OrganisatsioonKontaktid, dokumendiregisterTeenusedLoad, vormid, taotlused, aktid, tasudKeskkonnainfoLoodushoid, keskkonnakasutus, õpeUudised & TeatedUudised, pressiteated, üritused	Teenused Maapõu Kaevandamisluba
Maavara kaevandamise loa annab Keskkonnaamet. Keskkonnaametilt kaevandamisloa saamiseks tuleb esitada taotlus (taotlus) paberil (eelistatult 1 eksemplaris) ja elektroonselt ning tasuda riigilõiv 500 eurot. Kui taotluses on puuduseid, siis informeeritakse sellest taotlejat ning antakse aega puuduste kõrvaldamiseks. Vajadusel algatab Keskkonnaamet keskkonnamõjude hindamise. Kui ühele alale on esitatud mitu taotlust, siis toimub enampakkumine. Taotluse menetluse käigus küsitakse arvamusi mitmetelt institutsioonidelt – kohalik omavalitsus, maavarade komisjon jm asjassepuutuvad osapooled. Lisaks toimub alati ka avalikustamine. Loa saamisest/ mitte saamisest informeeritakse taotlejat kirja teel.Loa muutmise protsess on sarnane loa saamisega – tuleb esitada taotlus ja tasuda riigilõiv 500 eurot.Loa ümberregistreerimiseks tuleb esitada avaldus ja tasuda riigilõiv 50 eurot.NB! Kaevandamisloa omanik on kohustatud esitama Keskkonnaametile kord kvartalis maavara kaevandamisõiguse tasu deklaratsiooni ja maavaravaru kaevandamise mahu aruande (aruande vorm 1).Kaevandamisloa omanik peab eelmise aasta kohta järgneva aasta I kvartali jooksul esitama rikutud ja korrastatud maa aruande (aruande vorm 2) .Kaevandamisloa omanik on kohustatud maavaravaru kaevandamisega rikutud maa korrastama projekti alusel, mille tingimused väljastab ja rakendamiseks annab nõusoleku Keskkonnaamet. Liivakarjääris kaevandamine. Foto: Martin NurmeLoa omaniku meelespeaKaevandamisloa omajale rakenduvad, lisaks konkreetsel loal määratud nõuetele, seadustest tulenevad otsekohalduvad nõuded. Selleks, et lihtsustada maapõue loa omaja igapäevast tööd, on Keskkonnaamet koostanud loendi olulisematest otsekohalduvatest nõuetest lubade ja tegevuse etappide kaupa.Kaevandamisloaga kaasnevad üldised kohustused1. Enne kaevandamise alustamist tuleb loa omanikul:• Omandada teadmised, mis võimaldaksid vältida keskkonnaohtu ja rakendada ettevaatusmeetmeid (KeÜS § 16 lg 2).• Maavara kaevandamise loa saamisel riigile kuuluval kinnisasjal, saada riigile kuuluva kinnisasja kasutamisõigus maavaravaru kaevandamiseks (MaaPS § 90). Enne seda ei ole lubatud mistahes kaevandamist ettevalmistavad tegevused, mis eeldavad mäeeraldisel ja selle teenindusmaal viibimist.• Juhul, kui maa sihtotstarbe liik ei vasta taotletava mäeeraldise alal maavara kaevandamise loaga kavandatavale tegevusele, esitada kohalikule omavalitsusele taotlus maa sihtotstarbe muutmiseks, vastavalt mäetööstusmaaks või turbatootmismaaks. • Tagada MaaPS §-des 74 ja 78 sätestatud nõuete täitmine. Vajadusel taotleda teised vajalikud keskkonnaload või registreeringud (nt vee erikasutusluba, jäätmeluba jne) ning muud load ja nõusolekud.• Vajadusel lahendada kaevandatud materjali veoteede kasutamisega seotud küsimused.2. Kaevandamise ajal tuleb:• Rakendada vajalikke ja tulemuslikke meetmeid keskkonnaohu vältimiseks (KeÜS § 16 lg 1).• Koostada maapõueseaduses nõutud mahus ja sagedusega dokumentatsioon.• Tagada loa nõuete täitmine ja loa piiridest kinnipidamine.• Tagada seadustest ja määrustest tulenevatest piirnormidest kinnipidamine. Nt müra, tolmu jms puhul.• Arvestada, et kaevandamisluba ei anna õigust ehitamiseks mäeeraldise teenindusmaale ja väljapoole mäeeraldist. Ehitamisel tuleb lähtuda ehitusseadustikust. Maavaravarule või maavaravarusse ehitamiseks on vajalik Keskkonnaministeeriumi nõusolek (MaaPS § 14). Ehitise püstitamisel (sh mullakaitsenõuete täitmiseks ning kraavide, settebasseinide ja teede rajamiseks) üle jääva kaevise kasutamiseks ja võõrandamiseks on vajalik Keskkonnaameti nõusolek (MaaPS § 96).• Tagada kaevandamisalal ohutus (sh ala tähistada).• Viia olenevalt kaevandatud mahust läbi instrumentaalmõõdistamisi ja korrigeerida mõõdistamise alusel esitatud deklaratsioone. Instrumentaalmõõdistamise sagedus on: 1) üle 200 000 tonni/kuupmeetri (edaspidi ühik) – kord kvartalis; 2) 50 000–200 000 ühikut – kord aastas; 3) 10 000–50 000 ühikut – kord 2 aasta jooksul; 4) alla 10 000 ühiku – kord 3 aasta jooksul.• Kaevandatud, kasutatud või kasutuskõlbmatuks muudetud turbavaru kogus mõõdistada ja arvutada üks kord kaevandamisloa kehtivusaja jooksul. Instrumentaalmõõdistamine tuleb läbi viia kolm aastat enne kaevandamisloa kehtivusaja lõppemist.• Esitada kvartalile järgneva kuu 17. kuupäevaks Keskkonnaametile maavara kaevandamisõiguse tasu deklaratsioon ja maavaravaru kaevandamise mahu aruanne. Hõlpsaim on esitada aruannet Keskkonnaameti e-teenuste portaalis http://eteenus.keskkonnaamet.ee/. Portaaliga seotud küsimuste korral palume pöörduda Teil klienditoe telefonil 662 5999 või e-posti aadressil klienditugi at keskkonnaamet dot ee. • Esitada markšeideri mõõdistamise andmete alusel koostatud aruanne kaevandatud maa ja selle korrastamise kohta markšeideri mõõdistamise toimumise kvartalile järgnevas kvartalis koos kaevandamismahu aruandega (MaaPS 82). Hõlpsaim on saata aruanne digitaalselt allkirjastatuna Keskkonnaametile.• Alustada esimesel võimalusel kaevandamisega rikutud maa korrastamisega. Esimese sammuna tuleb küsida Keskkonnaametilt korrastamistingimused, seejärel koostada korrastamisprojekt ja viia selle alusel läbi vajalikud tööd (MaaPS § 81).• Katendi võõrandamiseks või väljaspool mäeeraldist kasutamiseks on vajalik Keskkonnaameti luba (MaaPS § 99).• Loa omaniku andmete muutumisel esitada esimesel võimalusel Keskkonnaametile taotlus korrektuuride tegemiseks.• Loa omaniku muutmiseks esitada vastavasisuline taotlus (MaaPS § 66).• Kaevandamisloa kehtivusaja pikendamise taotlus tuleb esitada vähemalt aasta enne loa kehtivusaja lõppemist. Kui kavandatava tegevusega seoses on vaja teha keskkonnamõju hindamine, tuleb kaevandamisloa kehtivusaja pikendamise taotlus esitada vähemalt kaks aastat enne loa kehtivusaja lõppemist.• Turba kaevandamise loa kehtivusaja pikendamise taotlusele lisada turba markšeiderimõõdistuse dokumentatsioon ja jääkvaru arvutus, mis ei tohi olla tehtud varem kui kolm aastat enne loa kehtivusaja pikendamise taotluse esitamist.• Kaevandamisloa kehtivusaja pikendamise taotlusele lisada viimase markšeiderimõõdistuse dokumentatsioon koos maavara jääkvaru arvutusega. Turba kaevandamise loa kehtivusaja pikendamise taotlusele lisatud turba markšeiderimõõdistuse dokumentatsioon ja jääkvaru arvutus ei tohi olla tehtud varem kui kolm aastat enne loa kehtivusaja pikendamise taotluse esitamist.• Kaevandamisloa ümberregistreerimisel lisada kaevandamisõiguse loovutamise kokkulepe ja ümberregistreeritava kaevandamisloaga määratud mäeeraldise piiridesse jääva maavara jääkvaru arvutus ning markšeideri mõõdistuse dokumentatsioon. Jääkvaru arvutatakse markšeideri mõõdistuse tulemuste alusel ümberregistreerimise taotluse esitamise päevale eelneva kvartali lõpu seisuga. Turba jääkvaru arvutatakse turbavaru hinnanguliselt kaevandatud koguse alusel, mille määramisel tuginetakse kaevandamise, tootmise või laoseisu andmetele või aunade mõõdistamise tulemustele.3. Kaevandamise lõpetamisel:• Mäeeraldis ja selle teenindusmaa tuleb korrastada kaevandamisloa kehtivusaja jooksul (MaaPS § 80).• Keskkonnaametilt tuleb taotleda korrastamistingimused. • Korrastamistingimuste alusel tuleb koostada korrastamisprojekt.• Korrastamisprojekti rakendamiseks tuleb saada Keskkonnaameti nõusolek (MaaPS § 81 lg 3).• Esitada kaevandamisloa andjale markšeideri mõõdistamise andmete alusel koostatud aruande kaevandatud maa ja selle korrastamise kohta.Eeltoodud info ei ole ammendav ning võib ajas muutuda.Loa omaniku kohustused ei piirdu vaid käesolevas trükises toodud informeerivate viidete ja/või keskkonnaloas esitatud nõuete täitmisega. Loa omanik peab omama vastavaid teadmisi ja olema valmis arvestama nende nõuete kõrval ka teistest õigusaktidest temale otse kohalduvate nõuetega (sh hiljem muudetud nõuetega).Vastavalt keskkonnatasu seadusele tuleb keskkonnatasu maksta ka isikul, kellel on keskkonnaloa omamise kohustus, kuid on tegutsenud vastavat luba omamata. Loata tegevuse korral arvestatakse keskkonnatasu kõrgendatud määra järgi. Juhul, kui ettevõte on tegutsenud enne keskkonnaloa kehtima hakkamist ilma loata, siis tuleb loata perioodil toimunud keskkonnakasutuse info esitada Keskkonnaametile. Esitatavas infos märkida ära toimunud tegevuse maht, ajavahemik ning saasteainete heitkogused. Menetluses olevat loa taotlust ei võrdsustata loa omamisega, seega loa taotlemise menetluse ajal on tegu loata tegevusega.	Sisukaart Keskkonnaameti peakontor - tel: 680 7438, faks: 680 7427, e-post: info at keskkonnaamet dot eeinfo at keskkonnaamet dot ee Narva mnt 7a, 15172 Tallinn


Koondumise lõpetamise otsus - Metsäliitto Osuuskunta/ Thomesto Oy
Otsus 31.10.2001 nr 40-KO
Koondumisele nr 02-ko/2001 Metsäliitto Osuuskunta/ Thomesto Oy loa andmine
12.10.2001.a esitasid Metsäliitto Osuuskunta esindajad Konkurentsiametile koondumise teate, mille kohaselt Metsäliitto Osuuskunta omandas aktsiate ostu-müügi lepingu alusel 95,5 protsenti Thomesto Oy aktsiakapitalist. Nimetatud tehingu tulemusel omandas Metsäliitto Osuuskunta valitseva mõju Thomesto Oy üle konkurentsiseaduse (edaspidi KonkS) § 2 lg 4 tähenduses. Seega on tegemist koondumisega KonkS § 19 lg 1 p 2 sätestatud viisil.
Konkurentsiamet avaldas 18.10.2001.a Metsaliitto Osuuskunta ja Thomesto Oy koondumise kohta koondumise teate saamise kohta teate väljaandes “Ametlikud Teadaanded”. Kolmandad isikud nimetatud koondumise kohta arvamusi ja vastuväiteid ei esitanud.
KonkS § 20 punktide 2 ja 4 järgi on koondumise osaline ettevõtja, kes omandab valitseva mõju teise ettevõtja üle, ja ettevõtja, kelle üle omandatakse valitsev mõju. Seega on käesoleval juhul koondumise osalisteks Metsäliito Osuuskunta ja Thomesto Oy.
Metsäliitto Osuuskunta on Soome Vabariigis registreeritud Metsäliitto kontserni valdusettevõtja, kelle omanikeks on Soome metsaomanikud. Ettevõtja tegevusaladeks on puidu kokkuost, metsamaterjali hankimine ühistu liikmetelt ja selle turustamine ning tegevus puidutööstuse valdusettevõtjana. Tütarettevõtja M-real Oyj kaudu osaleb Metsäliitto Osuuskunta ka kõrgekvaliteedilise trükipaberi, kartongi ja pappmaterjali, surumustriga papi, tarbijapakendite, pakkematerjali ja siidpaberi tootmises ja turustamises ning Finnforest Oyj kaudu saematerjali, töödeldud puidu, kase- ja okaspuidust vineeri, laminaat –vineertahvlite ja –talade, mööblidetailide, puidust lattide, teivaste, tugevdatud puidust valmistatud toodete ning teiste puidul põhinevate toodete valmistamises ja turustamises. Teiste kontserni kuuluvate ettevõtjate kaudu tegeleb Metsäliitto Osuuskunta kontsern metsamaterjali hankimise, puidul baseeruvate küttematerjalide tootmise ning metsa- ja muu toormaterjali vastuvõtmise ja mõõtmisega. Metsäliitto Osuuskunta kontserni kuuluvad Eestis registreeritud ja tegutsevad Metsind AS, Finnforest Eesti AS ja Map Eesti AS, kes tegelevad vastavalt metsatoormaterjali hankimise, saematerjali hankimise ning paberi turustamisega.
Thomesto Oy on Soome Vabariigis registreeritud ettevõtja, kelle peamisteks tegevusaladeks on puidu kokkuost ja eksport Venemaalt ja Balti riikidest ning metsa- ja ehitusmasinate kaubandusega, olles masinatootjate agendiks Balti riikides. Samuti omab Thomesto Oy vähemusosalust ühes saeveskis Eestis ning ühes saeveskis Lätis. Thomesto Oy omab 99,48 protsenti Eestis registreeritud ja tegutseva AS Mets & Puu aktsiatest, kes tegeleb metsatoormaterjali hankimisega. Thomesto Oy tütarettevõtja Thomesto Machine Agencies AB kaudu kuulub kontserni AS Thom Tehnika, kes tegeleb peamiselt metsatööstus- ning ehitusmasinate müügiga.
Metsäliitto Osuuskunta 2000.a majandusaasta käive oli 117,55 miljardit krooni ja Thomesto Oy 2000.a majandusaasta käive 2,76 miljardit krooni. Thomesto Oy kontserni kuuluvad Eestis registreeritud ja tegutsevad tütarettevõtjad AS Mets & Puu ja Thom Tehnika AS, mistõttu kontserni äritegevus toimub Eestis. Seega kuulub Metsäliitto Osuuskunta ja Thomesto Oy koondumine KonkS § 21 lg 1 kohaselt kontrollimisele.
Rahandusministri 27.08.2001.a määruse nr 75 “Koondumise teate esitamise juhend” (edaspidi Juhend) § 7 lg 3 p 1 kohaselt on mõjutatud kaubaturuks selline kaubaturg, kus tegutseb vähemalt kaks koondumise osalist või nendega samasse kontserni kuuluvat ettevõtjat ning koondumine viib vähemalt 15 protsendilise turuosani.
Käesoleva koondumise puhul on horisontaalselt mõjutatud kaubaturuks metsatoormaterjali turg.
Kaubaturul käibivaks kaubaks on metsatoormaterjal. Metsatoormaterjali saab liigitada vastavalt puidu kvaliteedile ning otstarbele, puidu päritolule ja puu liikidele. Võttes aluseks metsatoormaterjali kvaliteedi ja kasutamise otstarbe, saab eristada tarbepuitu ja paberipuitu. Tarbepuit (palk) on tugevam ja kvaliteetsem osa puutüvest läbimõõduga rohkem kui 15 cm. Paberipuit on puutüvi või selle osa, mille läbimõõt on 7-15 cm või mille kvaliteet ei vasta tarbepuidule esitatavatele nõudmistele. Tarbepuitu müüakse saeveskitele ja muudele puidutööstusettevõtjatele, ülejäänud osa metsatoormaterjalist müüakse paberipuiduna paberitööstusele. Arvestades metsatoormaterjali päritolu eristatakse Eesti metsadest pärinevat metsatoormaterjali ja imporditud metsatoormaterjali. Puuliikide alusel jaotub metsatoormaterjaliturg männipuidu, kuusepuidu ja kasepuidu turgudeks. Enamus Eestis raiutavast puidust on okaspuit (männi- ja kuusepuit).
Kasutusotstarbe ja kvaliteedi poolest on tarbepuit ja paberipuit mitteasendatavad. Samas hoolimata puidu hankimise piirkonnast, saadakse sealt tavaliselt nii tarbepuitu, paberipuitu kui ka muu otstarbelist puitu. Koondumise teate kohaselt ei erine koondumise osaliste turuosad erinevate turu alaliikide puhul ning konkurentsiprobleemid ei teki ka juhul, kui kaubaturul käibivat kaupa piiritleda kitsamalt. Metsatoormaterjali päritolu arvestamine kauba piiritlemisel ei ole vajalik, kuna impordi osatähtsus on väike (3-4%). Sellest tulenevalt ei ole käesoleva koondumise puhul vajalik piiritleda kaupa kitsamalt kui metsatoormaterjalina.
Metsatoormaterjali varumine toimub kasvava metsa raiumise või ümarpuidu kokkuostu teel. Kasvavat metsa raiutakse, kas ettevõtjale kuuluvalt kinnistult või ostetud raielangilt. Suurema tähtsusega on metsatoormaterjali varumine ümarpuidu kokkuostu teel, kas teistelt ettevõtjatelt või eraisikutelt. Metsäliitto Osuuskunta kontsern varus 2000. aastal […] tm metsatoormaterjali. Sellest ligikaudu […] % varuti kontserni enda või tema tütarettevõtjate poolt. Ülejäänud metsatoormaterjal osteti teistelt metsatoormaterjali kaubaturul tegutsevatelt ettevõtjatelt.
Metsatoormaterjali müügi iseloomulikuks jooneks on ekspordi suur osakaal. Koondumise teate esitaja hinnangul eksporditakse 53% (4 400 000 m³) Eestis varutud metsatoormaterjalist. Eestis tegutsevatele saeveskitele müüakse 2 200 000 m³ (27%) ja kohalikule paberitööstusele 400 000 m³ (5 %). Samuti on metsatoormaterjali müüki iseloomustavaks asjaolu, et enamus suurematest metsatoormaterjali varujatest on rahvusvaheliste paberi tootmisega tegelevate ettevõtjate tütarettevõtjad või kodumaise puidutööstuse kontsernide emaettevõtjad ja suurima osakaaluga on kontserni sisene müük.
Koondumise teate kohaselt eksporditakse […] % Metsäliitto kontserni poolt Eestis varutavast metsatoormaterjalist. Ülejäänud metsatoormaterjalist müüakse […] % kontsernisiseselt Eestis ning […] % kontserni mittekuuluvatele Eestis asuvatele isikutele.
Metsad ei paikne Eestis ühtlaselt. Kõige suuremad metsad asuvad Kirde-Eestis (metsasus 55%), Lõuna- ja Kagu-Eestis (53%) ning Edela-Eestis (50%). Suhteliselt väiksemad on metsad Läänemaal (40%) ja Tartumaal (37%). Nimetatud asjaolu ei mõjuta konkurentsitingimusi metsatoormaterjali varumisel ja müügil Eesti erinevates piirkondades. Eesti territooriumi väiksuse ja vahemaade lühiduse tõttu ei mõjuta kaubaturu piiritlemist transpordikulud jm sellega seotud tingimused. Seega on kaubaturuks kogu Eesti territoorium.
Metsatoormaterjali varumisel konkureerivad lisaks koondumise osaliste tütarettevõtjatele rahvusvaheliste metsatööstusettevõtjate tütarettevõtjad (Stora Enso Mets AS, Holmen Mets AS, Södra Eesti AS) ja kaks suuremat Eesti metsatööstuskontserni (AS Sylvester, AS Forestex). Nimetatud ettevõtjad varuvad ligi 70% metsatoormaterjalist. Koondumise osaliste tütarettevõtjate turuosa kokku metsatoormaterjali varumisel on ligikaudu […] %. Samas ei ole ülejäänud suuremate konkurentide turuosad oluliselt väiksemad (jäävad vahemikku […] %). Kuna omavahel konkureerivad rahvusvahelised ja kohalikud metsatööstuse kontsernid, ei oma koondumise osalised eelist majandusliku ja finantsjõu näol.
Suurim metsatoormaterjali müüja on Riigimetsa Majandamise Keskus, kes tegeleb riigile kuuluvate metsade haldamise ja riigile kuuluva metsa ja puidu müügiga. Riigimetsa Majandamise Keskuse turuosa metsatoormaterjali müümisel on ligikaudu […] %. Nagu eelnevalt käsitletud, müüvad teised metsatoormaterjali varujad suurema osa varutud metsatoormaterjalist kontserni siseselt.
Metsatoormaterjali varumiseks ei ole nõutav tegevusluba, seega juriidilisi tõkkeid metsatoormaterjali kaubaturule sisenemiseks ei ole.
Konkurentsiameti teabe nõudele vastanud ettevõtjate arvates, ei teki käesoleva koondumise tulemusena koondumise osalistel metsatoormaterjali kaubaturul turguvalitsevat seisundit.
Arvestades koondumise osaliste koondumise tulemusel tekkivat turuosa, konkurentide arvu ja nende majanduslikku ja finantsjõudu, juriidiliste sisenemistõkete puudumist ning teisi tegureid, ei teki koondumise osalistel metsatoormaterjali kaubaturul turguvalitsevat seisundit KonkS § 13 lg 1 tähenduses. Seega ei esine käesoleva koondumise puhul KonkS § 22 lg 2 nimetatud asjaolusid, mis tingiksid koondumise keelamise.
Koondumise teate kohaselt on Thomesto Oy aktsiate ostu-müügi tehingus müüjateks olevad Thominvest Oy, Thomproperties Oy ja Timber Shipping Limited võtnud endale kohustuse […] jooksul tehingu sõlmimisest mitte tegutseda Metsäliitto Osuuskunta nõusolekuta otseselt või kaudselt ärivaldkondades, mis pakuvad konkurentsi Thomesto Oy kontserni äritegevusele. Äritegevuse sisu määratlemisel võetakse aluseks Thomesto Oy kontserni tegevusvaldkonnad aktsiate ostu-müügilepingu sõlmimise ajal. Koondumise teate esitaja on seisukohal, et ilma nimetatud konkurentsipiiranguta võiksid müüjad väheste kulutustega asutada uue metsatoormaterjali varumise või metsatööstusmasinate müügiga tegeleva ettevõtja, mis oluliselt vähendaks omandatud ettevõtja ja tema varade väärtust. Uue ettevõtja asutamist lihtsustavad metsatoormaterjali varumise ja müügi aluseks olevad isiklikud kontaktid, mis jäävad müüjatele alles ka pärast tehingu sõlmimist. Tehingu tulemusel lähevad Metsäliitto Osuuskuntale üle Thomesto Oy kontserni kliendid, oskusteave, kogemused metsatoormaterjali turul tegutsemise ning Thomesto nimega seotud goodwill.
Konkurentsiamet on seisukohal, et eelnevalt kirjeldatud konkurentsipiirang on Metsäliitto Osuuskunta ja Thomesto Oy koondumisega otseselt seotud ja selle jõustamiseks vajalik, kuna sellega tagatakse omandatavate varade väärtuse säilimine nende üleminekul müüjatelt ostjale. Nimetatud konkurentsipiirang on lubatav ainult selles osas, kuivõrd ta käsitleb müüjate tegevust nendel kaubaturgudel, millel Thomesto Oy ja temaga samasse kontserni kuuluvad ettevõtjad tegutsesid Thomesto Oy aktsiate ostu-müügilepingu sõlmimise hetkel.
Anda luba Metsäliitto Osuuskunta ja Thomesto Oy koondumisele.


KO 2006, 220, 2326
Vastu võetud 16.11.2006 nr 42
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 5 lõike 2, § 22 lg 1 punkti 2, § 36 lõike 1, kohalike maksude seaduse § 2 lõike 1, § 3 lõiked 1 ja 2, § 4 lõike 1, § 5 punkti 5, § 10, § 15 lõike 2 ning maksukorralduse seaduse § 2 ja § 3 lõike 3 alusel.
§ 1 Reklaamimaks (edaspidi maks) on kohalike maksude seaduse alusel kehtestatud rahaline kohustis, mis kuulub käesolevas määruses kehtestatud korras, suuruses ja tähtaegadel kohustuslikult tasumisele kõigi maksustamisele kuuluvat reklaami ja kuulutusi (edaspidi reklaam) avaldavate isikute poolt.
§ 2 Maksuobjektiks on reklaam, mis on paigaldatud Jõhvi valla haldusterritooriumil asuvale hoonele, rajatisele, maale või muule objektile statsionaarselt või ajutiselt, samuti ühistranspordi ja takso väliskülgedele.
§ 3 Maksu maksab reklaami avalikustaja, kelleks loetakse reklaami avalikku esitajat, üldsusele näitajat, üldsusele ülekandjat, tootjat, vahendajat, tellijat või paigaldajat kelle omandis või kasutuses on §-s 2 nimetatud maksuobjektid.
§ 4 Kasutatavad mõisted:
1) reklaam – teave, mis avalikustatakse toodete või teenuste müügi suurendamise, ürituse või idee edendamise või mõnes muus vallas mõne muu soovitud tagajärje saavutamise eesmärgil ning mida reklaami avalikustaja tasu eest või mõnel muul kaalutlusel levitab;
2) ühissõiduk – sõitjaid tasu eest vedav sõiduk, mis sõidab kindlal liinil ja mille registreerimiskohaks on Jõhvi vald;
3) takso – Jõhvi allavalitsuse poolt väljaantud taksoteenindusloa alusel sõitjaid tasu eest vedav mootorsõiduk;
4) tee – on maantee, tänav, metsatee, jalgtee või muu sõidukite või jalakäijate liiklemiseks kasutatav rajatis teeseaduse tähenduses;
5) paigaldusluba – vallavalitsuse poolt väljastatav luba reklaami paigaldamiseks selles kindlaks määratud kohas, ajal, kujul ja viisil;
6) kuulutus – füüsilise või juriidilise isiku poolt ühekordseid üritusi või soove kajastav teave;
7) mittestatsionaarne reklaam – reklaam, mida paigaldatakse müügi-, teenindus- või ettevõtja muu tegutsemiskoha juurde ajutiselt mingiks ajaperioodiks ööpäeva jooksul, kusjuures reklaam ei ole kohtkindlalt ühendatud maapinna ega ehitisega;
8) liikuv reklaam – reklaam, mis asub pidevat teisaldamist võimaldaval alusel (haagised või muud selleks spetsiaalselt kohandatud, reeglina ratastel asetsevad konstruktsioonid);
9) alkohol – piiritus või alkohoolne jook alkoholiaktsiisi seaduse tähenduses.
§ 5 Maksustamisele kuulub igasugune valla haldusterritooriumil väljapandud reklaam, välja arvatud:
1) riigi- ja omavalitsusasutuste kuulutused;
2) erakondade, valimisliitude ja üksikkandidaatide valimiskampaania kuulutused ja reklaam;
4) ehitisele, kus ettevõtja tegutseb ja selle juurde kuuluvale krundile paigaldatud sama ettevõtja ärinimi, ettevõtte nimi ja/või samale ettevõtjale kuuluv kaubamärk ja domeeninimi;
5) vahetult kaupluse või muu teeniduskoha sissepääsu juurde paigaldatud informatsioon selle lahtioleku aegade, pakutavate teenuste ja kaupade sortimendi ja hindade kohta, samuti reklaam hoone vaateaknal ja uksel;
6) mootorsõiduki, ühissõiduki või takso salongis olev reklaam ja nende väliskülgedel omaniku äriühingut või ettevõtjat teavitav informatsioon koos logo või kauba-märgiga või domeeninimega;
7) kinnisel territooriumil toimuval avalikul üritusel välja pandud reklaam, tingimusel, et see reklaam ei ole suunatud avalikkusele väljaspool kinnist territooriumi;
8) hoone sisemuses tehtav reklaam;
9) kodanike poolt vallavalitsuse määrusega kindlaksmääratud kohtades välja pandud pisikuulutused ja teated;
10) liiklusmärgi 636 standardi kohaselt paigutatud teave (EVS 613-2001);
11) avalikult kasutatavale jäätmete kogumisvahendile paigaldatud reklaam;
12) pangaautomaatidele paigaldatud või pangaautomaadi asukohta teavitav reklaam;
13) avalikus valla liiniveos kasutatavale ühistranspordi infrastruktuuri (bussipeatused jms) objektile paigaldatud reklaam;
14) ehitusseadusest tulenev informatsioon ehitusobjekti, ehitaja ja muu informatsiooniga;
15) välireklaamikandja valmistaja või valdaja nime, logo ja kontaktandmete eksponeerimine välireklaamikandja konstruktsioonilistel elementidel;
16) isiku majandus- ja kutsetegevuses kasutatava sõiduki tähistust selle isiku nime, kontaktandmete, kaubamärgi ja tegevusalaga;
17) märgistust kauba müügipakendil pakendiseaduse tähenduses.
§ 6 Igasugune reklaam peab vastama reklaamiseaduses sätestatud nõuetele.
§ 7 Reklaami paigaldamine ilma paigaldusloata on keelatud ja kuulub kohustuslikus korras mahavõtmisele reklaami avaldaja kulul. Reklaami paigalduslubade väljastamise ja reklaami paigaldamise eeskirja kehtestab vallavolikogu.
II Maksumäär ja -periood
§ 8 Maksuperiood on reklaami paigaldusloal märgitud ajavahemik, mille jooksul on loal näidatud kohas ja tingimustel reklaami paigaldamine lubatud.
§ 9 Maksukohustus tekib reklaami eksponeerimise päevast arvates ja lõpeb mahavõtmisele järgneval päeval.
§ 10 Maksumäära arvestuse aluseks on reklaampinna ühe ruutmeetri kuumaksumus. Reklaamipinna suurus määratakse ruutmeetrilise täpsusega järgmiselt:
1) tasapinnalise reklaami puhul avalikkusele suunatud reklaami pindala (reklaamstendid, -viidad, -postid jms);
2) ruumilise reklaami puhul kolme iseloomuliku vaate arvutuslike pindaladega, mille moodustavad reklaami väljaulatuvaid punkte ühendavad kontuurid;
3) alla 1 m2 suurune reklaam maksustatakse 1 m2 maksumääraga kuus;
4) üle 1 m2 suuruse reklaami puhul, kui reklaami pindala jääb alla 0,5 m2, ümardatakse see allapoole täisruutmeetrini ja kui pindala on üle 0,5 m2, ümardatakse see ülespoole täisruutmeetrini.
§ 11 Maksumäärad reklaami 1 m2 eest on vastavalt tsoonidele alljärgnevad:
1) I tsoon: Jõhvi linna tänavad - Rakvere, Narva mnt, Keskväljak, Tartu mnt, Pargi, Linda ning Jõhvi valla piiresse jääva Tallinn-Narva maantee ja Tartu maantee ääres – 50 krooni 1 m2 eest kuus;
2) II tsoon: ülejäänud Jõhvi linna territooriumil – 40 krooni 1 m2 eest kuus;
3) III tsoon: Tammiku alevik, Jõhvi ja Kose küla – 30 krooni 1 m2 kuus;
4) IV tsoon: mujal Jõhvi valla haldusterritooriumil – 20 krooni 1 m2 eest kuus;
5) linna tänavate kohal – 60 krooni 1 m2 eest kuus;
6) ühissõidukitel ja taksodel, mille registreerimiskohaks on Jõhvi vald – 30 krooni 1 m2 eest kuus;
7) mittestatsionaarne reklaam – 200 krooni kuus;
8) liikuv reklaam – 30 krooni 1 m2 eest päevas;
9) alkohoolsete jookide reklaamimisel (sõltumata etanoolisisalduse mahuprotsendist) rakendatakse kolmekordset maksumäära;
10) ühe reklaamlipu kuumaksumäär on 100 krooni.
§ 12 Maks tasutakse valla eelarvesse sularahata arvelduse korras.
§ 13 Maksu tasumise tähtpäev on viieteistkümnes päev maksukohustuse tekkimise päevast.
§ 14 Maks tasutakse vastava kvartali esimeseks kuupäevaks. Esmakordse maksu tasumise päevaks on maksukohustuse tekkimise päevale järgnev esimene tööpäev. Maksumaksja arvutab maksu-deklaratsioonis tasumisele kuuluva summa, lähtudes käesolevas määruse §-des 10 ja 11 sätestatud korrast täiskroonides ja tasub selle vallavalitsuse arveldusarvele.
§ 15 Kui tasumisele kuuluva maksu ajavahemik on lühem kui üks kuu, jagatakse tasumisele kuuluva maksu arvutamisel maksu kuumäär 30-ga ning korrutatakse reklaami paigaldamise päevade arvuga. Kui tasumisele kuuluva maksu ajavahemik on pikem kui üks kuu kuid lühem kui üks kvartal, jagatakse tasumisele kuuluva maksu arvutamisel kvartalimaksu suurus 90-ga ning korrutatakse reklaami paigaldamise päevade arvuga.
§ 16 Maks mittestatsionaarse reklaami ja liikuva reklaami eest tasutakse ühekordselt kogu maksusumma ulatuses.
§ 17 Enammakstud maksusumma tagastatakse maksukorralduse seaduses sätestatud alustel ja korras.
III Maksudeklaratsioon
§ 18 Maksumaksjal on kohustus esitada maksuhaldurile maksudeklaratsioon (Lisa 1):
1) reklaami paigaldamisele järgneval tööpäeval vallavalitsuse ruumes või;
2) saata vallavalitsusele posti või elektroonilise posti teel reklaami paigaldamisest arvates kolme tööpäeva jooksul.
§ 19 Maksuhaldur teeb maksudeklaratsioonile märke selle vastuvõtmise kohta.
§ 20 Maksudeklaratsiooni võib esitada kuni 12 kuu kohta. Reklaami paigaldamisel pikemaks tähtajaks esitatakse 12 kuu möödumisel uus maksudeklaratsioon §-s 18 sätestatud korras.
§ 21 Maksumaksja arvutab maksudeklaratsiooni alusel tasumisele kuuluva maksusumma ja tasub selle vallaeelarvesse §-s 14 sätestatud tähtajaks. Tasumisele kuuluv maksusumma ümardatakse täis-kroonideks (alla 50 sendist summat ei arvestata, 50-sendine ja suurem summa ümardatakse täis-krooniks).
IV Maksusoodustused
§ 22 Vallavalitsus võib anda maksusoodustusi või -vabastusi:
1) isikutele, kes on toetanud valla haridus-, kultuuri-, spordi-, sotsiaal- või tervishoiualaseid üritusi või asutusi, sealhulgas lastemänguväljakute rajajale või rajamise toetajale, kusjuures maksusoodustuse või -vabastuse suurus ei või ületada 50% tasumisele kuuluvast maksusummast;
2) tervislike eluviiside ja ohutu liiklemise propageerimisele vms suunatud reklaam;
3) mittetulundusühingutele.
§ 23 Maksusoodustuse saamiseks esitatakse vastav taotlus vallavalitsusele.
§ 24 Maksusoodustust ei anta isikule, kes on esitanud maksusoodustuse või -vabastuse taotlemisel valeandmeid või kes on reklaamimaksu võlglane.
§ 25 Maksusoodustuse andmine vormistatakse igakordselt vallavalitsuse korraldusega.
V Maksuhaldur
§ 26 Maksuhalduriks on Jõhvi Vallavalitsus, kes korraldab maksu kogumist lähtuvalt maksukorralduse seadusest ja muudest õigusaktidest. Maksuhalduril on kõik maksukorralduse seadusega maksuhaldurile antud õigused ja kohustused.
§ 27 Maksuhalduri volitustega ametiisikuteks on vallavalitsuse finantsosakonna juhataja ja vallakunstnik.
§ 28 Vaie maksuhalduri haldusakti või toimingu peale esitatakse vallavalitsusele.
VI Vastutus maksumääruse rikkumise eest
§ 29 Kehtestatud tähtajast hiljem valla eelarvesse tasutud maksu summalt arvutatakse intressi maksukorralduse seaduses sätestatud alustel ja korras.
§ 30 Omavoliliselt paigaldatud reklaami või reklaami, mille paigaldusloas märgitud tähtaeg on möödunud, eksponeerimisel rakendatakse kahekordset maksumäära kogu eksponeerimisaja eest.
§ 31 Maksumääruse rikkumisel rakendatakse rikkuja suhtes maksekorralduse seaduses, karistus-seadustikus, käesolevas maksumääruses ja muudes õigusaktides sätestatud sanktsioone. Rikkumise menetlemise ja karistuse määramise õigus on korrakaitseametnikul (munitsipaalpolitseinikul), finants-osakonna juhatajal ja vallakunstnikul.
VII Määruse rakendamine ja jõustumine
§ 32 Tunnistada kehtetuks Jõhvi Linnavolikogu 13. oktoobri 1999.a. määrus nr 78 «Reklaami- ja kuulutusemaksu kehtestamine».
§ 33 Määrus jõustub 1. jaanuaril 2007.a.
Kinnitatud Jõhvi Vallavolikogu 16.11.2006.a. määrusega nr 42
REKLAAMIMAKSU DEKLARATSIOON nr ……………
Reklaamimaksu deklaratsioon esitatakse Jõhvi Vallavalitsusele ja reklaamimaks tasutakse reklaami esmapaigaldamisel 15 päeva jooksul maksukohustuse tekkimise päevast arvates, järgnevalt maksustamisperioodile järgneva tsükli 10. päevaks
1.1.Ärinimi või ees- ja perekonnanimi ………………………………………………………………….
1.2.Registri- või isikukood ……………………………………………………………………………...
1.3.Asukoht/aadress …………………………………………………………………………………….
1.4.Sidevahendid ………………………………………………………………………………………..
2. Reklaami eksponeerimise aeg
2.1.alguskuupäev …………………………, lõppkuupäev ………………………, päevade arv ………
2.2.alguskuupäev …………………………, lõppkuupäev ………….…………..., päevade arv ……....
3. Maksuobjekt
Reklaami asukoht
Loa nr ja kuupäev
reklaami kirjeldus
1 m2 kohta
reklaami suurus
Kokku: …………….
Tasumisel märkida maksu nimetus ja maksudeklaratsiooni number. Maks tasutakse Jõhvi Vallavalitsuse pangakontole nr 221010951025 Hansapangas.
4. Deklaratsiooni koostamise kuupäev ………………………………..
5. Deklaratsiooni koostanud maksumaksja, tema seadusliku või volitatud esindaja
5.1.ees- ja perekonnanimi ………………………………………………………………………………
5.2.ametikoht ………………………………, kontaktandmed …………………………………………
Käesolevas deklaratsioonis esitatud andmed on mulle teadaolevalt õiged, mida kinnitan oma allkirjaga
Laekunud maksuhaldurile ………………………………………………200….a.
Maksuhalduri volitatud esindaja allkiri ……………………., kuupäev ………………………………..


Sotsiaalkindlustusameti põhimäärus – Riigi Teataja
Sotsiaalkindlustusameti põhimäärus
Sotsiaalkindlustusameti põhimäärus - sisukord
§ 2 Tegevusvaldkond ja ülesanded
§ 3 Ameti juhtimine
§ 4 Struktuur ja struktuuriüksuste põhiülesanded
§ 5 Ameti sümboolika
RT I, 22.04.2014, 2
Vastu võetud 19.08.2008 nr 43
RTL 2008, 72, 1014
15.12.2008 RTL 2008, 99, 1405 01.01.2009
30.12.2008 RTL 2009, 1, 12 10.01.2009
02.07.2009 RTL 2009, 54, 796 01.08.2009
27.11.2009 RTL 2009, 88, 1280 01.02.2010
02.10.2012 RT I, 05.10.2012, 1 01.01.2013
07.12.2012 RT I, 13.12.2012, 1 01.01.2013
16.04.2014 RT I, 22.04.2014, 1 01.05.2014
Määrus kehtestatakse «Vabariigi Valitsuse seaduse» § 42 lõike 1 alusel ning kooskõlas nimetatud seaduse § 67 lõike 2 punktiga 2.
(1) Sotsiaalkindlustusamet (edaspidi amet) on Sotsiaalministeeriumi valitsemisalas tegutsev valitsusasutus, kes täidab õigusaktidest tulenevaid ülesandeid oma tegevusvaldkonnas ning teostab riiklikku järelevalvet ja kohaldab riiklikku sundi seaduses ettenähtud alustel ja ulatuses.
(3) Amet on riigieelarvest finantseeritav asutus, millel on oma eelarve ja arvelduskontod Riigikassa kontsernikonto koosseisus.
(4) Amet on aruandekohustuslik sotsiaalministri ees, kes suunab ja koordineerib selle tegevust ning teostab ameti üle teenistuslikku järelevalvet õigusaktidega sätestatud korras.
(5) Amet asub Tallinnas. Ameti postiaadress on Lembitu 12, 15092 Tallinn. Ameti aadressil mitteasuva struktuuriüksuse asukoht märgitakse selle põhimääruses.
§ 2. Tegevusvaldkond ja ülesanded
(1) Ameti tegevusvaldkond on riiklike pensionide, toetuste ja hüvitiste määramine ja maksmine, elatisabi määramine ja maksmine ning riigile üleläinud elatisnõuete sissenõudmine, riigi tagatud õppelaenu summa tagasimaksmata osa osaline kustutamine, puude raskusastme ja puudest tulenevate lisakulude ning püsiva töövõimetuse tuvastamine, rehabilitatsiooniteenuse ja erihoolekandeteenuste osutamise tagamine ja rahastamine ning ohvriabi- ja lepitusteenuse osutamine.
[RTL 2009, 88, 1280 - jõust. 01.02.2010]
(2) Ameti ülesanded on:
1) riiklike pensionide, toetuste ja hüvitiste määramine, maksmine, vastava praktika ühtlustamine ning pensionide, toetuste ja hüvitiste saajate ning neile määratud ja makstud pensionide, toetuste ja hüvitiste üle arvestuse pidamine;
2) kinnipidamiste tegemine pensionidest, toetustest ja hüvitistest ning enammakstud summade sissenõudmine seaduses ettenähtud juhtudel ja korras;
3) elatisabi määramine ja maksmine ning riigile üleläinud elatisnõuete sissenõudmine;
4) riigi tagatud õppelaenu summa tagasimaksmata osa osaline kustutamine ja selle üle arvestuse pidamine;
5) puude raskusastme ja puudest tulenevate lisakulude ning püsiva töövõimetuse, selle tekkimise aja, põhjuse ja kestuse tuvastamine ning töövõime kaotuse protsendi määramine, vastava praktika ühtlustamine ning ekspertiiside üle arvestuse pidamine;
6) erihoolekandeteenuste osutamise tagamine ja rahastamine, järelevalve teostamine teenuste osutamise üle ning erihoolekandeteenuste saajate üle arvestuse pidamine;
7) riigi osutatava rehabilitatsiooniteenuse osutamise tagamine ja rahastamine, järelevalve teostamine teenuse osutamise üle ning rehabilitatsiooniteenuse saajate üle arvestuse pidamine;
8) ekspertarstidega tsiviilõiguslike lepingute sõlmimine ekspertiiside tegemiseks ning nende töö koordineerimine ja korraldamine;
9) ohvriabi- ja lepitusteenuse osutamine ning selle korraldamine;
10) riikliku pensionikindlustuse registri, arstliku ekspertiisi andmekogu, ohvriabi juhtumite andmebaasi ja muude ameti tööks vajalike andmekogude pidamine;
11) riikidevaheliste sotsiaalkindlustuslepingute ja muude rahvusvaheliste õigusaktide täitmine oma pädevuse piires;
12) osalemine õigusaktide, sealhulgas riikidevaheliste sotsiaalkindlustuslepingute eelnõude väljatöötamises;
13) [Kehtetu - RT I, 13.12.2012, 1 - jõust. 01.01.2013]
14) ameti põhiülesannete täitmiseks vajaliku eelarve projekti koostamine, eelarve täitmise analüüs ja aruandlus;
15) sotsiaalmaksu maksmine erijuhtudel;
16) ameti valduses oleva riigivara valdamine ja kasutamine ning muu kui infotehnoloogilise vara käsutamine õigusaktidega ettenähtud tingimustel ja korras;
17) riigi esindamine kohtuvaidlustes oma pädevuse piires;
18) selgituste andmine ameti tegevusvaldkonda reguleerivate õigusaktide kohta;
19) ameti teenistujate täienduskoolituse korraldamine;
20) vaidemenetluse läbiviimine seaduses sätestatud korras;
21) muude õigusaktidega pandud ülesannete täitmine.
§ 3. Ameti juhtimine
(1) Ametit juhib peadirektor, kelle nimetab ametisse ja vabastab ametist sotsiaalminister kantsleri ettepanekul.
(2) Peadirektor:
1) juhib ameti tegevust osakonnajuhatajate kaudu ning korraldab ameti pädevusse kuuluvate ülesannete täitmise;
2) esindab ametit selle tegevusvaldkonnas ning annab volitusi ameti esindamiseks;
3) vastutab ameti tegevust reguleerivate õigusaktide täpse ja otstarbeka täitmise eest ning annab ameti tegevusest aru sotsiaalministrile;
4) esitab sotsiaalministrile ettepanekuid ameti tegevusvaldkonna korraldamiseks ja ameti struktuuri ja teenistujate koosseisu kinnitamiseks ja muutmiseks;
5) esitab sotsiaalministrile ettepanekuid ameti eelarve kohta ning teostab järelevalvet eelarve täpse ja otstarbeka kasutamise üle;
6) korraldab ameti sisekontrolli süsteemi rakendamist;
7) nimetab ametisse ja vabastab ametist ameti koosseisu kuuluvad ametnikud ja teised teenistujad;
8) sõlmib, muudab ja lõpetab töölepinguid;
[RT I, 13.12.2012, 1 - jõust. 01.01.2013]
9) kinnitab sisemist töökorraldust reguleerivad juhendid ja korrad, struktuuriüksuste põhimäärused, teenistujate palgad ja ametijuhendid vastavuses kehtivate õigusaktidega;
[RT I, 05.10.2012, 1 - jõust. 01.01.2013]
10) teostab teenistuslikku järelevalvet sotsiaalministri määratud ulatuses ja korras;
11) moodustab ameti tegevusvaldkonnas nõuandva õigusega alalisi või ajutisi komisjone, nõukogusid ja töörühmi;
12) valdab ja kasutab ameti valdusesse antud riigivara ja vahendeid ning käsutab muud kui ameti valdusesse antud infotehnoloogilist vara kooskõlas õigusaktidega;
13) sõlmib ameti nimel lepinguid kinnitatud eelarve piires või volitab selleks teisi isikuid;
14) pärib aru ameti teenistujatelt, edutab ametnikke, kohaldab ergutusi ja määrab distsiplinaarkaristusi seaduses sätestatud juhtudel ja korras;
15) annab seaduste ja muude õigusaktide alusel teenistusalastes küsimustes käskkirju käesoleva põhimäärusega sätestatud ülesannete täitmiseks;
16) annab ametnikele volitusi ameti nimel toimingute tegemiseks ja haldusaktide andmiseks seadustest ja muudest õigusaktidest tulenevate ülesannete täitmiseks;
17) täidab muid ülesandeid, mis on talle pandud seaduse, Vabariigi Valitsuse määruse või korraldusega ning sotsiaalministri määruse või käskkirjaga.
(3) Peadirektori äraolekul asendab teda peadirektori asetäitja pensionide ja toetuste alal või peadirektori määratud ametnik.
[RT I, 22.04.2014, 1 - jõust. 01.05.2014]
§ 4. Struktuur ja struktuuriüksuste põhiülesanded
(1) Ameti struktuuri ja teenistujate koosseisu kinnitab sotsiaalminister ameti peadirektori ettepanekul.
(2) Ameti struktuuriüksusteks on osakonnad ja piirkondlikud bürood.
(3) Ameti struktuuriüksused on:
1) pensionide ja toetuste osakond, mille põhiülesanded on riiklike pensionide, toetuste, hüvitiste ja elatisabi määramise ja maksmise ning riigile üleläinud elatisnõude sissenõudmise õiguslike küsimuste korraldamine, koordineerimine ja vastava praktika ühtlustamine, riigi tagatud õppelaenu summa tagasimaksmata osa osaline kustutamine ning riikidevaheliste sotsiaalkindlustuslepingute ja muude rahvusvaheliste õigusaktide alusel pensionide, toetuste ja hüvitiste määramine ja maksmiseks ettevalmistamine ning kohaldatava õiguse kindlaksmääramine töötajate liikumisel Euroopa Liidus;
2) [Kehtetu - RTL 2009, 88, 1280 - jõust. 01.02.2010]
3) sotsiaalteenuste ja ekspertiisi osakond, mille põhiülesanded on rehabilitatsiooniteenuse ja erihoolekandeteenuste osutamise tagamine ja rahastamine, puude raskusastme ja püsiva töövõimetuse ekspertiisi koordineerimine ja vastava praktika ühtlustamine, tsiviilõiguslike lepingute alusel ekspertiise tegevate ekspertarstide töö koordineerimine ja korraldamine;
4) [Kehtetu - RTL 2009, 88, 1280 - jõust. 01.02.2010]
5) ohvriabi osakond, mille põhiülesanded on ohvriabi- ja lepitusteenuse osutamine ning korraldamine;
6) finants- ja varahaldusosakond, mille põhiülesanded on ameti eelarve projekti koostamine, eelarve täitmise analüüs ja aruandlus, riiklike pensionide, elatisabi, toetuste ja hüvitiste maksmine, raamatupidamise korraldamine, statistiliste aruannete koostamine ning ameti valduses oleva riigivara haldamise ja riigihangete läbiviimise korraldamine;
7) [Kehtetu - RTL 2008, 99, 1405 - jõust. 01.01.2009]
8) [Kehtetu - RT I, 13.12.2012, 1 - jõust. 01.01.2013]
9) personaliosakond, mille põhiülesanded on personalitöö, konkursi- ja atesteerimiskomisjoni töö ning ameti teenistujate täienduskoolituse korraldamine;
10) asjaajamise osakond, mille põhiülesanded on ameti asjaajamise korraldamine ja koordineerimine;
11) infoteeninduse osakond, mille põhiülesanne on ameti tegevusvaldkonna kohta informatsiooni andmine ameti infotelefoni ning e-posti vahendusel;
12) infosüsteemide osakond, mille põhiülesanded on riikliku pensionikindlustuse registri, arstliku ekspertiisi andmekogu ja ohvriabijuhtumite andmebaasi pidamine, andmete töötlemine ja väljastamine, ameti infosüsteemide ja ametkondadevahelise andmevahetuse loomise ja edasiarenduse vajaduste kirjeldamine, osalemine ameti tellimusel hangitud eritarkvarade testimisel, juurutamisel ja kasutajate väljaõppe korraldamisel ning kasutajate juhendamine infosüsteemidega töötamisel;
13) piirkondlikud bürood, mille põhiülesanded on riiklike pensionide, toetuste ja hüvitiste määramine ja maksmise ettevalmistamine ning puude raskusastme ja puudest tulenevate lisakulude ning püsiva töövõimetuse, selle tekkimise aja, põhjuse ja kestuse tuvastamine ning töövõime kaotuse protsendi määramine ning riigi osutatava rehabilitatsiooniteenuse saamiseks õigustatud isikute taotluste menetlemine.
(4) [Kehtetu - RT I, 22.04.2014, 1 - jõust. 01.05.2014]
(5) Ameti koosseisus olevad piirkondlikud bürood on: Tallinna büroo, Rakvere büroo, Rapla büroo, Kohtla-Järve büroo, Tartu büroo ja Pärnu büroo.
(6) Ameti osakonnad juhendavad piirkondlikke büroosid oma pädevuse piires.
(7) Ameti osakonda juhib osakonnajuhataja ja piirkondlikku bürood juhib büroojuhataja. Sotsiaalteenuste ja ekspertiisi osakonda juhib teenuste juht.
(8) Osakonnajuhataja ja piirkondliku büroo juhataja vastutavad osakonnale või piirkondlikule büroole pandud ülesannete õiguspärase, täpse ja õigeaegse täitmise eest. Nende teenistuskohustused ja õigused määratakse vastava struktuuriüksuse põhimääruses.
(9) Osakonnajuhataja ja piirkondliku büroo juhataja äraolekul asendab teda asetäitja või peadirektori määratud ametnik.
(10) Struktuuriüksuse koosseisu võivad kuuluda bürood ja talitused, mille pädevus määratakse vastava struktuuriüksuse põhimääruses.
(11) Ameti koosseisu võivad kuuluda väljaspool struktuuriüksusi asuvad nõunikud, juhid, abid ja teised spetsialistid, kelle ülesanded, pädevus ja alluvus sätestatakse ametijuhendis, mille kinnitab ameti peadirektor.
§ 5. Ameti sümboolika
(1) Ametil on sõõrikujuline 35 mm läbimõõduga pitsat, mille keskel on väikese riigivapi kujutis. Sõõri ülemisel äärel on sõna «Sotsiaalkindlustusamet».
(2) Ameti struktuuriüksusel võib olla oma pitsat, kui see on ette nähtud struktuuriüksuse põhimääruses.
(3) Ametil on oma nimega dokumendiplangid.
(4) Ameti struktuuriüksusel võib olla oma dokumendiplank, kui see on ette nähtud struktuuriüksuse põhimääruses. Struktuuriüksuse dokumendiplangil kasutatakse ameti sümboolikat ja sõna «Sotsiaalkindlustusamet» koos vastava struktuuriüksuse nimega.
(5) Ameti ja tema struktuuriüksuse dokumendiplangi kasutamise kord määratakse ameti asjaajamiskorras.
(6) Ameti struktuuriüksuse ja selle allüksuse teenistujatel võib olla vormiriietus. Töövormi kirjelduse ja kasutamise korra kehtestab peadirektor.
(1) Ameti tegevuse ümberkorraldamine või selle lõpetamine toimub seaduses sätestatud korras.
(3) Määrus jõustub 2008. aasta 1. oktoobril.


text:
3-3-1-94-07 Riigikohus 28.02.2008
Kui käskkiri isiku teenistusest vabastamise kehtetuks tunnistamise kohta on antud pärast tema teenistussuhte lõppemist välja selgitamata, kas teenistusväline isik nõustub teenistussuhte taastamisega, siis tekitab selline käskkiri isikule küll õiguse teenistusse naasta, kuid ei pane talle kui teenistusvälisele isikule kohustust teenistussuhtesse naasta. Isiku teenistussuhe ei saa õiguspäraselt jätkuda tema tahte vastaselt. Seda kinnitab ka näiteks ATS § 130 lg 3, mis sätestab põhimõtte, et ette teatatud vabastamisest saab asutus loobuda ainult ametniku kirjaliku nõusoleku korral. ATS § 135 lg-test 1 ja 2 tuleneb, et ebaseaduslikult vabastatud ametnikul endal on õigus otsustada selle üle, kas ta nõuab teenistusse ennistamist koos teenistusest sunnitult puudutud aja eest tasu maksmisega või ennistamisest loobumise korral kuue kuu ametipalga suurust hüvitust.
3-3-1-51-99 Riigikohus 31.01.2000
ATS §-des 131 lg. 1 p. 4 ja 135 lg. 2 on ette nähtud erinevad alused hüvituste maksmiseks ning §-s 135 lg. 2 sätestatud hüvituse puhul ei ole tegemist täiendava hüvitusega. ATS §-s 135 lg. 2 ette nähtud hüvituse maksmise kohustus ebaseaduslikult teenistusest vabastamise korral on sanktsiooni iseloomuga ja seondub ametiasutuse poolt seaduse mittetäitmise või mittenõuetekohase täitmisega. Avaliku teenistuse seadusest ei tulene, et §-s 135 lg. 2 ette nähtud hüvitust saaks lugeda kaetuks teisel alusel makstud hüvitusega.
3-3-1-35-99 Riigikohus 11.10.1999
Teenistusest sunnitult puudutud aja eest saab tasu välja mõista vaid siis, kui kaebaja ennistatakse teenistusse.
Teenistusest sunnitult puudutud aja eest tasu väljamõistmisel tuleb lähtuda palgast, mis kehtis perioodil, mille eest tasu kuulub välja mõistmisele.
ATS § 135 eesmärgiga pole kooskõlas tasu väljamõistmine selle aja eest, mil kohtuistung oli edasi lükatud põhjusel, et kaebaja mõjuva põhjusta ei ilmunud kohtuistungile.

matches:
Riigikohus
§ 130
§ 135
Riigikohus
Riigikohus
§ 135


text:
26.02.1997 otsus nr 85
(2) Teovõimetule isikule antakse psühhiaatrilist abi tema seadusliku esindaja soovil või nõusolekul.
3) keelduda psühhiaatrilistest uuringutest ja ravist või neid katkestada, välja arvatud käesoleva seaduse paragrahvides 11, 15, 16 ja 17 sätestatud juhtudel;
(2) Psühhiaatrilist ravi ja diagnoosi puudutav teave on isiku eraelu saladus ja selle edastamine väljaspoole raviprotsessi on lubatud ainult isiku enda või tema seadusliku esindaja kirjalikul nõusolekul, samuti juurdlusorgani, politsei, prokuratuuri või kohtu seadusest tuleneva nõude alusel.
PSÜHHIAATRILISE ABI KORRALDUS
(3) Üldarst annab psühhiaatrilist abi oma pädevuse piires.
§ 7. Riigi ülesanded psühhiaatrilise abi korraldamisel
Riigi tasandil korraldab psühhiaatrilist abi Sotsiaalministeerium, kelle ülesanded täiendavalt tervishoiukorralduse seaduses (RT I 1994, 10, 133; 1995, 57, 978) sätestatule on:
1) kohtu poolt psühhiaatriahaiglasse paigutatud isikute psühhiaatrilise ravi korraldamine;
2) erihooldekodudes antava psühhiaatrilise abi korraldamine;
3) psüühikahäireid ennetava tegevuse korraldamine.
§ 8. Kohaliku omavalitsuse ülesanded psühhiaatrilise abi korraldamisel
(1) Kohaliku omavalitsuse tasandil korraldab psühhiaatrilist abi valla- või linnavalitsus kooskõlastatult maakonnaarstiga.
(2) Kohalik omavalitsus tagab psühhiaatrilise abi kiirabina, haiglavälise, haigla- ja taastusabina.
(3) Kohalik omavalitsus korraldab psühhiaatrilist abi käesoleva seaduse nõuete kohaselt.
(4) Kohalik omavalitsus tagab vältimatu psühhiaatrilise abi ravikindlustusega hõlmamata isikutele.
(1) Kohalik omavalitsus tagab psüühikahäirega isikule sotsiaalteenuste kättesaadavuse ja nende sidumise psühhiaatrilise abiga.
(2) Kohalik omavalitsus korraldab psüühikahäire tõttu vaeguriks tunnistatud isiku tervise seisundile vastava hooldamise, mis toimub sotsiaalhoolekande seadusega (RT I 1995, 21, 323; 1996, 49, 953) sätestatud korras.
VÄLTIMATU PSÜHHIAATRILINE ABI
(2) Otsuse isik ravile võtta teeb haigla psühhiaatriaosakonna arst vajaduse ilmnemisel viivitamata pärast isiku arstlikku läbivaatust. Otsus vormistatakse sotsiaalministri kehtestatud korra kohaselt. Otsuse vormistamise aeg loetakse tahtest olenematu haiglaravi alguseks.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud asjaoludel ravil viibiv isik ei või katkestada uuringuid ja ravi ega lahkuda haigla psühhiaatriaosakonnast.
(1) Käesoleva seaduse § 11 lõikes 1 sätestatud asjaoludel toimetatakse isik haigla psühhiaatriaosakonda kiirabi, politsei, lähedaste või muude isikute poolt.
(2) Käesoleva seaduse § 11 lõikes 1 sätestatud asjaoludel ja arsti kirjaliku taotluse alusel abistab politsei meditsiinitöötajaid isiku kinnipidamisel, arstlikul läbivaatusel ja haigla psühhiaatriaosakonda toimetamisel ning tagab isiku vara ajutise kaitse.
(3) Tahtest olenematu vältimatu psühhiaatrilise ravi (edaspidi – tahtest olenematu ravi) rakendamise otsusest teavitab arst isikut koheselt ja tema lähedast inimest või seaduslikku esindajat 72 tunni jooksul otsuse vormistamisest.
(4) Tahtest olenematu ravi rakendamisel on isiku lähedasel inimesel ja seaduslikul esindajal või nende poolt valitud arstil või advokaadil õigus lühiajaliselt kohtuda tahtest olenematule ravile paigutatud isikuga. Kohtumise kestuse otsustab raviarst, lähtudes ravile paigutatud isiku tervise seisundist.
(5) Kui arstil puudub teave isiku lähedase inimese või seadusliku esindaja olemasolu ja nende asukoha kohta, teavitab ta käesoleva paragrahvi lõikes 3 toodud tähtaja jooksul tahtest olenematu ravi rakendamisest isiku elukohajärgset kohalikku omavalitsust.
(1) Haigla pea- või ülemarst tagab tahtest olenematult ravile võetud isiku arstliku läbivaatuse kahe psühhiaatri poolt 48 tunni jooksul haiglaravi algusest.
(2) Kui üks või mõlemad psühhiaatrid tunnistavad ravile võtmise või ravi jätkamise käesoleva seaduse § 11 lõike 1 alusel põhjendamatuks ning isik ei ole nõus jääma ravile haigla psühhiaatriaosakonda, võib ta haiglast koheselt lahkuda.
(3) Kui mõlemad psühhiaatrid tunnistavad isiku ravile võtmise või ravi jätkamise käesoleva seaduse § 11 lõike 1 alusel põhjendatuks, jäetakse isik tahtest olenematule ravile kuni 14 päevaks.
(4) Isiku tahtest olenematu ravi haigla psühhiaatriaosakonnas võib kesta üle 14 päeva ainult kohtu loal, mille annab halduskohus haigla pea- või ülemarsti kirjaliku taotluse alusel. Halduskohtunik vaatab läbi tahtest olenematuks raviks loa andmise taotluse ja otsustab loa andmise või sellest keeldumise viivitamata, kohtuistungit korraldamata.
(5) Loa isiku tahtest olenematuks raviks võib halduskohtunik anda esimesel korral kuni 30 päevaks, alates taotluse kohtusse saabumise päevast. Järgnevatel kordadel võib halduskohtunik pikendada luba isiku tahtest olenematuks raviks kuni 90 päevaks, alates eelmise korra lõppemisele järgnevast päevast.
(6) Kui halduskohtunik keeldub loa andmisest või pikendamisest isiku tahtest olenematuks raviks või tühistab antud loa, võib isik haiglast koheselt lahkuda või jätkata ravi vaba tahte alusel.
(7) Kui tahtest olenematu ravi käigus langeb ära vähemalt üks § 11 lõikes 1 toodud asjaolu, lõpetatakse kahe psühhiaatri otsusel tahtest olenematu ravi ja isik võib haiglast koheselt lahkuda või jätkata ravi vaba tahte avalduse alusel. Kui ravi oli antud kohtu loal, teavitab haigla pea- või ülemarst kohut tahtest olenematu ravi lõpetamisest kirjalikult.
(9) Järelevalvet tahtest olenematu ravi üle teostab maakonnaarst.
(2) Ohjeldusmeetmetena kasutatakse eraldamist ja fikseerimist. Eraldamine on isiku eralduspalatisse paigutamine ning seal meditsiinitöötaja järelevalve all kinnipidamine. Fikseerimine on eralduspalatis meditsiinitöötaja järelevalve all mehaaniliste vahendite (rihmad, eririietus) kasutamine isiku tegutsemisvabaduse piiramiseks.
PSÜHHIAATRIAEKSPERTIIS JA KOHTU POOLT PSÜHHIAATRIAHAIGLASSE PAIGUTATUD ISIKU PSÜHHIAATRILINE RAVI
(1) Kohtupsühhiaatriaekspertiis määratakse ja tehakse kriminaalmenetluse koodeksis (ENSV ÜT 1961, 1, 4 ja lisa; RT I 1995, 6–8, 69; 15, 173; 83, 1441; 1996, 6, 101; 31, 631; 48, 943) ja tsiviilkohtupidamise seadustikus (RT I 1993, 31/32, 538; 1994, 1, 5; 1995, 29, 358; 1996, 3, 57; 42, 811) kehtestatud korras.
(2) Kohtuniku loal või kohtumääruse alusel võib vabaduses viibiva kahtlustatava, süüdistatava või kohtualuse paigutada haigla psühhiaatriaosakonda kohtupsühhiaatriaekspertiisi tegemiseks. Ekspertiisi taotlenud ametiisik teavitab isiku haigla psühhiaatriaosakonda paigutamisest tema seaduslikku esindajat või lähedast inimest 72 tunni jooksul pärast kohtuniku loa kättesaamist.
(3) Kohtupsühhiaatriaekspertiisid on ambulatoorsed ja statsionaarsed. Ambulatoorne kohtupsühhiaatriaekspertiis tehakse tähtajaga kuni kaks nädalat, statsionaarne kohtupsühhiaatriaekspertiis kuni kaks kuud. Erandjuhtudel pikendab kohus (kohtunik) kohtupsühhiaatriaekspertiisi tegemist eksperdi taotlusel.
(4) Kohtupsühhiaatriaekspertiisi teevad sellekohase tegevusloaga psühhiaatrid.
(1) Kaitseväeteenistuseks kõlblikkuse psühhiaatriaekspertiis tehakse kooskõlas kaitseväeteenistuse seadusega (RT I 1994, 23, 384; 1995, 18, 240; 62, 1056; 1996, 25, 519; 49, 953) Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud korras.
(2) Kaitseväeteenistuseks kõlblikkuse psühhiaatriaekspertiisile esitatavad nõuded kehtestab sotsiaalminister.
§ 17. Psühhiaatrilise ravi nõuded ja psühhiaatriahaigla töökorraldus kohtu poolt määratud meditsiinilise iseloomuga mõjutusvahendite kohaldamisel
Psühhiaatrilise ravi nõuded ja psühhiaatriahaigla töökorralduse kohtu poolt kriminaalkoodeksi (RT 1992, 20, 288; 1993, 7, 103; RT I 1993, 33, 539; 43, 620; 49, 693; 1994, 12, 202; 16, 290; 24, 391; 30, 466; 39, 620; 50, 845; 74, 1324; 83, 1447; 91, 1529; 1995, 4, 36; 5, 40; 11, 114; 14, 170; 15, 173; 24, 336; 25, 352; 26–28, 355; 53, 845; 58, 1005; 60, 1018; 62, 1056; 1996, 3, 56; 6, 101; 26, 528; 31, 631; 1997, 1, 4; 5/6, 30) § 59 lõike 1 alusel määratud meditsiinilise iseloomuga mõjutusvahendite kohaldamisel psühhiaatriahaiglas kehtestab sotsiaalminister.
Psühhiaatrilist abi finantseeritakse tervishoiukorralduse seaduses, Eesti Vabariigi ravikindlustusseaduses (RT 1991, 23, 272; 1992, 19, 276; 1994, 23, 387), sotsiaalhoolekande seaduses ja käesolevas seaduses kehtestatud korras.
MUUDATUSED VARASEMATES ÕIGUSAKTIDES JA SEADUSE RAKENDAMINE
§ 20. Muudatused halduskohtumenetluse seadustikus
Halduskohtumenetluse seadustikku (RT I 1993, 50, 694; 1994, 16, 290; 28, 425; 1995, 29, 358 ja 359; 1996, 37, 739) täiendatakse §-ga 172 järgmises sõnastuses:
«§ 172. Loa andmise, pikendamise ja tühistamise kord isiku tahtest olenematuks vältimatuks psühhiaatriliseks raviks
(1) Loa isiku tahtest olenematuks vältimatuks psühhiaatriliseks raviks psühhiaatrilise abi seaduses ettenähtud juhtudel annab, pikendab või tühistab halduskohtunik.
(2) Isiku tahtest olenematuks vältimatuks psühhiaatriliseks raviks loa andmisel, pikendamisel või tühistamisel tutvub halduskohtunik esitatud kirjaliku põhjendatud taotlusega. Taotluse isiku tahtest olenematuks vältimatuks psühhiaatriliseks raviks loa andmiseks või pikendamiseks esitab haigla pea- või ülemarst. Vajadusel nõuab halduskohtunik taotluse esitajalt täiendavaid seletusi.
(3) Halduskohtunik vaatab esitatud taotluse läbi ja otsustab viivitamata, kohtuistungit korraldamata, isiku tahtest olenematuks vältimatuks psühhiaatriliseks raviks loa andmise, pikendamise, sellest keeldumise või tühistamise.
(4) Loa isiku tahtest olenematuks vältimatuks psühhiaatriliseks raviks annab halduskohtunik esimesel korral kuni 30 päevaks, alates taotluse kohtusse saabumise päevast, ja järgnevatel kordadel pikendab antud luba kuni 90 päevaks, alates eelmise korra lõppemisele järgnevast päevast.
(5) Kui kohtu loal antav isiku tahtest olenematu vältimatu psühhiaatriline ravi lõpetatakse ennetähtaegselt kahe psühhiaatri otsusel psühhiaatrilise abi seaduses sätestatud tingimustel, teatab haigla pea- või ülemarst sellest kohtule.
(6) Isiku tahtest olenematuks vältimatuks psühhiaatriliseks raviks antud loa tühistab halduskohtunik järelevalvet teostava ametniku protesti alusel või ravil viibiva isiku abikaasa, seadusliku esindaja või lähemate sugulaste taotluse alusel, olles kuulanud ära haigla pea- või ülemarsti või tema kohuseid täitva selleks volitatud arsti seletused. Vajadusel võib halduskohtunik määrata ravil viibivale isikule kohtupsühhiaatrilise ekspertiisi.
(7) Loa andmine, sellest keeldumine ja tühistamine peab olema põhjendatud ja see vormistatakse halduskohtuniku kirjaliku otsusena, mille ärakiri antakse isiku tahtest olenematuks vältimatuks psühhiaatriliseks raviks loa andmise, pikendamise või tühistamise taotlejale ja protesti esitajale.».
§ 21. Muudatused kriminaalkoodeksis
Kriminaalkoodeksis tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 59 lõike 1 viimane lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Meditsiinilise iseloomuga mõjutusvahendid on paigutamine ravile tavalise või tugevdatud järelevalve alla psühhiaatriahaiglasse.»;
2) paragrahvi 59 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
«(11) Isikut, kes on paigutatud ravile tugevdatud järelevalve alla psühhiaatriahaiglasse, hoitakse seal tingimustes, mis välistavad ohtlike tegude toimepanemise tema poolt.»;
3) paragrahvi 59 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 ettenähtud meditsiinilise iseloomuga mõjutusvahendite määramisel arvestab kohus toimepandud teo ja selle toime pannud isiku ohtlikkuse laadi, samuti seda, millist ravi isik vajab. Meditsiinilise iseloomuga mõjutusvahendit kohaldatakse kuni selle isiku tervenemiseni või tema ohtlikkuse äralangemiseni. Nende mõjutusvahendite kohaldamise, lõpetamise või liigi muutmise määrab kohus.»;
4) paragrahv 591 tunnistatakse kehtetuks.
§ 22. Muudatused Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi tervishoiuseaduses
Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi tervishoiuseaduse (ENSV Teataja 1971, 29, lisa; 1974, 37, 369; 1980, 18, 315; 1984, 24, 292; 1985, 37, 579; 1986, 11, 143; 1988, 6, 68; RT I 1995, 57, 978) §-d 53, 55, 57, 571 ja 75 tunnistatakse kehtetuks.

matches:
§ 7
§ 8
§ 11
§ 11
§ 11
§ 11
§ 11
kohus
§ 17
§ 59
§ 20
§ 21
kohus
§ 22


Ortopeedilised tallatoed hind brändikaupade müük / Glütseriin müük tiikpuu hind
Ortopeedilised tallatoed hind brändikaupade müük. cochran boiler hindi briketi müük paides
Ortopeedilised tallatoed hind brändikaupade müük
Ortopeedilised tallatoed hind brändikaupade müük. ilusalong kinkekaart werrowool tallinn korterite müük hispaanias.klaaspurk müük austraalia karjakoera müük.vr osta lipu kaal hindi movie full hd
Fibo taldmikuplokk hind väärismetalli müük.Odav ortopeedilised tallatoed hind brändikaupade müük elekter mängukonsooli fassaadiplaadid hind armani black friday deals müük Säästukaardi kampaania kingston kingitusedRazer black friday 2020 uk reduksin müük suusamask xbox black friday 2020 basenji hund youtube müük eesti pagar kampaania 2020 online kasiino pakkumised kingitused sbrapäevaks Black friday why is it called puugisüsti hind 2020.Facebooki reklaami hind elektri hind reaalajas.New balance ostatnie pary rehvide müük tallinn.Unikivi müük tartu iphone 6 32gb hind.Musta mulla mööbel müük pärnumaal black friday wiki english.F hinds discount code kasse 430 müük.Psn black friday deals dalmaatsia koer hind hind.Wrc 7 ps4 ortopeedilised müük krossimootorrataste müük.Toonerite müük tartus viljapuude istikute müük.Brown squirrel black friday deals vargapoldid müük.Puidu kokkuostu hind black friday electronics 2020 uk.Gps jälgimisseade müük sims 4 talon ostaminen.Red bull video download xbox one x müük.El hinduismo simbolo sony black friday deals 2020 Apple iphone 8 plus ortopeedilised müük elektriposti hind Sony xperia xz1 compact müüa black friday perfumes el corte ingles osta ee ciaran hinds rome cochran boiler hindi foorum overlok õmblusmasin müük.ostan playstation 3 cybex soojuse hind tallinnas jaapani autode müük balios m müük Reis tsernobõli hind kardina õmblemise hinnad.Antennide müük samojeedi koer müük.Gearbest black friday 2020 eesti mesi hind.Sony ortopeedilised xperia 10 müük renault kadjar hind.Black friday 2020 online hours saksa lambakoera kutsikad müük.Beluga viina hind gaasiballooni hind.Osta asunto oulu kuidas võita keno lotoga.Video auto 2020 kaugloetav veearvesti hind.Honda bobber brändikaupade müük black ops 4 black friday price.Lisa henderson adobe illustrator hindi language pack.Propaani hind lätis offre air france black friday
Kingitused isadepäevaks mikroskoop müük müük
Parim pakkumine kõvaketas hind.Viimase hetke reisi pakkumised savipõletusahi müük.Suitsupaki hind ortopeedilised lätis lauaarvuti videokaart müük.Veoautojuhi ametikoolitus hind ampulli hind.Rehvide müük paldiski mnt aialippide hind.Maalri ruutmeetri hind põrandaküttetoru müük.Emmaljunga vihmakile hind koera eutanaasia hind.Telia iphone 8 hind designer brands black ortopeedilised friday.F hinds jewellers uk etsy black friday svg.Nintendo müük malta koer müük.Liivakasti liiv müük miniekskavaator müük.Samsung galaxy j7 hindi new balance black friday españa
Osta macarons pleki paigaldus hind hind
Ps4 video games black friday müük 2020 nulla osta honda pneumatici.Busside müük bike black friday 2020.Basenji hund charakter dj mixer müük.Xiaomi redmi 5 müük musta mulla müük tartumaal.Iphone 8 plus price in india hindi plaatina hind 2020.Sülearvutite müük eestis keskküttekatelde müük.Küttepuude müük keilas kingitus meessoost sõbrale.Ruukki katuse hind fitbit charge 2 hind.Xbox 360 müük euronics millist mullafreesi osta.Pärsia kassi müük hind legs meaning.Orientaal kassipojad müük skate longboard video
Pliit müük iphone brändikaupade hind 4s aku müük
Fitbit flex 2 osta müük emporio armani watches black friday sale.Siiami kass müük talvejopede müük.Kütusemahuti müük kuutsemäe pileti hind.Adidas black friday yeezy õiglane kaubandus eestis.Tikkimismasinate müük paksusmasin müük.Piletilevi kinkekaart tartu eksootilised lemmikloomad müük.Black black friday travel deals vana mööbel müük.Osta pizza ahi skoda karoq hind.Kala müük saaremaal usb helikaart müük.Gaasiandur hind saepuru m3 hind Bluetooth headphones black friday 2020 sauna ehituse maksumus.Black friday mytheresa raamatupidamine hind.Ratastoolide müük haapsalus autode müük eestis statistika.Maagaasi hind tartu black friday cyber monday 2020 apple watch.Golden boy mma black friday kulla kokkuostu hind.Red dead redemption 2 ps4 müük best black friday.Eps 80 hind jalgratas 24 müük.Dell xps 13 osta toruisolatsioon hind.Poroloon müük tallinn lufthansa black friday offers.Tattoo hindu hombre poltide müük tartus.Milline uus auto osta puidu tihumeetri hind.Puukuuri ehituse maksumus puitmaja müük
Circle k kütuse hind täna jõhvika hinnad turul.Põranda lihvimine hind fitlap tallatoed toitumiskava hind.Etsy müük nokian hakkapeliitta brändikaupade r2 hind
Http www hindu com microsoft store black friday deals 2020.When is black friday sale 2020 razer black friday 2020.Cng hindi meaning ost müük alajel kuulutused.Leonberger hunde in not overwatch ps4 müük.Mature video games ps4 uute mootorrataste müük.Tee ise kingitus raamatupidamisteenuste hind.Imarvutid must reede mark hinds state farm.Punane müük jooksuratas muuk.Bmx müük tallinnas friday bmw i8 features in hindi.Killustiku brändikaupade müük kuressaares elektroodide müük tartus.Huawei p20 lite hindi it's friday black baby dancing.Facebook reklaami hind black friday camera deals 2020 ireland.The hindu vee hind rae vald
Niptify test hind note müük 9 ortopeedilised octa core.Oxford street black friday sales massaaživann müük.Apple black friday deals 2020 ireland black friday 2020 paco perfumerias
Õlle hind eestis garaaži müük tallinn.Swedbank kampaania samsung watch black friday deal.Rahvuslike riiete müük fibo bloki müük.Kütuse müük iktara hindi song.Riidestange müük tallinn aerude müük.Bostoni terjer samsung hind black friday iphone deals nosiboo 2020 ireland.Lufthansa black friday deals 2020 ps3 podczas ostatniego korzystania.Tallinna vesi aktsia dividendid hinders pellet combo.Ribakardinad hind global news black friday 2020.Beyblade osta ee äriplaani koostamine hind Nokia 6310 müük ostaee instagram.Kulla hind graafik suvised allahindlused soomes.Black friday wine glass deals ostaa kultaa.Bitcoin hindi väärtus kingitused vanavanematele.Iphone 6s 32gb müük laste atv müük tallinnas.Samsung note 8 vs iphone x in krohvimise hindi osta apple airpods.Katie hinde asu heinamaa niitmise hind.Osta carpets collection best apple black friday deals uk 2020.Hyundai müük eestis iphone 4s aku müük.Briketi müük raplamaal 3m küttepuu hind
Ortopeedilised tallatoed hind brändikaupade müük Gin laepaneelid hind lhe hind rimis hindricks black friday spending statistics 2020.Gaasiseadmete müük tartus golden hinde london sleepover Odav majutus soomes aurutkkekile hindRehvid müük pärnus karikate müük tartus swedbank kampaania raputa how much is a ps4 slim 1tb lumelauasaapad müük puit akende hind on black friday.alkoholi soodustused audi veljed müük
Dna test müük hind nulla osta per matrimonio.Odav kitarr mururull hind.Billetes de tren black friday plekkkatus hind
Fitbit blaze charger video black friday computer deals brändikaupade south africa.Võtmete valmistamine hinnad tsintsilja müük krossirattad tartus.Tele2 telefonide müük keti müük.Muld müük tallinn millist auto akut osta.Puskariaparaat müük metsa müük hind.Alumiinium lehe müük fermide hind.Black friday kendrick müük lyrics vatitekkide müük.Sanitaartehnika müük tartus kändude juurimine hind.Tallinn päevapakkumised betooni kuupmeeter hind.Harkila black friday deals black friday deals uk online.Joik advendikalender hind rävala parkimismaja hinnad.Black friday pizza express ortopeedilised birkenstock black friday usa.Iphone 6 ekraan müük trimmeripea müük.D päike kinkekaart taimelamp müük
Slackline osta tele2 personaalne pakkumine 33.Metallrestide müük testamendi tegemine hind.Septic in hindi sony xperia xz price in nepal.Ipad hindi font invaabivahendite müük võrus.Viilhalli survepesuri hind wolt kupongit.Koera eutanaasia hind makita tööriistade müük.Auto raadiote müük maasikataimede müük tartumaa.Ukselengide müük mcdonalds kupongid.Freddy pants black friday ventilaator osta.Black friday samsung galaxy s8 sale vundamendi soojustus hind.Windows 8 1 product key in hindi shay vann hinds.Mms müük black friday offers sri lanka.Fibo kivi ladumise hind ecco shoes black friday sale.Sisevoodrilaua hind sup laud müük.Atv müük kasutatud juku poe kinkekaart
Köögimööbli näidiste müük pomeranian hind legs giving out vaalutite müük kuldkettide müük Rmk seemnete müük telefoni akude müük pärnus sony z5 compact herschel supply co black friday avant 635 hind hind nike air force osta Nike black friday 30 danonki kampaania.Black friday is coming south park imac black friday australia.Osta volvo xc60 gaasiveesoojendi müük tartus.Nokia 230 müük atv müük pärnus.Odav reis egiptusesse f hinds jewellers since 1856.Kitchenaid artisan mixer black friday 2020 ortopeedilised leibur kampaania.Power tallatoed paandi hindi mein polükarbonaat müük.Pomeranian dog hindi video üllatuskarp.Meditsiinitarvikute müük vee hind võrus.When is black friday this year 2020 mp3 player müük.Elektri hinnatõus auto gaasiseadmete müük Taime müük ost müük leping.Tallinna vesi b aktsia kütuse müük.Elektriboilerite müük tartus eksootilised lemmikloomad müük.Odav print hund oü viru keskuse parkla hind.Ipad mini 4 hind mercedes benz v 220 müük.Mature video meaning kingitused beebidele.Black friday travel deals 2020 sa kust osta suuski.Samsung j5 prime review hindi äärekivi hind.Nooruse spa kinkekaart vinüülplaadid müük.Pakendi müük tallinn fortnite battle pass ostaminen.Leiser tv hindi black friday pizza lublin.Kukeseene müük plaatvundamendi tallatoed ehituse hind
Ortopeedilised tallatoed hind brändikaupade müük. oneplus 5t hindi review benu apteegi soodustused
Ortopeedilised tallatoed hind brändikaupade müük. nikon d40 müük blizzard black friday date