostiaadressile. Juhul kui taotleja ei allkirjasta lepingut hiljemalt 14 päeva jooksul selle saatmisest arvates, loetakse, et taotlust ei ole esitatud ja taotleja kaotab õiguse toetust saada.
(4) Toetuse kasutamise lepingus sätestatakse taotleja kohustused Kiili valla ees lepingu kehtivuse ajal.
(5) Toetus makstakse taotleja arvelduskontole 10 tööpäeva jooksul alates lepingu sõlmimisest.
(6) Taotlus jäetakse rahuldamata juhul, kui:
1) taotlus on esitatud puudulike andmetega ning kui taotleja on jätnud puudused vallavalitsuse poolt antud tähtajaks kõrvaldamata;
3) taotlejal on Kiili vallale (vallavalitsus või tema hallatavad asutused) maksetähtaja ületanud võlgnevus;
4) taotlejal on võlgnevus Maksu- ja Tolliameti ees;
5) taotleja ei ole täitnud seaduses ettenähtud tähtajaks majandusaasta aruande;
6) taotleja tegevus ei vasta käesoleva määruse paragrahvis 2 sätestatud kriteeriumitele.
§ 5. Nõuded toetuse saajale ja toetuse kasutamisele
1) kasutama toetust kooskõlas käesoleva määrusega, taotluse rahuldamise otsusega ja toetuse kasutamise lepingu tingimustega;
2) tagama noortele suunatud regulaarse ja juhendatud tegevuse jätkumise;
3) teavitama Vallavalitsust koheselt muudatustest, mille tõttu toetuse taotluses esitatud andmed ei ole enam täielikud või õiged;
4) võimaldama teostada toetuse sihipärase kasutamise üle järelevalvet;
5) esitama Kiili Vallavalitsusele selleks ettenähtud vormis, viisil ja tähtaja jooksul nõutud informatsiooni ja aruande;
6) andma Kiili Vallavalitsuse või tema poolt volitatud isiku käsutusse kõik projektiga seotud täiendavad andmed ja dokumendid 5 tööpäeva jooksul vastava nõude esitamisest arvates.
(1) Toetuse saaja on kohustatud esitama Kiili Vallavalitsusele 30 päeva jooksul pärast projekti lõppemist aruande temale eraldatud raha kasutamise kohta. Aruandele tuleb lisada aruannet põhistavad kuludokumendid (arved, maksekorraldused).
(2) Aruandes esitatakse vähemalt:
1) toetuse saaja nimi, registrikood, aadress;
2) toetuse saaja esindaja nimi, isikukood, kontaktandmed;
4) tegevuse elluviimise ülevaade;
5) Kiili vallalt saadud toetuse suurus ja toetuse kasutamise selgitus;
6) hinnang toetuse kasutamise mõjule ning jätkusuutlikkusele.
(1) Järelevalvet toetuse kasutamise üle teostab Kiili vallavalitsus.
(2) Järelevalve käigus kontrollitakse eelkõige toetuse kasutamise sihipärasust ning käesolevas määruses sätestatud ja lepingus taotleja poolt võetud kohustustest ja nõuetest kinnipidamist.
(3) Vallavalitsusel või tema poolt volitatud isikul on õigus nõuda toetuse saajalt arvete ja maksekorralduste koopiaid, seletuskirju või muid taotluses toodud tegevusega seotud täiendavaid andmeid või dokumente.
(4) Vallavalitsusel on õigus leping lõpetada ja/või osaliselt või tervikuna nõuda toetus tagasi juhul kui:
3) tegevusi ei ole osaliselt või tervikuna lubatud mahus toimunud;
4) toetuse saaja on esitanud valeandmeid või andmeid varjanud;
6) toetuse saaja ei esita tähtajaks aruannet;
(1) Määrust rakendatakse tagasiulatuvalt 1. jaanuarist 2018