RT I, 12.12.2018, 1
30.11.2018 otsus nr 339
Vastu võetud 20.11.2018
„11) esemetele, mis on ette nähtud häire või märguandmiseks, elupäästmiseks, loomatapuks või -uinutamiseks või tööstuslikuks või tehniliseks kasutamiseks, tingimusel et neid saab kasutada üksnes sel otstarbel;”;
„§ 4. Tulirelva kasutamine ajalooliste sündmuste taasetendamisel või muul avalikul kultuuriüritusel
Ajalooliste sündmuste taasetendamisel või muul avalikul kultuuriüritusel, sealhulgas filmivõtetel ja etendustel, võib tulirelva kasutada üksnes Politsei- ja Piirivalveameti ühekordse loa alusel isik, kellel on relvaluba. Kasutada on lubatud üksnes paukpadruneid.”;
3) paragrahvi 11 täiendatakse punktidega 7 ja 8 järgmises sõnastuses:
„7) hoiatus- ja signaalrelv – seade, millel on padrunipesa ja mis on valmistatud üksnes paukpadrunite või pürotehnilise signaali andmiseks mõeldud laskemoonaga tulistamiseks ning mida ei ole võimalik kohandada püssirohu toimel haavli, kuuli või lendkeha väljalaskmiseks;
8) akustiline relv – spetsiaalselt üksnes paukpadrunite tulistamiseks ümberehitatud või kohandatud tulirelv, mida kasutatakse eelkõige teatrietendusel, fotosessioonil, filmi- või televisioonisalvestusel, ajalooliste sündmuste taasetendamisel, paraadil või spordisündmusel ning nendeks harjutamisel.”;
4) paragrahvi 18 lõiget 1 täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
„21) hoiatus- ja signaalrelv, mis vastab käesoleva seaduse alusel kehtestatud tehnilistele nõuetele ning millest ei ole võimalik tulistada gaasipadrunis sisalduva gaasilaenguga;”;
5) paragrahvi 18 lõikes 7 asendatakse sõnad „ja pneumorelva” sõnadega „, pneumorelva, hoiatus- ja signaalrelva”;
6) paragrahvi 19 lõiget 1 täiendatakse punktiga 6 järgmises sõnastuses:
„6) akustilised relvad.”;
7) paragrahvi 19 lõikest 11 jäetakse välja sõnad „enne 2018. aasta 1. juulit”;
8) paragrahvi 20 lõike 1 punktis 7 asendatakse sõnad „sealhulgas sõjarelv” sõnadega „granaadiheitja ja käesoleva seaduse § 833 lõike 1 punktides 2–4 nimetatud sõjarelv”;
9) paragrahvi 20 lõike 4 punktis 6 asendatakse sõnad „sealhulgas sõjarelvade laskemoon” sõnadega „granaadiheitja ja käesoleva seaduse § 833 lõike 1 punktides 2–4 nimetatud sõjarelva laskemoon”;
10) paragrahvi 21 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Tulirelva olulised osad on relvaraud, relvaraam, relva lukukoda, sealhulgas vajaduse korral hõlmates nii lukukoja kui ka relvaraami, püstolikelk, trummel, lukk, sulgur ja adapter, mis eraldi esemetena kuuluvad samasse klassi kui tulirelv, mille külge need on kinnitatud või mille külge kinnitamiseks need on ette nähtud.”;
11) paragrahvi 24 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Teenistus- ja tsiviilrelvade registrisse kantakse käesoleva seaduse §-des 26, 32 ja 34 sätestatud loa taotlemise andmed, mis võimaldavad luba elektrooniliselt menetleda.”;
12) paragrahvi 28 lõiget 1 täiendatakse punktiga 6 järgmises sõnastuses:
„6) ajaloolise või kultuurilise sündmuse etendamiseks.”;
13) paragrahvi 29 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) vähemalt 18-aastane isik – sporditulirelva, pneumo-, heit- ja külmrelva, välja arvatud kumminui, vastava spordialaga tegelemiseks, jahitulirelva jahipidamiseks, gaasirelva ja sileraudset püssi turvalisuse tagamiseks (enese ja vara kaitseks), akustilist relva ajaloolise või kultuurilise sündmuse etendamiseks;”;
14) paragrahvi 29 täiendatakse lõikega 22 järgmises sõnastuses:
„(22) Akustilist relva võib isik soetada, omada ja vallata:
1) ajalooliste sündmuste taasetendamiseks, kui ta on sellise Eesti äriregistrisse või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse kantud äriühingu, mittetulundusühingu või sihtasutuse liige, kelle üks põhikirjalisi tegevusi on ajalooliste sündmuste taasetendamine, või
2) muul kultuurilisel eesmärgil, kui ta on etendusasutuste seaduse tähenduses etendusasutuse töötaja või sellise juriidilise isiku liige, kes on Eesti äriregistrisse või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse kantud äriühing, mittetulundusühing või sihtasutus, kelle üks põhikirjalisi tegevusi on korraldada avalikkusele mõeldud üritusi, kus võib olla vaja kasutada akustilist relva.”;
15) paragrahvi 30 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Välismaalane võib Eestis spordivõistlusel, jahil või ajalooliste sündmuste taasetendamisel kasutada teise isiku nimele käesoleva seadusega kehtestatud korras registreeritud tulirelva ja laskemoona, kui tal on seda liiki tulirelva relvaluba.”;
16) paragrahvi 31 lõiget 1 täiendatakse punktiga 7 järgmises sõnastuses:
„7) ajaloolise või kultuurilise sündmuse etendamiseks.”;
17) paragrahvi 31 täiendatakse lõikega 51 järgmises sõnastuses:
„(51) Akustilist relva võib soetada, omada ja vallata:
1) ajalooliste sündmuste taasetendamiseks, kui juriidiline isik on Eesti äriregistrisse või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse kantud äriühing, mittetulundusühing või sihtasutus, kelle üks põhikirjalisi tegevusi on ajalooliste sündmuste taasetendamine, või
2) muul kultuurilisel eesmärgil, kui tegemist on etendusasutuste seaduse tähenduses etendusasutusega või juriidilise isikuga, kes on Eesti äriregistrisse või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse kantud äriühing, mittetulundusühing või sihtasutus, kelle üks põhikirjalisi tegevusi on korraldada avalikkusele mõeldud üritusi, kus võib olla vaja kasutada akustilist relva.”;
18) paragrahvi 34 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Isik, kes taotleb relvaluba akustilisele relvale käesoleva seaduse § 28 lõike 1 punktis 6 sätestatud otstarbel, peab esitama Politsei- ja Piirivalveametile tõendi selle kohta, et ta on:
1) sellise Eesti äriregistrisse või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse kantud äriühingu, mittetulundusühingu või sihtasutuse liige, kelle üks põhikirjalisi tegevusi on ajalooliste sündmuste taasetendamine, või
2) etendusasutuste seaduse tähenduses sellise etendusasutuse töötaja või juriidilise isiku liige, kes on Eesti äriregistrisse või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse kantud äriühing, mittetulundusühing või sihtasutus, kelle üks põhikirjalisi tegevusi on korraldada avalikkusele mõeldud üritusi, kus võib olla vaja kasutada akustilist relva.”;
19) paragrahvi 35 lõiked 5–6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Soetamisloa või relvaloa võib väljastada isikule, kes on sooritanud eksami, mis koosneb teooriaeksamist ja relva käsitsemise katsest (edaspidi relvaeksam). Kui taotletakse gaasi- või akustilise relva soetamisluba või relvaluba, ei pea relvaeksami käigus sooritama relva käsitsemise katset. Relvaeksami tulemus kehtib üks aasta eksami sooritamise päevast arvates.
(51) Relvaeksam sooritatakse eesti keeles. Kui isik ei valda eesti keelt, võib ta sooritada teooriaeksami tõlgi abil muus keeles, kusjuures tõlkimise kulud kannab eksamit sooritada soovinud isik.
(52) Enne relvaeksami sooritamist peab isik tasuma riigilõivu. Kui relvaeksami käigus sooritatakse üksnes teooriaeksam või relva käsitsemise katse, tasutakse riigilõiv selle relvaeksami osa eest.
(6) Relvaeksami nõuded ja läbiviimise korra ning soetamisloa ja relvaloa andmise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.”;
20) paragrahvi 35 lõiked 8 ja 9 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(8) Relvaloa omaja ei pea relvaloa kehtivuse ajal järgmise sama liiki relva soetamisel läbima tervisekontrolli ega sooritama uut eksamit. Arvestades nii tulirelva kui ka relvaraua pikkust peab relvaloa omaja teist liiki tulirelva soetamisel sooritama tulirelva käsitsemise katse.
(9) Enne käesoleva paragrahvi lõikes 8 nimetatud tulirelva käsitsemise katse sooritamist peab isik tasuma riigilõivu.”;
21) paragrahvi 35 täiendatakse lõigetega 10 ja 11 järgmises sõnastuses:
„(10) Kui käesoleva seaduse § 19 lõike 1 punktis 1, 2, 3 või 6 nimetatud relva soetamisluba või relvaluba taotleb isik, kellel on sama lõike punktis 5 nimetatud relva käitlemiseks relvaluba, ei pea selle relvaloa kehtivuse ajal sooritama käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatud relvaeksamit.
(11) Kui käesoleva seaduse § 19 lõike 1 punktis 5 nimetatud relva soetamisluba või relvaluba taotleb isik, kellel on sama lõike punktis 1, 2, 3 või 6 nimetatud relva käitlemiseks relvaluba, ei pea selle relvaloa kehtivuse ajal sooritama käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatud teooriaeksamit.”;
22) paragrahvi 41 täiendatakse lõikega 51 järgmises sõnastuses:
„(51) Käesoleva paragrahvi lõikes 31 sätestatud nõue ei laiene käesoleva seaduse § 35 lõike 7 punktides 1–3 nimetatud isikutele relva kandmise õigust tõendava dokumendi esitamisel.”;
23) paragrahvi 46 täiendatakse lõikega 81 järgmises sõnastuses:
„(81) Akustilist relva tuleb hoida hoiukohas, mis on kõrvalisele isikule raskesti avastatav ja kättesaadav. Rohkem kui üht akustilist relva tuleb hoida käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud korras.”;
24) paragrahvi 50 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
„(7) Akustilist relva võib kanda vaid ajalooliste sündmuste taasetendamisel või muul avalikul kultuuriüritusel. Nii üritusele minnes kui ka sealt tulles tuleb akustilist relva edasi toimetada käesoleva seaduse § 55 kohaselt.”;
25) paragrahvi 60 lõiked 4 ja 5 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Füüsiline isik võib enda nimele registreeritud relva, selle olulise osa ja laskemoona välja vedada, et osaleda spordivõistlusel, ajalooliste sündmuste taasetendamisel või jahipidamisel, kui tal on käesoleva seaduse § 59 lõikes 4 nimetatud eriluba. Relv ja selle oluline osa peavad olema loal märgitud tähtajaks Eestisse sisse veetud.
(5) Välisriigi füüsiline või juriidiline isik võib enda nimele registreeritud relva, selle olulise osa ja laskemoona Eestisse sisse vedada, et osaleda spordivõistlusel, ajalooliste sündmuste taasetendamisel või jahipidamisel, kui tal on käesoleva seaduse § 59 lõikes 4 nimetatud eriluba. Sisseveetud relv ja selle oluline osa peavad olema loal märgitud tähtajaks Eestist välja veetud.”;
26) paragrahvi 621 lõike 2 teises lauses asendatakse sõnad „jahipidamise või vastava spordialaga tegelemise” sõnadega „jahipidamise, vastava spordialaga tegelemise või ajalooliste sündmuste taasetendamise”;
27) paragrahvi 66 lõike 1 punkt 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„6) gaasipihusti, pneumorelva, hoiatus- ja signaalrelva valmistamine ja ümbertegemine.”;
28) paragrahvi 731 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Relvade või tulirelva oluliste osade valmistamisega tegelev isik või relva või tulirelva olulise osa Eestisse sisse vedanud isik on kohustatud kandma tulirelvale ja tulirelva olulisele osale nõuetekohase markeeringu selliselt, et selle eemaldamine oleks tehniliselt raske või võimatu.”;
29) paragrahvi 731 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Tulirelva, tulirelva olulise osa, akustilise relva, laskekõlbmatu relva ja laskemoona markeerimise nõuded kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.”;
30) paragrahvi 782 lõigetest 3 ja 4, § 783 lõikest 3 ning § 91 lõigetest 15 ja 16 jäetakse välja sõna „riiklikusse”;
31) seadust täiendatakse 121. peatükiga järgmises sõnastuses:
NÕUDED AKUSTILISELE RELVALE NING HOIATUS- JA SIGNAALRELVALE
§ 871. Nõuded akustilisele relvale
(1) Akustiline relv peab vastama käesoleva seaduse alusel kehtestatud tehnilistele nõuetele.
(2) Akustiliste relvade tehnilised nõuded kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(3) Tulirelva võib akustiliseks relvaks muuta relva parandamise või ümbertegemise tegevusluba omav isik ainult käesoleva seaduse §-s 80 nimetatud relva ümbertegemise loa alusel.
(4) Enne 2019. aasta 1. jaanuari akustiliseks relvaks ümber ehitatud tulirelva või teises riigis akustiliseks relvaks ümber ehitatud tulirelva käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel kehtestatud nõuetele vastavuse tuvastamiseks annab relvaomaniku või -valdaja taotlusel loa Politsei- ja Piirivalveamet. Loale kohaldatakse käesoleva seaduse § 80 lõigetes 4 ja 6–8 sätestatud nõudeid.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud juhul tuvastab nõuetele vastavuse relva parandamise või ümbertegemise tegevusluba omav isik.
§ 872. Akustilise relva käitlemise eest vastutav isik
(1) Füüsilisele isikule kuuluva akustilise relva käitlemise eest vastutab akustilise relva omanik või akustilise relva kasutada andmise korral relvaluba omav isik.
(2) Juriidilisele isikule kuuluva akustilise relva käitlemise eest vastutab käesoleva seaduse §-s 38 sätestatud isik või akustilise relva kasutada andmise korral relvaluba või relvakandmisluba omav isik.
§ 873. Akustilise relva kasutada andmine
(1) Isik võib ajalooliste sündmuste taasetendamisel või muul kultuurilisel, avalikkusele mõeldud üritusel anda teise relvaluba omava isiku kasutusse kuni viieks ööpäevaks käesoleva seadusega kehtestatud korras registreeritud akustilise relva. Kontrollimisel peab olema võimalik kohe tõendada akustilise relva kasutusse andmist relvaomaniku poolt. Vajaduse korral koostatakse üleandmise-vastuvõtmise akt, mis sisaldab:
2) relvaomaniku ja relva kasutaja isikuandmeid, relvaloa andmeid ning kontaktandmeid;
(2) Isikule, kellel ei ole käesoleva seaduse alusel väljastatud relvaluba, on lubatud akustilist relva kasutada anda üksnes relvaomaniku või vastutava isiku vahetu järelevalve all.
(3) Akustilist relva võib isikule kasutada anda üksnes isikut tõendava dokumendi esitamisel.
(4) Akustilise relva kasutada andmise üle peetakse arvestust. Isikut tõendava dokumendi alusel kantakse arvestusse relva kasutaja ees- ja perekonnanimi ning isikukood. Isik, kellel vanuse tõttu isikut tõendavat dokumenti veel ei ole, esitab õpilaspileti.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud andmeid säilitatakse kuus kuud akustilise relva kasutada andmisest arvates.
(6) Enne akustilise relva kasutada saamist peab isik, kes ei oma käesoleva seaduse alusel väljastatud relvaluba, tutvuma relva käsitsemise nõuetega ja kinnitama seda allkirjaga. Neid nõudeid tutvustab relvaomanik või akustilise relva kasutada andmise eest vastutav isik.
§ 874. Ajalooliste sündmuste taasetendamisel akustilise relva kasutamisest teavitamine
Kui ajalooliste sündmuste taasetendamisel kasutatakse akustilist relva, tuleb sellest mõistliku aja jooksul enne akustilise relva kasutamist kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis teavitada Politsei- ja Piirivalveametit.
§ 875. Nõuded hoiatus- ja signaalrelvale
(1) Hoiatus- ja signaalrelvast ei tohi olla võimalik tulistada gaasipadrunis sisalduva gaasilaenguga.
(2) Hoiatus- ja signaalrelv peab vastama käesoleva seaduse alusel kehtestatud tehnilistele nõuetele.
(3) Hoiatus- ja signaalrelvade tehnilised nõuded kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(4) Hoiatus- ja signaalrelva vastavust tehnilistele nõuetele kontrollib Politsei- ja Piirivalveamet.
§ 876. Nõuetele mittevastava hoiatus-, signaal- ja akustilise relva käitlemine
(1) Hoiatus- ja signaalrelva, mida on võimalik kohandada püssirohu toimel haavli, kuuli või lendkeha väljalaskmiseks või mis ei vasta käesoleva seaduse alusel kehtestatud tehnilistele nõuetele, käideldakse käesoleva seadusega kehtestatud piiratud tsiviilkäibega relva käitlemise korra kohaselt.
(2) Akustilist relva, mida on võimalik kohandada püssirohu toimel haavli, kuuli või lendkeha väljalaskmiseks või mis ei vasta käesoleva seaduse alusel kehtestatud tehnilistele nõuetele, käideldakse käesoleva seadusega kehtestatud tulirelva käitlemise korra kohaselt.”;
32) seaduse 131. peatüki §-d 8918 ja 8919 tunnistatakse kehtetuks;
33) seaduse 131. peatükki täiendatakse §-dega 8920‒8922 järgmises sõnastuses:
„§ 8920. Akustilise relva ebaseaduslik käitlemine
(1) Akustilise relva ebaseadusliku valmistamise, soetamise, omamise, müümise, kandmise, edasitoimetamise või muu ebaseadusliku käitlemise eest –
§ 8921. Konfiskeerimise kohaldamine
Politsei- ja Piirivalveamet või kohus võib kohaldada §-des 891–894, 8910, 8911, 8913 ja 8920 sätestatud väärtegude toimepanemise vahetuks objektiks olnud aine või eseme konfiskeerimist vastavalt karistusseadustiku §-le 83.
§ 8922. Menetlus
(1) Käesoleva seaduse §-des 891–895, 8910–8913, 8916, 8917 ja 8920 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Politsei- ja Piirivalveamet.
34) paragrahvi 91 lõikes 13 asendatakse sõnad „§ 29 lõikes 1” sõnadega „§ 29 lõikes 11”;
35) paragrahvi 91 täiendatakse lõigetega 20 ja 21 järgmises sõnastuses:
„(20) Isik, kellele kuulub akustiline relv, mille ta on omandanud enne 2019. aasta 1. jaanuari, esitab käesoleva seaduse § 35 alusel Politsei- ja Piirivalveametile avalduse § 28 lõike 1 punktis 6 nimetatud otstarbel relvaloa saamiseks, selle relva teenistus- ja tsiviilrelvade registrisse kandmiseks ning relva § 871 lõikes 2 sätestatud nõuetele vastavuse tuvastamiseks hiljemalt 2021. aasta 14. märtsil. Avalduses märgitakse relva omaniku või valdaja ees- ja perekonnanimi, isikukood, elukoht ning telefoninumber, juriidilise isiku puhul nimi, registrikood või registreerimisnumber, aadress ja telefoninumber, relva liik, mark, mudel ning markeering.
(21) Isik, kelle valduses on käesoleva seaduse § 21 lõikes 1 nimetatud relvaraam, relvalukukoda, sealhulgas vajaduse korral hõlmates nii lukukoja kui ka relvaraami, püstoli kelk või sulgur, peab hiljemalt 2019. aasta 31. detsembril:
1) esitama käesoleva seaduse § 35 kohaselt taotluse relvaloa saamiseks tema omandis oleva tulirelva olulise osa kohta;
2) võõrandama tulirelva olulise osa käesoleva seadusega kehtestatud korras või
3) esitama taotluse käesoleva seaduse alusel tulirelva olulise osa laskekõlbmatuks muutmiseks või selle laskekõlbmatusnõuetele vastavuse tuvastamiseks.”.
1) paragrahvi 264 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 264. Relvaeksami vastuvõtmine”;
2) paragrahvi 264 lõikes 1 asendatakse sõnad „relvaloa eksami” sõnaga „relvaeksami”;
3) paragrahvi 264 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Kui relvaseaduse § 35 lõikes 5 sätestatud relvaeksami käigus sooritatakse üksnes teooriaeksam või relva käsitsemise katse, tasutakse riigilõivu 15 eurot.”.


Eesti Vabariigi elamuseadus – Riigi Teataja
Eesti Vabariigi elamuseadus
(õ) 31.10.2008
Elamuseadus reguleerib suhteid, mis tekivad eluruumide alatiseks elamiseks andmisel ja kasutamisel (elamusuhted) ning on aluseks Eesti Vabariigis elamusuhteid reguleerivatele teistele normatiivaktidele.
(1) Elamusuhete objektiks on eluruum. Eluruumiks loetakse elamut, korterit või muud omaette ruumi, mis koosneb ühest või mitmest toast.
(2) Elamu on hoone, mis on ehitatud alatiseks elamiseks ja mis on võetud selleks kasutusse vastavalt Eesti Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud korrale.
(3) Korter on ühest või mitmest toast ja abiruumidest koosnev elamu osa, mis võimaldab alatist elamist ning vastab Eesti normidele.
(4) Elamusuhete objektiks võib olla ka muu omaette ruum, mis vastavalt Eesti normidele kuulub eluruumide hulka.
(1) Eluruumi omanik on kohustatud esitama andmed temale kuuluva eluruumi kohta hooneregistrisse kandmiseks Eesti Vabariigi registrite seadusega kehtestatud korras.
(2) Eluruumide kustutamine hooneregistrist, samuti ajutine kasutamine mitteeluruumina võib toimuda ainult omaniku või tema poolt selleks volitatud isiku taotluse alusel kohaliku omavalitsusorgani otsusel.
(1) Eluruumide kasutamise õiguslikeks alusteks on omandiõigus eluruumile, liikmelisus elamukooperatiivis, eluruumi üürileping või muu seaduses ettenähtud alus.
(2) Eluruumi kasutamisel peab omanik lähtuma Eesti Vabariigi immigratsiooniseadusest ja registreerimise eeskirjadest.
(1) Omanik peab tagama talle kuuluva eluruumi korrashoiu vastavalt Eesti Vabariigi Valitsuse ja kohaliku omavalitsuse normatiivaktidele.
(2) Eluruumi korrashoiu kohustuse täielik või osaline üleandmine teisele isikule (sh. üürnikule) ei vabasta omanikku selle kohustuse täitmise tagamisest.
§ 7. Eesti Vabariigi Valitsuse võimkond elamusuhete reguleerimisel
1) eluruumide riikliku registri pidamise korra kehtestamine;
3) korteriüüri aluste kehtestamine;
4) korteriühistute ja muude elamualaste juriidiliste isikute tegevuse aluste kehtestamine;
§ 8. Kohaliku omavalitsuse organite võimkond elamusuhete reguleerimisel
(1) Kohaliku omavalitsuse organite võimkonda elamusuhete reguleerimisel tema haldusterritooriumil kuulub:
1) eluruumi mitteomavate, samuti elamistingimuste parandamisel abi vajavate isikute arvestuse korra kehtestamine;
2) eluruumide andmise ja vahetamise registreerimise korra kehtestamine;
3) eluruumide kasutamise eeskirjade kehtestamine;
4) eluruumide tehnilise seisukorra ning majavalduste territooriumide (krundi) korrashoiualaste eeskirjade kehtestamine;
5) muude küsimuste otsustamine, mis on seadusega antud nende võimkonda.
(2) Kohaliku omavalitsuse volikogu võimkonda kuulub munitsipaalomanduses olevate eluruumide valdamise, kasutamise ja käsutamise korra kehtestamine.
ELURUUMI KASUTAMINE ERAOMANDIÕIGUSE ALUSEL
(1) Omanik võib kasutada eluruumi enda ja oma perekonnaliikmete elamiseks, anda seda lepingu alusel teiste isikute kasutusse ning majutada sellesse ajutisi elanikke seaduses sätestatud korras.
(2) Ajutiste elanike suhtes kohaldatakse käesoleva seaduse § 48 sätteid.
(2) Eluruumi omaniku endise perekonnaliikme suhtes kohaldatakse käesoleva seaduse § 46 ja 47 sätteid.
(3) Eluruumi omaniku ja tema perekonnaliikmete, samuti tema endiste perekonnaliikmete vahelisi vaidlusi ruumide kasutamise korra ning kulutuste kandmisest osavõtu kohta lahendatakse kohtu korras.
(1) Eluruumi lammutamisel seoses maa sundvõõrandamisega või selle kasutusõiguse lõpetamisega riiklikeks või munitsipaalvajadusteks võidakse selles eluruumis elav omanik ja temaga koos elavad perekonnaliikmed lammutatavast eluruumist väljakolimisest keeldumisel välja tõsta kohtu korras.
(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud isikutele antakse nende soovil lisaks tekitatud kahju hüvitamisele teine eluruum Eesti Vabariigi seadustes sätestatud korras.
§ 13. Kaasomanduses oleva elamu majandamine
(1) Korteriomanikud peavad neile kaasomandiõiguse alusel kuuluva elamu (hoone) või selle osa ühiseks majandamiseks asutama korteriühistu või muu juriidilise isiku või sõlmima ühise tegutsemise lepingu.
(2) Korteriühistu liikmel ei ole teisele ühistu liikmele kuuluva eluruumi ostu eesõigust.
(3) Korteriühistu omandab juriidilise isiku õigused põhikirja registreerimise momendist kohaliku omavalitsuse organis.
ELURUUMI KASUTAMINE ELAMUKOOPERATIIVI LIIKMENA
§ 14. Elamukooperatiiv elamusuhete subjektina
(1) Elamukooperatiivi ülesandeks on oma liikmete kindlustamine omaette korteriga elamukooperatiivile kuuluvas elamus.
(2) Elamukooperatiivi moodustamise ja tegevuse kord sätestatakse käesoleva seaduse ja elamukooperatiivi põhikirjaga.
(3) Elamukooperatiivi põhikirja võtab vastu elamukooperatiivi astuda soovivate isikute üldkoosolek. Elamukooperatiiv loetakse asutatuks ja ta omandab juriidilise isiku õigused põhikirja registreerimise momendist kohaliku omavalitsuse organis.
§ 15. Liikmelisuse tekkimine elamukooperatiivis
(1) Elamukooperatiivi astuvate isikute ring määratakse kindlaks elamukooperatiivi asutamiskoosolekul. Liikmete vahetumine toimub käesolevas seaduses ja elamukooperatiivi põhikirjas ettenähtud korras.
(2) Isik loetakse elamukooperatiivi liikmeks võetuks alates elamukooperatiivi vastavast otsusest.
§ 16. Elamukooperatiivi liikme õiguste ja kohustuste kindlaksmääramine
Elamukooperatiivi liikme õigused ja kohustused ning eluruumi kasutamise tingimused sätestatakse käesolevas seaduses ja elamukooperatiivi põhikirjas.
§ 17. Elamukooperatiivi liikme perekonnaliikmed
(1) Elamukooperatiivi liikme perekonnaliikmeteks on käesoleva seaduse §-s 10 nimetatud isikud.
(2) Elamukooperatiivi liikme perekonnaliikmete õigused ja kohustused määratakse kindlaks elamukooperatiivi põhikirjas.
(3) Liikmelisuse lõppemisel elamukooperatiivis on endise liikmega koos elanud perekonnaliikmetel õigus kooperatiivkorterit edasi kasutada juhul, kui mõni neist võetakse elamukooperatiivi liikmeks.
(4) Elamukooperatiivi liikme endiste perekonnaliikmete suhtes, kellel ei ole õigust osakule, kohaldatakse käesoleva seaduse § 46 ja 47 sätteid.
§ 18. Osamaksete summa (osaku) üleandmine perekonnaliikmetele
(1) Elamukooperatiivi liikmel on õigus talle kuuluv osak üle anda temaga alatiselt koos elavale täisealisele perekonnaliikmele, kui see astub elamukooperatiivi liikmeks lahkunud liikme asemel. Abikaasade ühisomandusse kuuluva osaku üleandmine on lubatud üksnes teise abikaasa nõusolekul.
(2) Osaku üleandmise vormistamisest keeldumist elamukooperatiivi või kohaliku omavalitsuse organi poolt võib elamukooperatiivi liige vaidlustada kohtus.
§ 19. Kooperatiivkorteri üürile andmine
(1) Elamukooperatiivi liige võib temaga koos elavate perekonnaliikmete ja elamukooperatiivi nõusolekul anda kogu tema kasutuses oleva eluruumi või osa sellest üürile teistele isikutele.
(2) Eluruumi üürilepingule kooperatiivkorteris kohaldatakse käesoleva seaduse § 46 ja 47 sätteid.
§ 20. Ajutised elanikud kooperatiivkorteris
(1) Elamukooperatiivi liige ja temaga koos elavad perekonnaliikmed võivad vastastikusel kokkuleppel lubada nende kasutuses olevas eluruumis ajutiselt elada teistel isikutel (ajutistel elanikel) nendega üürilepingut sõlmimata.
(2) Ajutistele elanikele kooperatiivkorteris kohaldatakse käesoleva seaduse § 48 sätteid.
§ 21. Kooperatiivkorteri kasutamisõiguse vahetamine
(1) Elamukooperatiivi liikmel on õigus temaga koos elavate perekonnaliikmete ja elamukooperatiivi nõusolekul vahetada tema kasutuses oleva eluruumi kasutamisõigus teise, elamukooperatiivile mittekuuluva eluruumi või selle kasutamisõiguse vastu tingimusel, et kooperatiivkorterisse elama asuv isik võetakse elamukooperatiivi liikmeks.
(2) Kui elamukooperatiivi liige ja tema perekonnaliikmed ei saavuta vahetamise suhtes kokkulepet, võib elamukooperatiivi liige või tema perekonnaliige, kellel on õigus osale osakust, nõuda kasutatava eluruumi kasutamisõiguse vahetamist kohtu korras.
§ 22. Elamukooperatiivi liikmeks astumise eelisõigus pärandi avanemise korral
(1) Elamukooperatiivi liikmega koos elanud abikaasal on elamukooperatiivi liikme surma korral eelisõigus elamukooperatiivi liikmeks astumisel juhul, kui tal on õigus osale osakust.
(2) Pärandajaga koos elanud pärijal on eelisõigus astuda elamukooperatiivi liikmeks juhul, kui elamukooperatiivi liikme lesel selline õigus puudub või kui ta ei soovi seda õigust kasutada.
(3) Elamukooperatiivi liikmega koos elanud perekonnaliikmel, kes ei ole tema pärija, on eelisõigus astuda pärandi avanemise korral elamukooperatiivi liikmeks juhul, kui lesel või pärijatel selline õigus puudub või nad ei soovi oma õigust kasutada või kui pärijad puuduvad.
(4) Elamukooperatiivi liikme pärijal, kes ei elanud temaga koos, on eelisõigus astuda elamukooperatiivi liikmeks juhul, kui käesoleva paragrahvi 1.–3. lõikes nimetatud isikud puuduvad või kui nad ei soovi oma eelisõigust kasutada.
(5) Vaidlused elamukooperatiivi liikmeks astumise eelisõiguse üle pärandi avanemise korral lahendatakse kohtu korras.
§ 23. Elamukooperatiivi liikme elamukooperatiivist väljaheitmine
(1) Elamukooperatiivi liikme võib elamukooperatiivi põhikirjas ettenähtud korras elamukooperatiivist välja heita, kui ta:
1) ei tasu kindlaksmääratud ajaks ettenähtud rahasummat enne kooperatiivelamu ehitamise algust või jätab korduvalt tasumata osamaksu või ekspluatatsioonikulude eest;
2) korduvalt rikub elamukooperatiivi põhikirja;
3) korduvalt rikub või lõhub eluruumi või ei kasuta seda elamiseks või oma süülise käitumisega teeb võimatuks teiste elanike kooselu temaga ühes korteris või majas;
4) on esitanud elamukooperatiivi vastuvõtmisel teadlikult ebaõigeid andmeid, mille tõttu tema vastuvõtmine elamukooperatiivi liikmeks ei olnud õiguspärane;
5) on asunud alatiselt elama teise elukohta;
6) on esialgse sissemaksena või osamaksetena elamukooperatiivile tasutud summad saanud kuritegelikul teel.
(2) Elamukooperatiivi otsuse liikme väljaheitmise kohta ja talle väljamaksmisele kuuluva summa suuruse kohta võib vaidlustada kohtu korras.
§ 24. Elamukooperatiivi endise liikme väljatõstmine tema kasutuses olevast korterist
(1) Elamukooperatiivi liige, kes heideti elamukooperatiivist välja käesoleva seaduse § 23 1. lõike punktides 1, 4 ja 6 ettenähtud alustel, on kohustatud vabastama tema kasutuses oleva korteri. Keeldumise korral kuulub ta ühes kõigi temaga koos elavate isikutega kohtu korras väljatõstmisele teist eluruumi vastu andmata.
(2) Käesoleva seaduse § 23 1. lõike punktides 2, 3 ja 5 ettenähtud alustel elamukooperatiivist väljaheidetud liige kaotab eluruumi kasutamise õiguse elamukooperatiivi majas ning kuulub väljakolimisest keeldumise korral väljatõstmisele teist eluruumi vastu andmata. Temaga koos elanud perekonnaliikmed säilitavad kooperatiivkorteri kasutamise õiguse käesoleva seaduse § 17 3. lõikes ettenähtud korras.
§ 25. Elamukooperatiivi liikme perekonnaliikme väljatõstmine
Elamukooperatiivi liikme perekonnaliikme võib kohtu korras teist eluruumi vastu andmata kooperatiivkorterist välja tõsta käesoleva seaduse § 23 1. lõike punktides 3 ja 5 märgitud alustel.
§ 26. Elamukooperatiivi liikmete kindlustamine eluruumiga seoses
kooperatiivelamu lammutamisega
Kooperatiivelamu lammutamise korral seoses maa sundvõõrandamisega või kasutusõiguse lõpetamisega riiklikeks või munitsipaalvajadusteks antakse seal elavatele elamukooperatiivi liikmetele koos nendega elavate perekonnaliikmetega nende soovil lisaks tekitatud kahju hüvitamisele teine eluruum Eesti Vabariigi seadustes sätestatud korras.
§ 27. Omandiõiguse teke kooperatiivkorterile
(1) Osaku täielikul tasumisel tekib elamukooperatiivi liikmel omandiõigus tema kasutuses olevale korterile, kui elamukooperatiivi põhikirjas ei sätestata teisiti.
(2) Elamukooperatiivi liige peab enne tema kasutuses olevale korterile omandiõiguse vormistamist koos teiste omanikega lahendama kaasomanduses oleva elamu edasise majandamise korra (§ 13).
(3) Korterile omandiõiguse vormistamise korra kehtestab Eesti Vabariigi Valitsus.
(1) Üürilepingu järgi kohustub eluruumi üürile andja andma teise isiku (üürniku) kasutusse eluruumi selles elamiseks kokkulepitud tähtaja jooksul ja tingimustel, üürnik aga kohustub kasutama üüritud eluruumi vastavalt selle otstarbele ja maksma üüri.
(2) Üürilepingu järgi võib üürile andjaks olla eluruumi omanik või tema poolt selleks volitatud isik.
(3) Eluruumi tasuta kasutamisel kohaldatakse eluruumi üürilepingut reguleerivaid sätteid.
(1) Üürilepingu esemeks võib olla elamu, omaette korter või muu omaette eluruum, mis koosneb ühest või mitmest toast.
(2) Üürilepingu iseseisvaks esemeks ei või olla toa osa või tuba, mis on seotud teise toaga ühise sissekäiguga (külgnevad ühendatud toad), kaudselt köetav tuba, samuti abiruumid (köök, koridor jne.).
§ 30. Eluruumi üürile andmine
(1) Eluruumi üürile andmisel peab üürile andja järgima käesoleva seaduse § 4 2. lõikes märgitud normatiivakte ning kohaliku omavalitsuse poolt kehtestatud eluruumide andmise registreerimise korda (§ 8 punkt 2).
(2) Eesti Vabariigis alatist elamisluba mitteomavate isikutega võib eluruumi üürilepingu sõlmida üksnes ajutise elamise tähtajaks.
(3) Kui üürnik, vaatamata üürile andja poolt enne lepingutähtaja möödumist tehtud ettepanekule hoiab kõrvale uue lepingu sõlmimisest, kuid jätkab eluruumi kasutamist, on üürile andjal õigus pöörduda kolme kuu jooksul kohtusse uue lepingu sõlmimiseks või lepingu lõpetamiseks. Selle õiguse mittekasutamisel loetakse leping pikenenuks esialgses lepingus näidatud perioodiks. Pikenenud lepingule ei kohaldata käesoleva paragrahvi 1. lõike sätteid.
(1) Üürniku eesõigust uue lepingu sõlmimisele (§ 32 1. lõige) võib üürile andja lepingu tähtaja möödumisel kohtus vaidlustada, kui:
(2) Kui kohus teeb käesolevas paragrahvis ettenähtud alustel otsuse uue üürilepingu sõlmimisest keeldumise kohta, kuuluvad üürnik ja temaga koos elavad isikud väljakolimisest keeldumise korral väljatõstmisele teist eluruumi vastu andmata. Väljatõstmisel käesoleva paragrahvi 1. lõike punkti 2 alusel lasub kohalikul omavalitsusel kohustus käesoleva seaduse §-le 56 vastava eluruumi vastuandmiseks juhul, kui eluruum, millest välja tõsteti, oli varem riiklikus või munitsipaalomanduses.
Eluruumi omandiõiguse või tiitlipärase valduse üleminekul teisele isikule jääb varem sõlmitud üürileping jõusse ka uue omaniku või tiitlipärase valdaja suhtes.
(2) Üürnikul on õigus majutada temale üürile antud eluruumi oma abikaasat ja alaealisi lapsi. Teiste käesoleva seaduse §-s 10 nimetatud isikute majutamist lubatakse ainult üürile andja ja üürnikuga koos elavate täiskasvanud perekonnaliikmete kirjalikul nõusolekul. Üürile andja keeldumist loa andmisest nende isikute majutamiseks võib vaidlustada kohtu korras.
§ 37. Korteriüür ning tasu kommunaalteenuste eest
(1) Tasu suurus eluruumi kasutamise eest (korteriüür) ning selle tasumise kord ja tähtajad määratakse kindlaks eluruumi üürilepinguga, lähtudes Eesti Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud alustest (§ 7 1. lõike punkt 3).
(2) Lisaks üürile eluruumi kasutamise eest peab üürnik tasuma kommunaal- ja muude talle osutatavate teenuste eest.
Üürilepingu muutmist lubatakse ainult üürniku, tema perekonnaliikmete ja üürile andja kirjalikul nõusolekul, kui käesolevas seaduses ei ole teisiti ette nähtud.
(2) Üürile andja keeldumist tunnistada perekonnaliige üürnikuks üürilepingu järgi, samuti perekonnaliikmete vahelisi lahkarvamusi üürilepingu sõlmimiseks ühega neist lahendatakse kohtus.
(1) Üürniku, temaga koos elava perekonnaliikme või üürile andja nõudel võidakse teist eluruumi vastu andmata kohtu korras välja tõsta üürilepingu alusel eluruumi kasutavad isikud:
3) kes on tunnistatud eluruumi kasutamise õiguse kaotanuks äraoleku tõttu (§ 38 2. lõige).
(2) Üürniku või mõne temaga koos elava perekonnaliikme väljatõstmisel käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud alusel säilitavad teised perekonnaliikmed eluruumi kasutamise õiguse sõlmitud üürilepingu järgi.
§ 42. Eluruumi remont
(1) Eluruumi remondi kohustuste jaotus üürile andja ja üürniku vahel määratakse kindlaks üürilepinguga.
(2) Remondialaste kohustuste (§ 6) täitmata jätmisel üürile andja poolt on üürnikul edasilükkamatu vajaduse korral õigus teha remont ise ja nõuda selle maksumus sisse üürile andjalt.
Eluruumi ja abiruumide ümberehitamine üürniku poolt võib toimuda eluruumi heakorra parandamise või abiruumide ratsionaalsema kasutamise eesmärgil ja seda tohib teha ainult tema perekonnaliikmete ja üürile andja nõusolekul ning kohaliku omavalitsusorgani loal.
(2) Kui üürnik ja temaga koos elavad isikud keelduvad remondi ajaks teise eluruumi ümber kolimast, on üürile andjal õigus nõuda nende ümbermajutamist kohtu korras.
(4) Üürnik on kohustatud maksma korteriüüri ainult talle remondi ajaks antud eluruumi eest, kuid mitte rohkem kui ta tasus remondis oleva eluruumi eest.
(5) Kui üürileping oli sõlmitud tähtajaga mitte alla viie aasta ja lepingu esemeks olev eluruum remondi käigus ei jää alles, oluliselt väheneb või suureneb, on üürile andja kohustatud üürniku ja tema perekonnaliikmete nõudel andma neile enne remondi algust üürilepingu kehtivuse ajaks teise samaväärse eluruumi.
(6) Eluruumi remondiga seotud üürniku ja temaga koos elavate isikute ümbermajutamise kulud kannab üürile andja, kui üürilepingus ei ole ette nähtud teisiti.
(1) Kui eluruum on remondikohustuste mittetäitmise tõttu üürile andja süül muutunud varisemisohtlikuks, on üürnikul ja temaga koos elavatel perekonnaliikmetel õigus nõuda üürile andjalt nende kindlustamist üürilepingu kehtivuse ajaks teise eluruumiga.
(2) Üürile andja keeldumisel varisemisohtlikuks muutunud eluruumi asemele teist eluruumi vastu andmast on üürnikul õigus sõlmida lepingu kehtivuse ajaks eluruumi üürileping oma äranägemisel teise üürileandjaga ja nõuda kogu tema poolt lepingu järgi tasutav summa sisse käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud üürileandjalt.
(3) Vaidlused, mis tekivad varisemisohtlikuks muutunud eluruumi üürnikule teise eluruumi andmisel või sellega seotud kulude tasumisel, lahendatakse kohtu korras.
(1) Üürnikul on õigus temaga koos elavate perekonnaliikmete ja üürile andja kirjalikul nõusolekul anda allüürile käesoleva seaduse § 29 1. lõike tingimustele vastav osa tema poolt üüritud eluruumist, üürniku ja kõigi tema perekonnaliikmete ajutise lahkumise korral aga kogu kasutatav eluruum, jäädes ise üürilepingu järgi vastutavaks üürile andja ees. Allüürileping tuleb sõlmida kirjalikus vormis.
(2) Üürile andja peab eluruumi allüürimiseks nõusoleku andmisel juhinduma käesoleva seaduse § 4 2. lõikes nimetatud normatiivaktidest. Kui korteris elab mitu üürnikku, on eluruumi allüürile andmiseks vajalik kõigi üürnike ja nendega koos elavate täisealiste perekonnaliikmete kirjalik nõusolek.
(3) Tasu suurus eluruumi kasutamise eest allüürilepingu järgi määratakse kindlaks poolte kokkuleppel.
(2) Ajutiste elanike majutamist tähtajaga üle poolteise kuu lubatakse vaid üürile andja nõusolekul ja lähtudes käesoleva seaduse § 4 2. lõikes märgitud normatiivaktidest.
(4) Ajutised elanikud on kohustatud üürilepingu lõppemisel või lõpetamisel, samuti üürniku või tema perekonnaliikmete nõudmisel mis tahes ajal viivitamatult vabastama eluruumi. Keeldumise korral kuuluvad ajutised elanikud kohtu korras väljatõstmisele ilma teist eluruumi vastu andmata.
§ 49. Üürniku õigus eluruumi kasutamisõiguse vahetamisele
(1) Kui üürilepingus ei ole teisiti kokku lepitud, on üürnikul õigus temaga koos elavate perekonnaliikmete ja üürile andja kirjalikud nõusolekul vahetada tema poolt kasutatava eluruumi kasutamisõigus teise eluruumi kasutamisõiguse vastu.
(2) Kui üürniku ja temaga koos elavate perekonnaliikmete vahel ei ole saavutatud kokkulepet vahetamiseks, on igaühel neist õigus nõuda kohtu korras kasutamisõiguse sundvahetamist eraldi eluruumide kasutamisõiguse vastu.
(3) Eluruumi kasutamisõiguse vahetamiseks nõusoleku andmisel peab üürile andja juhinduma käesoleva seaduse § 4 2. lõikes märgitud normatiivaktidest.
(4) Üürile andja keeldumist eluruumi kasutamisõiguse vahetamiseks nõusoleku andmisest võib üürnik vaidlustada kohtu korras.
§ 50. Eluruumide kasutamisõiguse vahetuse kehtetuks tunnistamine
(1) Käesoleva seadusega vastuolus teostatud eluruumide kasutamisõiguse vahetus tunnistatakse kehtetuks kohtu korras.
(2) Eluruumide kasutamisõiguse vahetuse võib kohus tunnistada kehtetuks ka tehingute kehtetuks tunnistamise üldistel alustel.
(3) Kui eluruumide kasutamisõiguse vahetus tunnistatakse kehtetuks, kuuluvad pooled majutamisele endistesse eluruumidesse.
2) üürniku või üürile andja algatusel;
3) kohaliku omavalitsusorgani nõudel.
(3) Üürileping lõpeb või see võidakse lõpetada ka kohustiste lõppemise ja lõpetamise üldistel alustel.
Üürnikul on temaga koos elavate perekonnaliikmete kirjalikul nõusolekul õigus igal ajal eluruumi üürileping lõpetada, teatades sellest üürile andjale vähemalt kolm kuud ette. Üürniku ja temaga koos elavate perekonnaliikmete lahkumise korral alatiseks elama teise kohta loetakse eluruumi üürileping lõppenuks alates lahkumise päevast.
§ 54. Üürilepingu ennetähtaegne lõpetamine üürile andja algatusel
(1) Üürile andja võib nõuda üürilepingu ennetähtaegset lõpetamist ning väljakolimisest keeldumise korral üürniku ja kõigi temaga koos elavate isikute väljatõstmist kohtu korras teist eluruumi vastu andmata, kui:
1) nad on jätnud mõjuvate põhjusteta rohkem kui kolm kuud maksmata korteriüüri või tasumata kommunaalteenuste eest;
(2) Kui eluruumi ähvardab varisemine, on üürile andjal kohustus majutada üürnik ja temaga koos elavad isikud nende soovil lepingu kehtivuse ajaks ümber teise eluruumi. Üürniku ja tema perekonnaliikmete ümberasumisest keeldumise korral on üürile andjal õigus nõuda nende väljatõstmist teise eluruumi kohtu korras.
§ 55. Üürilepingu ennetähtaegne lõpetamine kohaliku omavalitsusorgani nõudel
(1) Kohaliku omavalitsusorgani nõudel võib üürilepingu lõpetada ja üürniku ning temaga koos elavad perekonnaliikmed nende nõudel teise eluruumi ümber majutada, kui maja, milles eluruum asub, kuulub lammutamisele seoses maa sundvõõrandamisega või kasutusõiguse lõpetamisega riiklikeks või munitsipaalvajadusteks. Väljakolimisest keeldumise korral lahendatakse vaidlus kohtu korras.
(2) Kui eluruumi üürileping lõpetatakse käesoleva paragrahvi 1. lõikes toodud alusel, annab üürnikule ja temaga koos elavatele perekonnaliikmetele teise eluruumi riigi- või kohaliku omavalitsuse organ, kelle vajadusteks elamu lammutati. Vaidlused teise eluruumi andmise osas lahendatakse kohtus.
(1) Üürilepingu, mis on sõlmitud vastuolus käesoleva seaduse või muude seadustega, tunnistab kehtetuks kohus.
(2) Üürilepingu kehtetuks tunnistamisel kuuluvad üürnik ja temaga koos elavad isikud eluruumi vabastamisest keeldumise korral väljatõstmisele teist eluruumi vastu andmata.
(1) Tööandja eluruum on määratud isiku majutamiseks, kes on eluruumi omaniku või tiitlipärase valdajaga töö- või teenistussuhetes.
(3) Eluruumi arvamise tööandja eluruumi hulka otsustab kohaliku omavalitsuse organ.
Tööandja eluruumi kasutamisele laienevad poolte õigused ja kohustused, mis tulenevad käesoleva seaduse §-st 28, 30, 35, 37, 38, 42–48, 54 1. lõike punktidest 1–3 ja 2. lõikest, §-st 55 ja 57.
(1) Isikud, kes on rikkunud elamut, korterit, elu- või abiruume, tehnoseadmeid, heakorraobjekte või haljastust majade ümbruses, on kohustatud hüvitama omanikule või tiitlipärasele valdajale tekitatud kahju tsiviilseadusandlusega sätestatud korras.
(2) Eluruumi üürilepingust tulenevate kohustuste mittenõuetekohase täitmise või täitmata jätmisega tekitatud kahju hüvitatakse tsiviilseadusandlusega sätestatud korras.
§ 63. Elamuvaidluste lahendamise kord
Elamuvaidlusi lahendavad vastavalt tsiviilseadusandlusele kohus ja teised selleks volitatud riigiorganid.
1) vabanenud eluruumide asustamine vastavalt «Eesti NSV elamukoodeksi» §-le 43. Nimetatud eluruumide asustamise otsustavad nende omanikud ja tiitlipärased valdajad;
§ 70. Eesti Vabariigi Valitsusel:
§ 71. Kohalike omavalitsuste volikogudel määrata 1992. aasta 1. juuliks kindlaks käesoleva seaduse § 8 alusel nende võimkonda kuuluvate küsimuste lahendamise ning nende omandusse kuuluvate eluruumide üürile andmise kord.
Tallinn, 23. aprillil 1992.


Bioenergia tootmise edendamise investeeringutoetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord – Riigi Teataja
Bioenergia tootmise edendamise investeeringutoetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord
Bioenergia tootmise edendamise investeeringutoetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord - sisukord
§ 3 Noor ettevõtja
§ 5 Nõuded investeeringuobjekti hinnapakkumuse kohta
§ 12 Taotluse ja taotleja nõuetele vastavuse kontrollimine
§ 17 Tegevustega seotud muudatused
§ 20 Tegevuse rahastamine enne kulutuste tegemist
RT I, 12.07.2013, 38
Vastu võetud 11.07.2013 nr 50
Määrusega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (ELT L 277, 21.10.2005, lk 1–40) artikli 18 lõike 4 alusel heaks kiidetud Eesti Maaelu Arengukava 2007–2013 (edaspidi arengukava) meetme 3.1 alameetme 3.1.3 „Investeeringud bioenergia tootmisesse” raames antava investeeringutoetuse (edaspidi toetus) täpsemad nõuded taotleja, kavandatava tegevuse ja taotluse kohta, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord, taotluse vorm, toetuse määr ja suurus, sealhulgas toetuse maksimaalne suurus, abikõlblikud ja mitteabikõlblikud kulud, taotluse hindamise kriteeriumid ja taotluse hindamise kord, sealhulgas taotluse eelistamise võimalused, nõuded toetuse saajale ning toetuse väljamaksmise kord ja taotluse rahuldamise otsuse muutmise või kehtetuks tunnistamise kord ning enne töö, teenuse või vara soetamise eest tasumist toetatava tegevuse elluviimise riigieelarvelistest vahenditest rahastamise taotlemise ja taotluse menetlemise kord ning taotluse vorm kooskõlas arengukavaga.
1) ettevõtja, kelle omatoodetud põllumajandussaaduste müügitulu ja nende töötlemisel saadud põllumajandustoodete müügitulu kas koos või eraldi oli taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaastal vähemalt 50% ettevõtja kogu müügitulust;
(2) Kaks või enam lõikes 1 nimetatud isikut (edaspidi taotleja) võivad ühiselt sama investeeringuobjekti kohta taotleda toetust ühiskasutamise eesmärgil, kui investeeringuobjekt ja selle alune maa kuuluvad nende kaasomandisse või kui selle alusele maale on nende kasuks seatud hoonestusõigus vähemalt viieks aastaks arvates Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti (edaspidi PRIA) poolt viimase toetusosa väljamaksmisest.
1) taotleja on enne taotluse esitamise aastat tegutsenud vähemalt ühe kalendriaasta. Kui taotleja on äriühing, peab tema poolt äriregistrisse esitatud taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta aruanne kajastama tema tegevust vähemalt 12 kuu jooksul, ning kui taotleja on füüsilisest isikust ettevõtja, peab taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kalendriaasta kohta Maksu- ja Tolliametile esitatud residendist füüsilise isiku ettevõtlusest saadud tulu deklareerimise vorm E kajastama tema tegevust vähemalt 12 kuu jooksul;
2) taotleja taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta müügitulu oli suurem kui 30 000 eurot;
4) taotleja võlakordaja ehk võõrkapitali osakaalu näitaja, mille arvutamisel jagatakse kohustuste summa koguvara summaga, ei olnud taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaastal suurem kui 0,7;
6) taotleja ei ole saanud ega taotle samal ajal sama investeeringuobjekti kohta või sellega seotud toetatava tegevuse osaks oleva tegevuse kohta toetust riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest või muud tagastamatut riigiabi või vähese tähtsusega abi;
7) kui taotleja on varem saanud toetust riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest või muud tagastamatut riigiabi või vähese tähtsusega abi, mis on kuulunud tagasimaksmisele, on tagasimaksmisele kuulunud summa tähtajal tagasi makstud või toetuse tagasimaksmise ajatamise korral on tagasimaksed tasutud ettenähtud tähtajal ja summas;
8) taotleja majandustegevus oli taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaastal või taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaastale eelnenud majandusaastal kasumis;
9) taotleja kohta ei ole taotluse esitamise tähtpäevale järgneva päeva seisuga karistusregistrisse kantud karistusandmeid turuinfo esitamise, toidu- ja söödaohutuse, looma- ja taimetervise, loomade heaolu, tarbijakaitse ning keskkonnanõuete rikkumise eest.
(4) Kui toetust taotlevad kaks või enam taotlejat ühiselt, peavad kõik taotlejad vastama toetuse saamise nõuetele ega tohi omada alates taotluse esitamise aastale eelnenud kalendriaasta algusest konkurentsiseaduse § 2 lõike 4 tähenduses valitsevat mõju teiste ühiselt taotlevate taotlejate suhtes.
(5) Toetust ei saa taotleda raskustes äriühing, mille puhul esineb vähemalt üks järgnevatest asjaoludest:
§ 3. Noor ettevõtja
(1) Taotleja võib toetust taotleda biomassist soojuse, elektri ja gaasi (edaspidi bioenergia) tootmiseks vajalike järgmiste tegevuste kohta, kui investeeringuobjekt asub valla, välja arvatud Tallinnaga piirneva valla, või vallasisese linna, mille elanike arv jääb 2011. aasta rahva ja eluruumide loenduse järgi alla 4000, või 2011. aasta rahva ja eluruumide loenduse järgi kuni 4000 elanikuga väikelinna territooriumil (edaspidi väikelinn) ning tema tegevus vastab riigiabi nõuetele aastateks 2007–2013 välja antud regionaalabi suuniste (ELT C 54, 4.03.2006, lk 13) (edaspidi regionaalabi suunised) tähenduses:
1) bioenergia tootmiseks vajaliku hoone ja rajatise (edaspidi ehitis) ehitamine, välja arvatud lammutamine, ehitusseaduses sätestatud tingimustel ja korras;
(2) Lõikes 1 nimetatud tegevus on regionaalabi suuniste punktis 34 nimetatud alginvesteeringu tähenduses investeering materiaalsesse varasse seoses:
1) uue käitise rajamisega;
2) olemasoleva käitise laiendamisega;
3) käitise toodangu mitmekesistamisega uute täiendavate toodete lisamisega;
4) olemasoleva käitise tootmisprotsessi põhjaliku muutmisega.
(3) Investeeringuobjekt ja selle alune maa on taotleja omandis või on selle alusele maale taotleja kasuks seatud hoonestusõigus vähemalt viieks aastaks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest. Kui investeeringuobjektiks on ehitise tehnosüsteem või ehitisse või selle külge paigaldatav paikne seade, on ehitis taotleja omandis või on selle alusele maale taotleja kasuks seatud hoonestusõigus vähemalt viieks aastaks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest.
(4) Kui toetust taotlevad kaks või enam taotlejat ühiselt, on investeeringuobjekt ja selle alune maa nende kaasomandis või on selle alusele maale nende kasuks seatud hoonestusõigus vähemalt viieks aastaks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest.
(5) Kavandatava investeeringu tegemist ei tohi alustada ja investeeringu tegemist tõendavad dokumendid ei tohi olla väljastatud enne, kui PRIA on teinud taotluse rahuldamise otsuse.
(6) Lõikes 1 nimetatud tegevuste kohta võib toetust taotleda juhul, kui toetuse saaja müüb kogu toodetud bioenergia või osa sellest ettevõttest välja.
(7) Biomassi töötlemiseks vajaliku paikse masina või seadme ostmiseks võib toetust taotleda juhul, kui taotleja kasutab töödeldud biomassi bioenergia tootmiseks ning müüb kogu toodetud bioenergia või osa sellest ettevõttest välja.
(8) Toetust ei saa taotleda lõikes 1 nimetatud tegevuste kohta, kui investeeringuobjekt on seotud justiitsministri 28. detsembri 2005. a määruse nr 59 „Kohtule dokumentide esitamise kord” lisas 16 „Eesti majanduse tegevusalade klassifikaator (EMTAK)” nimetatud järgmiste tegevusvaldkondadega:
§ 5. Nõuded investeeringuobjekti hinnapakkumuse kohta
(1) Kui investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus ületab 5000 eurot, peab taotleja olema investeeringuobjekti kohta saanud vähemalt kolm võrreldavat hinnapakkumust koos tehnilisele spetsifikatsioonile osutavate tehniliste tingimuste loeteluga (edaspidi investeeringuobjekti hinnapakkumus).
(2) Kui investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus ei ületa 5000 eurot või kui asjaomases valdkonnas on ainult üks teenuse pakkuja, peab taotleja olema saanud vähemalt ühe investeeringuobjekti hinnapakkumuse.
(4) Ehitise rekonstrueerimiseks toetuse taotlemise korral peab investeeringuobjekti hinnapakkumus sisaldama ka uue samaväärse investeeringuobjekti ehitamise hinda.
(6) Väljavalitud investeeringuobjekti hinnapakkumus ei tohi olla põhjendamatult kõrge võrreldes sarnase tegevuse ja investeeringuobjekti eest tavaliselt tasutava hinnaga. Kui taotleja ei ole valinud odavaimat hinnapakkumust, peab ta tehtud valikut põhjendama.
1) investeeringuobjekti väljavalitud käibemaksuta hinnapakkumuse maksumus, kui taotleja on käibemaksukohustuslane;
2) investeeringuobjekti väljavalitud käibemaksuga hinnapakkumuse maksumus, kui taotleja ei ole käibemaksukohustuslane.
(2) Abikõlblik kulu peab olema põhjendatud, selge ja üksikasjalikult kirjeldatud, majanduslikult otstarbekas ning tegevuse eesmärgi saavutamiseks vajalik. Taotleja tagab kasutatava toetusraha otstarbeka ja säästliku kasutamise.
1) kulud, mis on seotud kapitalirendi lepingu sõlmimisega, intressiga, kindlustusega, sularahamaksega, teenustasuga pangatoimingu eest, tagatismaksega ja muude finantsteenustega seotud kuludega;
4) maa ja olemasoleva ehitise ostmise ja rentimise kulud;
5) töötasu, koolitus-, remondi-, rendi-, kütuse-, side- ja veokulud ning muud üldkulud;
6) õigusteenuse ja raamatupidamisteenuse kulud, tasu patendi ja litsentsi ostmise ning teostatavusuuringu eest, välja arvatud ehitise projekteerimiseks vajalikule ehitusgeoloogilisele ja -geodeetilisele tööle tehtud kulutused;
7) kulutused reklaamile;
8) standardtarkvara, -arvutustehnika ja -sidevahendite, sealhulgas mobiiltelefoni ostmise kulud;
9) kasutatud masina ja seadme ostmise kulud;
10) keskkonnamõju hindamisega või detailplaneeringu koostamisega kaasnevad kulud;
11) kulud sellise ehitise ehitamiseks ning masina ja seadme ostmiseks, mis ei ole ette nähtud biomassi töötlemiseks või bioenergia tootmiseks, sealhulgas kontorihoone ehitamise ning veovahendi ja selle haagise ostmise kulud;
12) biomassi töötlemiseks või bioenergia tootmiseks vajaliku hoone või rajatise ehitamise ning masina või seadme ostmise kulud, kui investeeringu tulemusena ei toodeta bioenergiat või kasutatakse kogu bioenergia toetuse saaja omatarbeks;
13) biogaasi tootmiseks vajaliku sõnniku- või silohoidla ehitamise kulud, mille hüvitamiseks on võimalik taotleda toetust arengukava 5. peatüki meetme 1.4.2 „Investeeringud loomakasvatusehitisse” raames;
14) masinad ja seadmed, mille ostmiseks on võimalik taotleda toetust arengukava 5. peatüki meetme 1.4.1 „Investeeringud mikropõllumajandusettevõtete arendamiseks” raames;
16) ehitise lammutamisega seotud kulud;
17) toreduslikud kulutused tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 63 tähenduses ja majanduslikult ebaotstarbekad kulud ning muud kulud, mis ei ole investeeringuobjektiga otseselt seotud;
18) veevarustus-, kanalisatsiooni- või elektrivõrguga liitumise tasud;
20) kapitalirendi makse, kui asja omandiõigus ei ole hiljemalt viie aasta möödudes arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest läinud üle toetuse saajale;
21) muud kulud, mis on vastuolus nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikliga 71 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 1974/2006, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad (ELT L 368, 23.12.2006, lk 15–73), artiklis 55 kehtestatud abikõlblikkuse kriteeriumidega.
(4) Lõike 3 punktis 19 nimetatud lihtsaks asendusinvesteeringuks loetakse investeeringut, mille abil asendatakse olemasolev ehitis või selle osa või masin või seade uue ajakohastatud ehitisega või selle osaga või masina või seadmega ilma tootmisvõimsust 25% võrra suurendamata või tootmise laadi või kasutatavat tehnoloogiat põhjalikult muutmata. Asendusinvesteeringuks ei loeta vähemalt 30 aasta vanuse ehitise täielikku lammutamist ja asendamist ajakohastatud ehitisega ega ehitise rekonstrueerimist, kui selle kulud moodustavad vähemalt 50% uue samaväärse ehitise väärtusest. Asendusinvesteeringuks ei loeta ka vähemalt kümne aasta vanuse masina ja seadme asendamist uue masina ja seadmega.
(5) Lõikes 4 nimetatud tootmisvõimsuseks loetakse taotlejale kuuluvate samaliigiliste masinate või seadmete tootmisvõimsus kokku.
(1) Toetust antakse kuni 30% investeeringuobjekti abikõlblike kulude maksumusest, kui tegevuse elluviimise koht asub Harju maakonna vallas, mis ei piirne Tallinnaga.
(2) Toetust antakse kuni 40% investeeringuobjekti abikõlblike kulude maksumusest, kui tegevuse elluviimise koht asub vallas või väikelinnas, mis piirneb asustusüksusega (linn, vald, vallasisene linn), kus paikneb maavalitsus (edaspidi maakonnakeskus), ega asu Harju maakonnas.
(3) Toetust antakse kuni 50% investeeringuobjekti abikõlblike kulude maksumusest, kui tegevuse elluviimise koht asub vallas või väikelinnas, mis ei piirne maakonnakeskusega ega asu Harju maakonnas.
(5) Toetuse maksimaalne suurus ühe taotleja kohta ning ühiselt taotlemisel kahe või enama taotleja kohta kokku arengukava programmiperioodil on 512 000 eurot.
(6) Toetuse maksimaalne suurus kontserni kuuluva taotleja puhul arengukava programmiperioodil on 512 000 eurot kontserni kohta.
(7) Kui taotleja suhtes omab konkurentsiseaduse § 2 lõike 4 tähenduses valitsevat mõju teine ettevõtja, saavad nimetatud ettevõtjad arengukava programmiperioodil taotleda toetust kuni 512 000 eurot.
(8) Toetuse taotleja peab kandma vähemalt 25% abikõlblikest kuludest kas omavahenditest või välise finantseerimise abil, mis ei sõltu avaliku sektori toetustest.
(1) Määruse raames antav toetus on riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
(2) Riigiabi andmisel lähtutakse regionaalabi suunistest ja Eesti regionaalabi kaardist aastateks 2007–2013 (N 466/2006 – Eesti, Regionaalabi kaart 1.1.2007–31.12.2013, ELT C 286, 23.11.2006, lk 6) ning Euroopa Komisjoni 25. märtsi 2013. a otsusest C (2013) 1726 „Riigiabi SA.35458 (2012/N) – Eesti Investeerimisabi bioenergia tootmiseks”.
(1) Taotleja esitab toetuse taotlemiseks selleks ettenähtud tähtajal PRIAle vormikohase avalduse ja äriplaani ning neis esitatud andmeid tõendavad dokumendid (edaspidi taotlus). Lisaks esitab taotleja PRIAle vormikohase avalduse ja äriplaani elektroonselt Microsoft Exceli tarkvaraga töödeldavas vormingus.
(1) Toetuse taotlemiseks esitab taotleja PRIAle lisas 1 toodud vormi kohase avalduse ja lisas 2 toodud vormi kohase äriplaani ning neis esitatud andmeid tõendavad dokumendid, mis on loetletud lõigetes 2 ja 3.
(2) Taotleja esitab järgmised raamatupidamise andmeid ja maksukohustuslasele esitatud nõuete täitmist tõendavad dokumendid:
2) raamatupidamise seaduse kohaselt tekkepõhist raamatupidamist pidava füüsilisest isikust ettevõtja puhul taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta bilansi ja kasumiaruande ärakiri, mis kajastab ettevõtja tegevust vähemalt 12 kuu jooksul, ning raamatupidamise seaduse kohaselt kassapõhist raamatupidamist pidava füüsilisest isikust ettevõtja puhul taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kalendriaasta kohta Maksu- ja Tolliametile esitatud residendist füüsilise isiku ettevõtlusest saadud tulu deklareerimise vormi E kinnitatud ärakiri, mis kajastab ettevõtja tegevust vähemalt 12 kuu jooksul;
3) raamatupidamise seaduse kohaselt tekkepõhist raamatupidamist pidava füüsilisest isikust ettevõtja puhul taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud teise majandusaasta bilansi ja kasumiaruande ärakiri, ning raamatupidamise seaduse kohaselt kassapõhist raamatupidamist pidava füüsilisest isikust ettevõtja puhul taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud teise kalendriaasta kohta Maksu- ja Tolliametile esitatud residendist füüsilise isiku ettevõtlusest saadud tulu deklareerimise vormi E kinnitatud ärakiri, kui taotleja majandustegevus ei olnud taotluse esitamise aastale eelnenud majandusaastal kasumis;
4) raamatupidamise seaduse kohaselt kassapõhist raamatupidamist pidava füüsilisest isikust ettevõtja puhul taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kalendriaasta kohta pikaajaliste ja lühiajaliste kohustuste loetelu. Loetelus näidatakse ära kreeditori nimi ja kohustuse saldo ning kreeditori kinnitus loetelus märgitud kohustuse kohta eelnimetatud kalendriaasta viimase kuupäeva seisuga. Kreeditoride kinnitus ei ole vajalik põllumajandusreformi seadusest tulenevate ühistatud vara ja tööosakute kompenseerimise kohustuste kohta.
1) paragrahvi 5 lõigetes 1 ja 3 nimetatud juhul vähemalt kolme pakkuja investeeringuobjekti hinnapakkumuse ärakirjad, § 5 lõikes 2 nimetatud juhul vähemalt ühe pakkuja investeeringuobjekti hinnapakkumuse ärakiri;
2) paragrahvi 5 lõigetes 1 ja 3 nimetatud juhul lisas 3 toodud vormi kohane hinnapakkumuste võrdlustabel. Väljavalitud hinnapakkumus peab olema objektiivselt põhjendatud ega tohi olla põhjendamatult kõrge;
3) ärakiri dokumendist, mis tõendab, et kavandatav investeeringuobjekt ja selle alune maa kuuluvad taotleja omandisse või on selle alusele maale taotleja kasuks seatud hoonestusõigus vähemalt viieks aastaks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest;
4) paragrahvi 4 lõike 1 punktides 1 ja 3–4 nimetatud tegevuste ning investeeringuobjektide puhul kaasomaniku või teise hoonestaja kirjalik nõusolek investeeringu tegemiseks, kui kavandatav investeeringuobjekt ja selle alune maa asuvad kaasomandis oleval maal või maal, millele on seatud hoonestusõigus mitme isiku kasuks, ning investeeringuobjekti kohta ei taotleta toetust ühiselt;
5) paragrahvi 4 lõike 1 punktis 1 nimetatud ehitise puhul ärakiri ehitusloast või kohaliku omavalitsusüksuse kirjalikust nõusolekust, kui see on nõutav ehitusseaduse kohaselt;
6) paragrahvi 4 lõike 1 punktis 1 nimetatud ehitise puhul ärakiri ehitusprojekti joonistest ehitise üldvaadete kohta koos ehitusprojekti seletuskirjaga, kui see on nõutav ehitusloa saamiseks;
7) elektripaigaldise investeeringu puhul elektriohutusseaduse § 18 lõikes 5 sätestatud nõuete kohase elektritöö ettevõtja koostatud elektriprojekt;
8) lisas 4 esitatud hindamiskriteeriumi 1 puhul lisas 5 esitatud metoodika kohaselt arvutatud andmed CO2-heite vähenemise kohta kavandatava investeeringuobjekti tulemusena;
9) lisas 4 esitatud hindamiskriteeriumi 4 puhul tooraine kasvatamise asukoha kirjeldus, kui taotleja toodab bioenergiat. Kui taotleja ei kasvata bioenergia tootmiseks toorainet ise, esitab ta ärakirja tooraine tootjaga sõlmitud lepingust, millest peab nähtuma tooraine kasvatamise asukoht;
10) info varem saadud riigiabi ja vähese tähtsusega abi kohta;
11) kaasomandi ühise kasutamise kohta ärakiri kaasomanike kokkuleppest või otsusest, milles on kindlaks määratud kavandatava investeeringuobjekti kasutamise kord ning on näha kaasomanike kasutuses olevad osad (%) investeeringuobjektis.
(4) Taotleja võib ettenähtud tähtajal esitada ühe taotluse, mille alusel võib toetust taotleda mitme investeeringuobjekti kohta. Ühe taotluse esitanud taotleja võib sellele lisaks esitada ka ühise taotluse koos vähemalt ühe taotlejaga.
(5) Kui toetust taotlevad kaks või enam taotlejat ühiselt, esitavad taotlejad ühise taotluse, kusjuures:
1) lõikes 2 nimetatud dokumendid ning äriplaan ja avaldus esitatakse iga taotleja kohta eraldi;
2) lõike 3 punktides 1–11 nimetatud dokumendid esitatakse ühiselt.
(6) PRIAl on õigus nõuda taotlejalt keskkonnamõjude hindamist, kui kavandatav investeering seda eeldab.
§ 12. Taotluse ja taotleja nõuetele vastavuse kontrollimine
(1) PRIA kontrollib vastuvõetud taotluse nõuetele vastavust ja selles esitatud andmete õigsust ning taotleja, kavandatava tegevuse ja investeeringuobjekti vastavust määruses sätestatud nõuetele.
(3) Kui taotleja ja taotluse nõuetele vastavuse kontrollimise käigus tehakse kindlaks, et taotleja või taotlus ei vasta nõuetele, teeb PRIA Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 62 lõike 2 alusel taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
(1) Kui kõigi taotluste rahastamise summa ületab toetatava tegevuse rahastamise eelarve, hindab PRIA Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 60 lõike 2 alusel taotlusi enne taotleja ja taotluse nõuetele vastavuse kontrollimist lisas 4 sätestatud hindamiskriteeriumide alusel.
(3) Võrdsete näitajatega taotluste puhul eelistatakse Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 60 lõike 3 alusel taotlust, milles taotletav toetuse summa on väiksem.
(2) Kui kõigi taotluste rahastamise summa ületab toetatava tegevuse rahastamise eelarve, rahuldatakse taotluste hindamise tulemusel koostatud taotluste paremusjärjestuse alusel parimad nõuetele vastavad taotlused Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 62 lõike 5 punkti 2 alusel.
(3) Kui taotluse täies ulatuses rahuldamine ei ole võimalik või põhjendatud, võib PRIA teha taotluse osalise rahuldamise otsuse Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 62 lõike 4 alusel.
(4) PRIA teeb lõigetes 1 ja 2 nimetatud juhul taotluse rahuldamise otsuse, lõikes 3 nimetatud juhul taotluse osalise rahuldamise otsuse või Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 62 lõike 2 või 4 alusel taotluse rahuldamata jätmise otsuse 65 tööpäeva jooksul alates taotluse esitamise tähtaja viimasest päevast.
1) tegevuse või investeeringuobjektiga seotud muudatusest, välja arvatud § 17 lõigetes 1 ja 3 sätestatud juhtudel;
1) teeb kavandatavast investeeringust osa, mille maksumus moodustab vähemalt 25% kogu investeeringu abikõlbliku kulu maksumusest, ja esitab selle tegemist tõendavad dokumendid üheksa kuu jooksul arvates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest;
2) teeb ülejäänud investeeringu ja esitab selle tegemist tõendavad dokumendid kahe aasta jooksul arvates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest, kuid hiljemalt 30. juunil 2015. aastal;
2) saadud toetusraha mittesihipärase kasutamise korral selle PRIA nõudmisel tagasi maksma;
§ 17. Tegevustega seotud muudatused
(1) Toetuse saaja võib põhjendatud juhul § 4 lõike 1 punktides 2–4 nimetatud tegevuste puhul taotluses nimetatud investeeringuobjekti asemel soetada samaliigilise investeeringuobjekti, mis vastab §-des 4 ja 6 sätestatud nõuetele ning taotluses kirjeldatud investeeringu eesmärkidele.
2) paragrahvis 5 sätestatud nõuetele vastava ühe pakkuja hinnapakkumuse ärakirja või kolme pakkuja hinnapakkumuste ärakirjad;
3) kolme hinnapakkumuse puhul lisas 3 toodud vormi kohase hinnapakkumuste võrdlustabeli, milles peab väljavalitud hinnapakkumus olema objektiivselt põhjendatud;
4) ühiselt taotlemise korral kaasomandi ühise kasutamise kohta ärakirja kaasomanike kokkuleppest või otsusest, milles on kindlaks määratud asendatava investeeringuobjekti kasutamise kord ning on näha kaasomanike kasutuses olevad investeeringuobjekti osad (%).
(3) Toetuse saaja võib põhjendatud juhul § 4 lõike 1 punktides 1, 3 ja 4 nimetatud tegevuste puhul taotluses märgitud ehitustööde asemel teha teisi ehitustöid, mis vastavad §-des 4 ja 6 sätestatud nõuetele, kui need tegevused on tingitud projekteerimise või ehitamise käigus täpsustunud ja tööprojektis kajastatud ehitustööde tegelikust vajadusest ega mõjuta taotluses nimetatud ehitise kasutamise eesmärki ja sihtotstarvet.
1) selle isiku väljastatud arve-saatelehe või arve ärakiri, kellelt kapitalirendile andja tellis teenust või tööd või ostis kaupa;
(3) Kapitalirendile andja võib olla krediidiasutuste seaduse alusel ja korras tegutsev krediidiasutus või tema konsolideerimisgruppi kuuluv finantseerimisasutus.
(1) PRIA otsustab toetuse maksmise sellise aja jooksul, et toetusraha oleks võimalik kanda toetuse saaja või kapitalirendi puhul toetuse saaja nimetatud kapitalirendile andja arvelduskontole 50 tööpäeva jooksul arvates § 18 lõigetes 1 ja 2 nimetatud nõuetekohaste dokumentide saamisest.
(2) Paragrahvi 17 lõigete 1 ja 3 kohaselt asendatud investeeringuobjekti või ehitustööde kohta makstakse toetust §-s 7 sätestatud määral ja suuruses, kuid mitte rohkem kui taotluse rahuldamise otsuses määratud ulatuses.
(3) Toetust ei maksta Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 62 lõike 5 teises lauses sätestatud juhtudel.
§ 20. Tegevuse rahastamine enne kulutuste tegemist
(2) Lõike 1 kohaselt tegevuse elluviimise rahastamist sooviv toetuse saaja esitab PRIAle pärast investeeringu täielikku või osadena tegemist lisas 6 toodud vormi kohase kuludeklaratsiooni koos § 18 lõikes 1 nimetatud dokumentidega.
(4) Paragrahvi 18 lõike 1 punktis 1 nimetatud arvel või arve-saatelehel märgitud toetatava tegevuse abikõlblike kulude eest peab olema tasutud ning lisas 6 toodud vormi kohane kuludeklaratsioon koos § 18 lõike 1 punktis 2 nimetatud dokumendiga peab olema PRIAle esitatud seitsme tööpäeva jooksul tegevuse elluviimise rahastamise otsuse alusel makstud raha laekumisest arvates.
Lisa 1 Bioenergia tootmise edendamise investeeringutoetuse avaldus
Lisa 2 Bioenergia tootmise edendamise investeeringutoetuse äriplaan
Lisa 3 Bioenergia tootmise edendamise investeeringutoetuse hinnapakkumuste võrdlustabel parima pakkumuse valimiseks
Lisa 4 Bioenergia tootmise edendamise investeeringutoetuse taotluste hindamise kriteeriumid
Lisa 5 Bioenergia tootmise edendamise investeeringutoetuse süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamise arvutamise metoodika
Lisa 6 Bioenergia tootmise edendamise investeeringutoetuse kuludeklaratsioon investeeringuks tehtud kulutuste deklareerimiseks
Lisa 7 Bioenergia tootmise edendamise investeeringutoetuse investeeringuobjektiga seotud toetatavate tegevuste muudatuste ülevaade


Residential area in the construction of Phase I of the road... in Tabasalu | Public tender in Estonia | Oppex.com
« Back to Search« Back to SearchSearch » Residential area in the construction of Phase I of the road Liivik Harku Vallavalitsus - Siiri Pelisaar
Residential area in the construction of Phase I of the road Liivik
Tabasalu Estonia — Harku Vallavalitsus - Siiri Pelisaar
Published April 13, 2017 — Deadline April 24, 2017 (a year ago)
1. The purpose of the procurement is Harku parish, Tabasalu hamlet located Liivik road building Phase I of the project in accordance with the Road Laboratory Ltd. "I Uuetoa to me Carriageway construction technical work project, no work. 18/16 "with concordances (Appendix 1) and the Bill of Quantities (Form 7). 2. The contracting authority concludes a successful bid by the tenderer of the contract for which the project is given in the contract documents Annex 2. 3. The work was started immediately with a written order of the Client Representative (hereinafter Alustamiskorraldus) on the date specified, which are issued not later than 05.15.2017. 4. Work execution period is 45 days from the date indicated Alustamiskorralduses. The deadline for the works to be finished all the work submitted to the Contracting Authority and signed by both Parties täitedokumentatsioon works, delivery and receipt.
Tabasalu alevikus asuva Liiviku tee ehituse I etapp
Harku Vallavalitsus, 75014132, Kallaste tn 12, Tabasalu, 76901 Eesti (EE) Kontaktisik: Siiri Pelisaar Tel.: +372 6068826 E-post: siiri.pelisaar@harku.ee URL: http://www.harku.ee(URL)Pakkumuste ja osalemistaotluste elektrooniline esitamine: (URL)vt eelmainitud kontaktandmed:vt eelmainitud kontaktandmed:vt eelmainitud kontaktandmed:
TeostamineEhitustööde teostamise koht: Harku vald, TabasaluNUTS kood: EE
1. Riigihanke eesmärk on Harku Vallas, Tabasalu alevikus asuva Liiviku tee ehituse I etapp vastavalt Teede Laboratoorium OÜ projektile „Uuetoa I MÜ juurdesõiduteede ehituse tehniline tööprojekt, töö nr. 18/16“ koos kooskõlastusega (Lisa 1) ja töömahuloendile (vorm 7). 2.	Hankija sõlmib edukaks tunnistatud pakkumuse esitanud pakkujaga hankelepingu, mille projekt on esitatud hankedokumentide lisas 2. 3.	Töö teostamist alustatakse koheselt Tellija esindaja kirjalikus korralduses (edaspidi Alustamiskorraldus) märgitud kuupäeval, mis väljastatakse hiljemalt 15.05.2017. 4. Töö teostamise tähtaeg on 45 päeva alates Alustamiskorralduses märgitud kuupäevast. Tööde lõpptähtajaks peavad olema lõpetatud kõik Tööd, esitatud Tellijale täitedokumentatsioon ja Poolte poolt allkirjastatud Ehitustööde üleandmise-vastuvõtmise akt.
Kestus päevades: 45
Kvalifitseerimise tingimustele vastavuse hindamiseks vajalikud andmed ja nende vorminõuded: 1. Ühispakkujad nimetavad hankemenetlusega ning hankelepingu sõlmimise ja täitmisega seotud toimingute tegemiseks volitatud esindaja. Ühispakkujad esitavad koos nende kvalifikatsiooni tõendamiseks esitatavate dokumentidega nende esindajale antud volikirja(d) vastavalt vormile 2. Lisatud nõutava dokumendi vorm: Vorm 2 Ühispakkujate volikiri 2. Hankija ei sõlmi hankelepingut isikuga ja kõrvaldab hankemenetlusest pakkuja: -	keda on või kelle seaduslikku esindajat on kriminaal- või väärteomenetluses karistatud kuritegeliku ühenduse organiseerimise või sinna kuulumise eest või riigihangete nõuete rikkumise või kelmuse või ametialaste või rahapesualaste või maksualaste süütegude toimepanemise eest ja kelle karistusandmed ei ole karistusregistrist karistusregistri seaduse kohaselt kustutatud või karistus on tema elu- või asukohariigi õigusaktide alusel kehtiv; -	kes on pankrotis või likvideerimisel, kelle äritegevus on peatatud või kes on muus sellesarnases seisukorras tema asukohamaa seaduse kohaselt; -	kelle suhtes on algatatud sundlikvideerimine või muu sellesarnane menetlus tema asukohamaa seaduse kohaselt. Pakkuja esitab vormi 3 kohased kirjalikud kinnitused vastavate asjaolude puudumise kohta. Lisatud nõutava dokumendi vorm: Vorm 3 Kinnitus kõrvaldamise aluste puudumise kohta 3. Pakkuja on nõuetekohaselt täitnud õigusaktidest tuleneva pakkuja asukoha riiklike maksude ning sotsiaalkindlustuse maksete tasumise kohustuse ning pakkujal ei esine RHS § 38 lõike 1 punktis 4 nimetatud kõrvaldamise aluseid. Eesti pakkuja riiklike maksude ja sotsiaalkindlustuse maksete tasumise kohustuse täitmist kontrollib hankija iseseisvalt riigihangete registri vahendusel tehtava Maksu- ja Tolliameti elektroonilise maksuvõlgade päringu teel. Välisriigi pakkuja esitab tema asukohariigi vastava pädevusega ametiasutuse tõendi maksuvõla puudumise kohta hankemenetluse algatamise kuupäeva (hanketeate riigihangete registris avaldamise kuupäev) seisuga. Riiklike või elu- või asukoha kohalike maksude võlaks loetakse pakkuja või taotleja poolt tähtpäevaks tasumata riiklike või elu- või asukoha kohalike maksude ja tähtpäevaks tasumata jäetud maksusummalt arvestatud intressi võlga, mis ületab 100 eurot.
Kvalifitseerimise tingimustele vastavuse hindamiseks vajalikud andmed ja nende vorminõuded: 1. Pakkujal peab olema ehitustöö koguriskikindlustus (CAR). mille tingimuste kohaselt peab kindlustus katma kõik töö tegemisest tulenevad riskid, sh võimaliku kahju hüvitamise kolmandatele isikutele. CAR kindlustuse summaarse hüvitise summa peab olema vähemalt võrdne Lepingu hinnaga. Töövõtja kohustub tagama, et ülaltoodud kindlustuslepingust tulenev kindlustuskaitse kehtib kogu ehitusperioodi jooksul ning kaks kuud pärast Lõppakti allkirjastamist Poolte poolt. Kindlustuslepingutes märgitakse soodustatud isikuks Tellija. Pakkujal tuleb esitada koguriskikindlustuse lepingu koopia/poliis (RHS § 40 lg 2) või kinnitus selle sõlmimise kohta 10 päeva jooksul pärast lepingu sõlmimist.
Kvalifitseerimise tingimustele vastavuse hindamiseks vajalikud andmed ja nende vorminõuded: 1. Pakkuja peab viimase viie aasta (2012, 2013, 2014, 2015, 2016) jooksul olema teostanud vähemalt 3 (kolm) avalikult kasutatava tee (teeseaduse § 4 või ehitusseadustiku § 92 lg 5 mõistes) ehitus-, remondi- või rekonstrueerimistööd (edaspidi ehitustööd) (v.a tee hooldelepingud) maksumusega igaüks vähemalt 50 000 (viiskümmend tuhat) eurot ilma käibemaksuta. Pakkuja esitab vormil 4 ehitustööde nimekirja, milles kajastub ehitustööde maksumus, selle tegemise aeg ja koht (RHS § 41 lg 1 p 1). Pakkuja kinnitab, et nimekirjas märgitud tööd on teostatud sõlmitud lepingute ja hea tava kohaselt. Lisatud nõutava dokumendi vorm: Vorm 4 Lepingute loetelu 2. Pakkuja peab omama õigust vastavalt oma asukohamaa seadustele teede ehitamiseks. Pakkuja, kelle asukohamaaks ei ole Eesti ja kes ei oma Eesti majandustegevuse registris majandustegevusteadet tegevusalal „ehitamine“ tegevusala liigiga „teede ehitamine“ esitab oma asukohamaal väljastatud tegevusloa koopiad või tõendid selle kohta, et pakkuja omab vastavat õigust vastavalt oma asukohamaa seadustele. Tõendiks loetakse ka pakkuja vastavasisulist kinnitust koos väljavõttega vastavast asukohamaa õigusaktist (selle olemasolu korral). Eestist pärit pakkuja ei pea esitama väljavõtteid majandustegevuse registrist, õiguste olemasolu kontrollib hankija ise. 3. Pakkujal peab olema objektijuht/projektijuht (edaspidi vastutav spetsialist), kes vastutab objekti nõuetekohase juhtimise eest. Vastutaval spetsialistil peab olema vähemalt ehitus- või tee-ehitusalane rakenduslik kõrgharidus, vähemalt 5-aastane töökogemus tee-ehituse valdkonnas objekti- või projektijuhina ja isik peab olema juhtinud viimase 5 aasta jooksul objekti- või projektijuhina või Töövõtja esindajana vähemalt 3 (kolm) objekti, kus on ehitatud, remonditud või rekonstrueeritud avalikult kasutatavat teed (teeseaduse § 4 või ehitusseadustiku § 92 lg 5 mõistes) (v.a tee hooldelepingud) maksumusega igaüks vähemalt 50 000 (viiskümmend tuhat) eurot (km-ta). Pakkuja esitab vastutava spetsialisti CV vormil 5, millest nähtuvad vastutava spetsialisti haridus ja töökogemus ning nõutud referentsid hanke esemega seotud valdkonnas. CV-l esitatakse kinnitus, et vastutav spetsialist saab aktiivsete tee-ehitustööde kestel viibida töömaal minimaalselt 3 tundi päevas. Lisatud nõutava dokumendi vorm: Vorm 5 Vastutava spetsialisti CV
päeva: 60
Pakkumuste avamise aeg: 24.04.2017 10:00


Ülar Teppo kaebuse läbivaatamine – Riigi Teataja
Ülar Teppo kaebuse läbivaatamine
RT III, 13.03.2019, 16
Vastu võetud 11.03.2019 nr 92
Kaebuse asjaolud
Ülar Teppo esitas 06.03.2019. a Vabariigi Valimiskomisjonile kaebuse valimiste korraldaja toimingu peale, millega jäeti Ü. Teppo poolt valimispäeval e-posti teel saadetud digitaalselt allkirjastatud hääl kandidaadi kasuks lugemata. Lisaks märgib Ü. Teppo oma kaebuses, et ta ei saanud valida eelnevalt elektrooniliselt Riigikogu valimise seaduse (RKVS) § 482 alusel elektroonilise hääletamise ajal põhjusel, et tal puudus rahvastikuregistris kanne eluruumi kohta, mis rikub Ü. Teppo hinnangul tema põhiõigusi.
Ü. Teppo viibib enda väitel alates 04.02.2019. a Hispaania Kuningriigis. Ü. Teppo märgib, et ta on varasemast rahvastikuregistrisse kantud Eestis asuvast eluruumist välja kirjutatud rahvastikuregistri seaduse § 70 lg 1 p 3 alusel. Sellest sai Ü. Teppo enda väitel teada alates 24.-27.02.2019. a, kui Ü. Teppo soovis osaleda 2019. a Riigikogu valimistel, proovides korduvalt hääletada elektrooniliselt oma varasema valimisringkonna nimekirjas olnud kandidaadi poolt. Elektrooniliselt hääletada püüdes sai Ü. Teppo vastuse, et ta ei ole kantud Rae valla valimisjaoskonna valijate nimekirja.
Peale seda, kui Ü. Teppo veendus, et ta ei ole kantud rahvastikuregistri kande puudumise tõttu valijate nimekirja Rae valla valimisjaoskonnas, mis annaks talle õiguse hääletada valimisringkonna nr 12 kandidaadi poolt, otsustas Ü. Teppo pidada enda peamiseks elukohaks Pärnu linna.
Riigikogu valimiste päeval, 3. märtsil, edastas Ü. Teppo kirjaliku avalduse e-posti aadressile info@valimised.ee, kus andis teada, et ta on 2019. a Riigikogu valimistel üritanud korduvalt elektrooniliselt hääletada, saades vastuseks, et teda ei ole enam registris. Ü. Teppo andis teada, et ta ei pea õigeks, et teda, sünnijärgset Eesti Vabariigi kodanikku võiks pikemaajalise Eestist eemalviibimise tõttu rahvastikuregistrist kustutada. Ü. Teppo taotles õigust osaleda valimistel. Lisaks palus Ü. Teppo märkida enda poolt valituks tema nimetatud kandidaadi.
03.03.2019. a selgitas riigi valimisteenistus Ü. Teppole saadetud e-kirjas, et kui isikul ei ole rahvastikuregistrisse märgitud elukoha aadressi, saab isik esitada ka veel 03.03.2019. a rahvastikuregistrile elukohateate ning isik võetakse registrisse kiirendatud korras, mis võimaldab isikul minna 03.03.2019. a elukohajärgsesse valimisjaoskonda valima. Kaebajale anti täpsema info saamiseks rahvastikuregistri infotelefoni number ja e-posti aadress.
Vabariigi Valimiskomisjonile esitatud kaebuses märgib Ü. Teppo, et ta ei viibinud 03.03.2019. a Eestis. Lisaks märgib Ü. Teppo, et tal puudub Eestis, sh. Pärnu linnas, eluruum.
Kaebaja on seisukohal, et ta ei saanud elektrooniliselt hääletada kehtiva ID-kaardiga alates 24.02-27.02.2019. a seetõttu, et tal puudub Eestis eluruum, mille ta saaks kiirendatud korras enda elukohana registrisse kanda, mis on valijate nimekirja koostamise aluseks. Kaebaja on seisukohal, et RKVS-i §-d 40 lg 2, § 25 lg 2-8 ja § 83 lg-d 1-3 on vastuolus põhiseaduse §-dega 11, 56 lg 1, 57 ja 60, kuna ei võimalda Eesti kodanikul hääletada elektrooniliselt põhjusel, et isikul puudub Eestis eluruum.
Ü. Teppo on seisukohal, et vaidlust ei saa olla selle üle, et ta hääletas valimiste päeval e-posti teel. Kaebaja leiab, et analoogia kirja teel hääletamise kohta on sätestatud RKVS-i § 52 lg-tes 1-4. Kaebaja leiab, et tema 03.03.2019. a antud hääl oli kinnitatud ja allkirjastatud kehtiva ID-kaardiga, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse nr 910/2014 artiklitega 28 ja 38. Ü. Teppo on seisukohal, et nimetatud määruse kohaldamisel ei saa teha erisust RKVS-i § 482 alusel, et just sellise elektroonilise hääletamise puhul ID-kaardiga antav hääl on seaduslik ja loetav, kuid valimispäeval e-kirja teel edastatud hääl, mis on digitaalselt allkirjastatud, seda ei ole.
Seetõttu taotleb Ü. Teppo Vabariigi Valimiskomisjoni ja riigi valimisteenistuse 03.03.2019. a toimingu, millega jäeti Ü. Teppo poolt valimispäeval e-posti teel saadetud digitaalselt allkirjastatud tema poolt valitud hääl kandidaadi kasuks lugemata, seaduse vastaseks tunnistamist või Vabariigi Valimiskomisjoni ja riigi valimisteenistuse kohustamist tegema toimingut, millega Ü. Teppo poolt valimispäeval e-posti teel saadetud digitaalselt allkirjastatud hääl loetakse kandidaadi kasuks või Riigikogu 2019. a valimiste tulemuste kehtetuks tunnistamist ning uute Riigikogu 2019. a valimiste korraldamist.
1. RKVS-i § 69 kohaselt on kaebus selle seaduse tähenduses Vabariigi Valimiskomisjonile esitatav nõuetekohaselt vormistatud taotlus tunnistada seadusvastaseks valimiste korraldaja toiming ja sama seaduse §-s 721 sätestatud korras Riigikohtule esitatav kaebus Vabariigi Valimiskomisjoni otsuse või toimingu peale. RKVS-i § 70 kohaselt on kaebuse esitamise õigus üksikisikul, kandidaadil ja erakonnal, kes leiab, et tema õigusi on vaidlustatava toiminguga rikutud. Vabariigi Valimiskomisjoni hinnangul vaidlustab Ü. Teppo valimiste korraldaja toimingu, millega jäeti Ü. Teppo antud hääl kandidaadile, kelle poolt Ü. Teppo soovis hääletada, lugemata. Kuna valimiste korraldaja toiming jätta Ü. Teppo hääl lugemata võib rikkuda Ü. Teppo hääletamisõigust (subjektiivne õigus), vaatab Vabariigi Valimiskomisjon Ü. Teppo kaebuse läbi ning teeb selle kohta otsuse.
2. Riigikogu valimised korraldatakse vastavalt RKVS-ile. Valijate arvestus on sätestatud RKVS-i 5. peatükis. RKVS-i § 22 lg 4 kohaselt kantakse valija selle valimisjaoskonna valijate nimekirja, mille territooriumil asub tema rahvastikuregistrisse kantud elukoht 30. päeval enne valimispäeva. RKVS-i § 25 lg 1 p 1 kohaselt tehakse valijate nimekirjas muudatus juhul, kui valijate nimekirja tuleb kanda isik, keda ei ole üheski valijate nimekirjas, kuid kellel on selle seaduse kohaselt õigus hääletamisest osa võtta. Valijate nimekirjas muudatuste tegemiseks esitab isik oma elukoha aadressiandmete rahvastikuregistrisse kandmiseks avalduse valla- või linnasekretärile. Valla - või linnasekretär vaatab avalduse koos valijate nimekirja koostajaga läbi ja vastab isikule viivitamata (RKVS-i § 25 lg 2). Muudatused valijate nimekirjas teeb jaoskonnakomisjon valla- või linnasekretäri teatise alusel. Rahvastikuregistri seaduse § 83 lg 1 kohaselt, kui hääleõiguslik isik, kelle elukoha aadress ei ole kantud rahvastikuregistrisse, esitab elukohateate ajavahemikus Riigikogu, kohaliku omavalitsuse volikogu või Euroopa Parlamendi valimise või rahvahääletuse eelhääletamise esimesest päevast kuni valimis- või rahvahääletuspäevani, kannab kohaliku omavalitsuse üksus tema elukoha aadressi rahvastikuregistrisse viivitamata. Sama paragrahvi lg 2 sätestab, et kui elukohateate esitajal ei ole võimalik lisada elukohateatele eluruumi kasutamise õigust tõendava dokumendi koopiat või eluruumi omaniku nõusolekut elukohateates nimetatud elukoha andmete rahvastikuregistrisse kandmiseks, kantakse elukoha aadress rahvastikuregistrisse vähemalt linna ja linnaosa või valla täpsusega. RKVS-i § 25 lg 1 kohaselt, kui valija elukoha andmed on kantud rahvastikuregistrisse valla või linna, Tallinnas linnaosa täpsusega, kantakse valija sama seaduse § 19 lg 2 p 4 alusel määratud valimisjaoskonna valijate nimekirja. Ülaltoodust tulenevalt oli Ü. Teppol, kes ei olnud kantud ühegi valimisjaoskonna valijate nimekirja, võimalus esitada valla- või linnavalitsusele rahvastikuregistrisse kandmiseks elukohateade, mille alusel oleks kantud Ü. Teppo elukoha andmed rahvastikuregistrisse. Seejärel oleks Ü. Teppo rahvastikuregistri andmete alusel kantud valijate nimekirja ning ta oleks saanud 2019. a Riigikogu valimistel hääletada.
3. Hääletamise kord on sätestatud RKVS-i 7., 71. ja 8. peatükis. Nimetatud peatükkides on ammendavalt ette nähtud ka hääletamise viisid. RKVS-is puudub valijal võimalus saata oma hääl e-kirja vahendusel valimiste korraldajale. Hääletamistulemuste kindlakstegemisel võetakse arvesse RKVS-is sätestatud korra kohaselt antud hääled.
4. Ü. Teppo ei taotlenud vastavalt RKVS-is sätestatud korrale enda valijate nimekirja kandmist (sh ei esitanud enda elukoha andmeid rahvastikuregistrisse kandmiseks vastavalt rahvastikuregistri seadusele) ega hääletanud RKVS-is sätestatud korras. Sellest tulenevalt oli Ü. Teppo hääle andmata jätmine tingitud tema enda tegevusetusest. Seega ei ole võimalik Ü. Teppo häält hääletamistulemuse kindlakstegemisel arvesse võtta.
5. Ülaltoodust tulenevalt puudub Vabariigi Valimiskomisjonil alus rahuldada Ü. Teppo taotlus tunnistada seadusvastaseks valimiste korraldaja toiming, millega tema e-kirja teel esitatud hääl jäeti hääletamistulemuste kindlakstegemisel arvesse võtmata. Sellest tulenevalt puudub alus kohustada valimiste korraldajat lugema Ü. Teppo häält tema poolt soovitud kandidaadi kasuks ning tunnistada Riigikogu 2019. a valimiste valimistulemused kehtetuks ja korraldada uued valimised.
6. Tulenevalt sellest, et Ü. Teppo hääle andmata jätmine oli tingitud tema enda tegevusetusest enda valijate nimekirja kandmisel, ei ole asjakohane Ü. Teppo taotlus koguda andmeid tema elektroonilise hääletamise soorituse katsete kohta.
7. RKVS-i sätete põhiseaduspärasuse hindamine ei kuulu Vabariigi Valimiskomisjoni pädevusse.
8. Vabariigi Valimiskomisjon märgib täiendavalt, et e-kirja teel saadetud tahteavaldusega hääl saab paratamatult teada valimiste korraldajale, kellele see on saadetud. See rikub põhiseaduse §-s 60 ja RKVS-i § 1 lg-s 2 sätestatud hääletamise salajasuse põhimõtet.
Arvestades ülaltoodut ja tulenevalt RKVS-i § 72 lõike 3 punktist 1 Vabariigi Valimiskomisjon otsustab:
jätta Ülar Teppo kaebus rahuldamata.


Struktuuritoetuse kasutamise finantsaruannete esitamise kord – Riigi Teataja
Struktuuritoetuse kasutamise finantsaruannete esitamise kord
Vastu võetud 08.03.2004 nr 29
RTL 2004, 27, 447
07.04.2005 nr 30 (RTL 2005, 45, 625) 29.04.2005
19.09.2005 nr 63 (RTL 2005, 101, 1556) 7.10.2005
19.10.2005 nr 70 (RTL 2005, 107, 1664) 4.11.2005
Määrus kehtestatakse «Struktuuritoetuse seaduse» § 11 lõike 2 punkt 1 alusel.
[RTL 2005, 107, 1664 - jõust. 4.11.2005]
(1) Struktuuritoetuse kasutamise finantsaruannete esitamise kord (edaspidi kord ) määrab kindlaks toetuse väljamaksmise ja kasutamise finantsaruannete esitamise korra ja kehtestab aruannete vormid.
(2) Euroopa Ühenduse algatuse Interreg raames antud toetuse kasutamise finantsaruandlusega seonduvat reguleeritakse «Struktuuritoetuse seaduse» § 31 lõikes 3 nimetatud korras.
Määrust kohaldatakse:
1) Euroopa Liidu struktuurifondidest antava toetuse rakendamisega seotud korraldusasutusele, meetme rakendusasutusele (edaspidi rakendusasutus) ja meetme rakendusüksusele (edaspidi rakendusüksus);
2) Ühtekuuluvusfondi rakendusasutustele ja -üksustele;
3) Euroopa Ühenduse algatuse Equal (edaspidi Equal) korraldusasutusele ja rakendusüksusele.
[RTL 2005, 45, 625; 29.04.2005]
§ 3. Aruannete loetelu ja esitamise tähtajad
(1) Paragrahvi 2 punktile 1 nimetatud rakendusüksus esitab järgmised aruanded:
1) väljamakse taotlus ja maksekorralduste nimekiri ülekannete teostamiseks (lisa 1, vorm SK10 ja vorm SV10). Aruande esitamisel makseasutusele elektrooniliselt «Struktuuritoetuse seaduse» § 9 alusel asutatud struktuuritoetuse registri (edaspidi struktuuritoetuse register) kaudu esitatakse ainult maksekorralduste nimekirjas toodud andmed. Kui struktuuritoetuse registri töös esineb tehnilisi häireid, esitatakse aruanne paberil;
2) väljamaksete alusel koostatud maksetaotlus, kuluaruanne ja aruanne teostatud abikõlblike väljamaksete kohta (lisa 2, vormid SK20, SV20, SV21 ja SV22). Aruanne esitatakse makseasutusele neli korda aastas, tähtaegadega 15.jaanuar, 15. aprill, 15. juuli ja 5. oktoober. Aruanne esitatakse 31. detsembri, 31. märtsi, 30. juuni ja 30. septembri seisuga. Viimane aruanne esitatakse hiljemalt 5. märtsil 2009. a;
3) teatis ja aruanne ettemakse muutumisest abikõlblikuks kuluks, kui «Struktuuritoetuse seaduse» paragrahvis 16 nimetatud meetme määruses on ette nähtud ettemaksete tegemise võimalus (lisa 3, vormid SK30 ja SV30). Aruanded esitatakse makseasutusele iga kuu 10. kuupäevaks;
4) aastaprognoos maksetaotluse kohta (lisa 5, vorm SV50). Aruanne esitatakse vastavale rakendusasutusele iga aasta 1. aprilliks;
5) [Kehtetu - RTL 2005, 101, 1556 - jõust. 7.10.2005]
(2) Paragrahvi 2 punktile 1 nimetatud rakendusasutus esitab järgmised aruanded:
1) teatis tegevuse vastavuse kohta toetuse taotluse rahuldamise otsuses (edaspidi taotluse rahuldamise otsus) toodule (lis 4, vorm SK40). Aruanne esitatakse korraldusasutusele neli korda aastas, tähtaegadega 25. jaanuar, 25. aprill ja 25. juuli ja 15. oktoober. Viimane aruanne esitatakse hiljemalt 20. märtsil 2009. a;
2) lõike 1 punktis 4 nimetatud aastaprognoos maksetaotluse kohta (lisa 5, vorm SV50). Rakendusüksuse koostatud ning rakendusasutuse poolt kinnitatud aruanne esitatakse makseasutusele iga aasta 10. aprilliks;
3) [Kehtetu - RTL 2005, 101, 1556 - jõust. 7.10.2005]
(3) Paragrahvi 2 lõikes 1 nimetatud korraldusasutus esitab makseasutusele teatise tegevuse vastavuse kohta taotluse rahuldamise otsuses toodule (lisa 9, vorm SK70). Aruanne esitatakse neli korda aastas, tähtaegadega 5. veebruar, 5. mai, 5. august ja 20. oktoober. Viimane aruanne esitatakse hiljemalt 31. märtsil 2009.a;
(4) Paragrahvi 2 punktile 2 nimetatud rakendusüksus esitab järgmised aruanded:
1) väljamakse taotlus (lisa 7, vorm CK10). Aruanne esitatakse makseasutusele elektrooniliselt struktuuritoetuse registri kaudu. Kui struktuuritoetuse registri töös esineb tehnilisi häireid, esitatakse aruanne paberil. Viimasel juhul saadetakse koopia aruandest rakendusasutusele;
2) [Kehtetu - RTL 2005, 101, 1556 - jõust. 7.10.2005]
(5) Paragrahvi 2 punktile 2 nimetatud rakendusasutus esitab järgmised aruanded:
1) väljamaksete alusel koostatud maksetaotlus, kuluaruanne ja vahemakse või lõppmakse taotlus (lisa 10, vormid CK40, CV40, CV41 ja CV42). Aruanne esitatakse makseasutusele kolm korda aastas, tähtaegadega 10. veebruar, 10. juuni ja 5. oktoober. Kokkuleppel makseasutusega on lubatud ka teised tähtpäevad. Lõppmakse korral esitatakse aruanne makseasutusele kolme kuu jooksul Euroopa Komisjoni rahasamisotsuse lõpptähtpäevast arvates;
(6) Vajadusel võib makseasutus nõuda lisainfot ja täiendavate aruannete esitamist.
(7) Paragrahvi 2 punktile 3 nimetatud Equali rakendusüksus esitab järgmised aruanded:
1) väljamakse taotlus ja maksekorralduste nimekiri ülekannete teostamiseks (lisa 1, vorm SK10 ja vorm SV10). Aruande esitamisel makseasutusele elektrooniliselt struktuuritoetuse registri kaudu esitatakse ainult maksekorralduste nimekirjas toodud andmed. Kui struktuuritoetuse registri töös esineb tehnilisi häireid, esitatakse aruanne paberil;
2) väljamaksete alusel koostatud maksetaotlus, kuluaruanne ja aruanne teostatud abikõlblike väljamaksete kohta (lisa 2, vormid SK20, SV20, SV21 ja SV22). Aruanne esitatakse makseasutusele neli korda aastas, tähtaegadega 15. jaanuar, 15. aprill, 15. juuli ja 5. oktoober. Aruanne esitatakse 31. detsembri, 31. märtsi, 31. juuni ja 30. septembri seisuga;
3) teatis ja aruanne ettemakse muutumisest abikõlblikuks kuluks, kui Vabariigi Valitsuse 21. septembri 2004. a määruses nr 301 “Euroopa Ühenduse algatuse Equal vahendite taotlemise kord” (RT I 2004, 69, 491) on ette nähtud ettemaksete tegemise võimalus (lisa 3, vormid SK30 ja SV30). Aruanded esitatakse makseasutusele iga kuu 10. kuupäevaks;
4) aastaprognoos maksetaotluse kohta (lisa 5, vorm SV50). Aruanne esitatakse Equali korraldusasutusele iga aasta 1. aprilliks;
(8) Paragrahvi 2 punktile 3 nimetatud Equali korraldusasutus esitab järgmised aruanded:
1) aastaprognoos maksetaotluse kohta (lisa 5, vorm SV50). Equali rakendusüksuse koostatud ning Equali korraldusasutuse poolt kinnitatud aruanne esitatakse makseasutusele iga aasta 10. aprilliks;
3) teatis tegevuse vastavuse kohta taotluse rahuldamise otsuses toodule (lisa 9, vorm SK70). Nimetatud aruanne esitatakse makseasutusele neli korda aastas, tähtaegadega 5. veebruar, 5. mai, 5. august ja 20. oktoober. Viimane aruanne esitatakse 31. märtsil 2009.a;
(9) Lisades märkida Equal rakendusüksusel ja korraldusasutusel „prioriteet“ asemel „Equal“ ning „meede“ asemel „teema“.
§ 4. Aruannete esitamise kord
(1) Aruanded esitatakse paberil, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.
(2) Makseasutusel on õigus nõuda aruannete esitamist ka elektroonilisel kujul.
(3) Makseasutusel on õigus põhjendatud juhul nõuda aruannete ennetähtaegset esitamist sellest vähemalt 14 kalendripäeva ette teatades.
(4) Juhul, kui aruannet pole võimalik õigeaegselt esitada, teavitatakse makseasutust või rakendusasutust viivituse põhjusest ning kavandatavast aruande esitamise kuupäevast.
§ 5. Aruannete allkirjastamine
(1) Paragrahvis 4 nimetatud andmed allkirjastab rakendusasutuse, rakendusüksuse või korraldusasutuse juht või tema poolt volitatud isik.
(2) Rakendusasutuse, rakendusüksuse või korraldusasutuse juht teavitab makseasutust kirjalikult lõikes 1 nimetatud volitatud isikust hiljemalt volitatud isiku poolt allkirjastatud aruande esitamisel makseasutusele.
Määruses nimetatud aruandeid ja nendega seonduvaid dokumente tuleb säilitada 2015. aasta 31. detsembrini, kui õigusaktides ei sätestata pikemat säilitamise tähtaega.
Märkus. Määruse lisadega saab tutvuda elektroonilises Riigi Teatajas ja Rahandusministeeriumis (Alus: «Riigi Teataja seaduse» § 17 lg 3, Rahandusministeeriumi 18. märtsi 2004. a kiri nr I-5.7/3847 ja riigisekretäri 23. märtsi 2004. a resolutsioon nr 17-1/042493).
Lisa 10-3 (RTL 2005, 107, 1664 - jõust. 4.11.2005)
Lisa 2 (RTL 2005, 107, 1664 - jõust. 4.11.2005)
Lisa 2-1
Lisa 2-2
Lisa 2-3 (RTL 2005, 107, 1664 - jõust. 4.11.2005)
Lisa 3-1
Lisa 4 (RTL 2005, 107, 1664 - jõust. 4.11.2005)
Lisa 6-2
Lisa 8-1
Lisa 8-2
Lisa 9 (RTL 2005, 107, 1664 - jõust. 4.11.2005)


Loovisikute ja loomeliitude seadus Prindi leht
ENL » Eesti Näitlejate Liit » Üldinfo » Vajalikud seadused » Loovisikute ja loomeliitude seadus
1)loomeliidu asutamise aeg;
2)loomeliidu loomeala;
3)loomeliidu juhtimise kord;
4)kord, mille kohaselt tuleb teatada teostest, mis loomeliidu liige on loomeliidu loomealal loonud või esitanud, ja neid registreerida;
5)loometoetuse määramise komisjoni liikmete valimise kord ja komisjoni töökord;
6)loometoetust saavate isikute ja loometoetuste üle arvestuse pidamise kord;
7)loovisikule makstavate stipendiumide ja muude hüvitiste maksmise alused ja kord.
(2) Mittetulundusühingu loomeliiduna tunnustamise, tunnustamisest keeldumise või tunnustamise kehtetuks tunnistamise otsuse teeb kultuuriminister käskkirjaga.
1)taotleja nimetus ja registrikood;
2)taotleja asukoht, aadress ja sidevahendi andmed;
3)loomeala;
4)mittetulundusühingu asutamise aeg;
5)liikmete arv;
6)liikmeks olevate loovisikute nimekiri;
7)taotlejat esindama volitatud isiku nimi ja allkiri.
(1) Kultuuriminister teeb loomeliiduna tunnustamise või tunnustamisest keeldumise otsuse 30 kalendripäeva jooksul taotluse esitamisest arvates.
(3) Kultuuriminister keeldub loomeliiduna tunnustamisest, kui taotleja:
1)loomeliit ei vasta käesoleva seaduse §-s 4 sätestatud nõuetele;
2)loomeliidule on käesoleva seaduse alusel riikliku järelevalve teostamise käigus antud tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks ja puudused ei ole määratud tähtaja jooksul kõrvaldatud ning riiklikku järelevalvet teostav ametiisik teeb kehtetuks tunnistamise ettepaneku või
3)kultuuriminister on teist korda keeldunud loomeliidule riigieelarvest toetuse eraldamisest käeoleva seaduse § 13 lõigetes 1 ja 11 sätestatud põhjusel.
(1) Loomeliidu kirjaliku taotluse alusel eraldatakse riigieelarvest loomeliidule toetus. Selle suurus on loomeliitu kuuluva loovisiku kohta aastas 21,5 protsenti keskmisest kuupalgast, mida Statistikaameti andmetel maksti Eestis taotluse esitamisele eelnenud aastal. Toetuse eraldamise otsustab kultuuriminister käskkirjaga, kus märgitakse toetuse suurus ja selle kasutamise sihtotstarve.
1)käesolevas seaduses sätestatud loometoetuse maksmiseks vabakutselistele loovisikutele;
2)loovisikute loometegevuseks ning sellega seotud täiendusõppeks antavateks stipendiumideks;
3)käesoleva lõike punktides 1 ja 2 nimetatud kohustuste täitmise korraldamisega seotud kulude katteks, kuid mitte üle 15 protsendi riigieelarvest eraldatud toetuse summast.
1)eraldatud toetuse rahastamise alused ja rahastamise ulatus;
2)eraldatud toetuse kasutamise aruande esitamise kord ja tähtaeg.
(8) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud taotluse ja lõikes 6 nimetatud aruande vormi kehtestab kultuuriminister käskkirjaga.
(1) Kultuuriminister keeldub loomeliidule toetuse eraldamisest, kui esineb vähemalt üks järgnevas nimetatud juhtudest:
(11) Kultuuriminister võib keelduda loomeliidule toetuse eraldamisest, kui esineb vähemalt üks järgnevas nimetatud juhtudest:
(3) Kui kultuuriminister on käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 11 nimetatud põhjusel keeldunud toetuse eraldamisest, on loomeliidul õigus taotleda toetust pärast keeldumisest ühe aasta möödumist.
(5) Kui loomeliidu tunnustamise otsus tunnistatakse kehtetuks vastavalt käesoleva seaduse § 10 lõikele 1 või kui kultuuriminister keeldub loomeliidule toetuse eraldamisest käesoleva seaduse § 13 lõigetes 1 ja 11 sätestatud põhjusel, on loomeliit kohustatud viivitamatult esitama Kultuuriministeeriumile loometoetuse taotlejate ja saajate andmed koos loometoetuse määramise otsuste ärakirjadega ja andmetega selleks hetkeks väljamakstud toetuste kohta ning muud toetuse määramise aluseks olevate dokumentide ärakirjad.
1)on vanuses 16. eluaastast kuni vanaduspensioni eani;
2)[Kehtetu – RT I 2009, 38, 254 - jõust. 18.07.2009]
3)ei ole saanud tulu võlaõigusliku lepingu alusel vähemalt loometoetuse taotlemisele eelnenud kuul;
4)ei õpi õppeasutuses statsionaarses õppes või täiskoormusega õppes;
5)ei teeni kaitseväes või asendusteenistuses;
6)ei saa riiklikku pensioni ega välisriigi poolt makstavat pensioni, välja arvatud töövõimetuspension osalise töövõime kaotuse korral, kui selle suurus ei ületa poolt käesoleva seaduse § 18 lõikes 5 nimetatud loometoetuse suurusest;
7)[Kehtetu – RT I 2009, 38, 254 - jõust. 18.07.2009]
8)ei saa vanemahüvitist vanemahüvitise seaduse alusel.
(1) Käesoleva seadusega kehtestatud nõuete täitmise üle teostab riiklikku järelevalvet Kultuuriministeerium. Kultuuriminister määrab riiklikku järelevalvet teostava ametiisiku.
1)nõuda loomeliidult andmeid ja dokumente loomeliidu liikmeks olevate loovisikute loodud teoste ja esituste kohta;
2)tutvuda dokumentidega, mis vabakutseline loovisik on loometoetuse saamiseks esitanud;
3)nõuda käesoleva seaduse § 12 lõikes 4 nimetatud lepingu alusel esitatava aruande koostamise aluseks olevaid dokumente.
(1) Riiklikku järelevalvet teostav ametiisik võib käesoleva seadusega kehtestatud nõuete rikkumise korral teha loomeliidule ettekirjutuse.
1)selle loomeliidu nimetus, kellele ettekirjutus tehakse;
2)andmed rikkumise kohta viitega käesoleva seaduse paragrahvidele ning nõue viia olukord seadusega vastavusse;
3)ettekirjutuse tegemise põhjendus;
4)tähtaeg ettekirjutuse täitmiseks;
5)ettekirjutuse koostanud ametiisiku nimi, ametikoht, ettekirjutuse kuupäev ja ametiisiku allkiri;
6)märge ettekirjutuse vaidlustamise võimaluse, tähtaja ja korra kohta.
(3) Kui loomeliit jätab ettekirjutuse täitmata, võib järelevalvet teostav ametiisik rakendada asendustäitmise ja sunniraha seaduse kohaselt sunniraha või teha kultuuriministrile ettepaneku tunnistada loomeliidu tunnustamine kehtetuks käeoleva seaduse § 10 lõike 1 punkti 2 kohaselt. Sunniraha ülemmäär on 640 eurot. Sunniraha rakendamine ei välista ettepaneku tegemist loomeliidu tunnustamise kehtetuks tunnistamiseks.