text:
Ööpäevaringsele hooldusteenusele suunamise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Ööpäevaringsele hooldusteenusele suunamise tingimused ja kord
Ööpäevaringsele hooldusteenusele suunamise tingimused ja kord - sisukord
§ 4 Teenuse taotluse menetlemine
§ 5 Teenusele suunamine
§ 7 Teenuse osutamisest keeldumine
§ 9 Teenuse osutamise lõpetamine
RT IV, 20.12.2014, 12
Vastu võetud 16.12.2014 nr 21
(1) Määrus sätestab Tõrva linna eelarvest rahastatava ööpäevaringse hooldusteenuse (edaspidi: teenus) taotlemise ning teenusele suunamise tingimused ja korra.
(2) Teenuse osutamise eesmärk on toetada isiku igapäevast toimetulekut, elukvaliteeti ja kindlustada turvaline elukeskkond teenuse osutamisega üldhoolekodus (edaspidi: hooldekodu).
(3) Isiku omaosaluse määra teenuse eest tasumisel kehtestab Tõrva Linnavalitsus korraldusega.
Teenust rahastatakse Tõrva linna eelarvest isikule:
1) kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht on Tõrva linn;
2) kes vajab east ja/või terviseseisundist, tegevusvõimest või elukeskkonnast tulenevalt ööpäevaringselt kõrvalabi igapäevaeluks vajalike tegevuste elluviimisel ja kelle iseseisev toimetulek igapäevastes kodustes tingimustes ei ole võimalik;
3) kelle toimetulekut ei ole võimalik tagada teiste sotsiaalteenuste või muu abi osutamisega;
4) kellel puuduvad seadusjärgsed ülalpidajad (edaspidi lähedased) ja kelle võimalused ei ole piisavad iseseisvaks toimetulekuks ning vajaliku hoolduse kindlustamiseks või
5) kellel on lähedased, kuid kelle enda ja lähedaste võimalused ei ole piisavad iseseisvaks toimetulekuks ning vajaliku hoolduse kindlustamiseks.
(1) Taotleja või tema esindaja esitab Tõrva Linna Sotsiaalabiametile kirjaliku taotluse (lisa 1), milles põhjendab hooldekodusse paigutamise vajadust.
(2) Avaldusele lisatakse alljärgnevad dokumendid:
2) puude olemasolu korral koopia puude määramise otsusest;
3) perearsti väljavõte (lisa 2) isiku olulisematest terviseprobleemidest, määratud ravimitest ja hinnang tervishoiuteenuste vajalikkuse ja mahu kohta;
4) seadusjärgsete ülalpidajate olemasolu korral nende isiku-ja kontaktandmed ning tõendid nende sissetulekute kohta ja nõusolek ülalpidamiskulude tasumise ulatuse kohta.
(3) Lähedaste osaluse määramisel arvestab linnavalitsus lähedaste sissetulekuid ja väljaminekuid ning määrab lähedaste osaluse arvestusega, et lähedastel säiliks sissetulek vähemalt pooleteise Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud toimetulekupiiri ulatuses.
§ 4. Teenuse taotluse menetlemine
(1) Sotsiaalabiameti töötaja kontrollib esitatud dokumente, veendub hooldust vajava isiku nõusolekus hooldekodusse paigutamiseks, nõuab seadusjärgsete ülalpidajate olemasolul vajadusel välja tõendid nende endi ja nende perekonnaliikmete sissetulekute kohta.
(2) Sotsiaalabiameti töötajal on hooldusvajaduse väljaselgitamiseks õigus külastada hooldust vajava isiku kodu, küsitleda isikuga kooskõlastatult tema lähedasi ning kontrollida isiku ja tema ülalpidamiskohustusega perekonnaliikmete majanduslikku olukorda ja teha päringuid elatusvahendite hindamiseks.
(3) Kui isik jätab koos taotlusega nõutud andmed esitamata või kui taotluses on muid puudusi, määrab sotsiaalabiamet tähtaja puuduste kõrvaldamiseks. Puuduste kõrvaldamata jätmise korral võib Tõrva Linnavalitsus (edaspidi: linnavalitsus) jätta taotluse läbi vaatamata. Selle kohta tehakse kirjalik põhjendatud otsus.
§ 5. Teenusele suunamine
(1) Sotsiaalabiameti töötaja teeb linnavalitsusele ettepaneku isiku teenusele suunamise kohta ja isiku lähedaste ning Tõrva linna osaluse määramiseks teenuse eest tasumisel.
(2) Linnavalitsus otsustab isiku teenusele suunamise või sellest keeldumise ning kinnitab isiku lähedaste ja Tõrva linna osaluse suuruse teenuse eest tasumisel korraldusega. Lähedaste osaluse määramisel arvestab linnavalitsus lähedaste sissetulekuid ja väljaminekuid ning määrab lähedaste osaluse arvestusega, et lähedastel säiliks sissetulek vähemalt poolteise Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud toimetulekupiiri ulatuses.
(3) Linnavalitsuse korralduse alusel suunab sotsiaalabiameti töötaja isiku teenusele hooldekodusse. Hooldekodu valikul lähtub sotsiaalabiameti töötaja isiku abivajadusest ja vabade kohtade olemasolust piirkonna soodsaimas hooldekodus.
(4) Teenusele suunamisest keeldumine tehakse taotlejale teatavaks ühe kuu jooksul arvates taotluse esitamisest.
(5) Juhul, kui ravikindlustamata isik tuleb tema seisundist tingituna suunata teenusele viivitamatult, võib linnavalitsus isiku suunata hooldekodusse ilma käesolevas korras sätestatut järgimata. Sel juhul korraldab sotsiaalabiameti töötaja käesolevas korras sätestatud dokumentide esitamise ühe kuu jooksul arvates isiku teenusele suunamise päevast.
(1) Hooldekodusse elamaasumisel võtab isik endale kohutuse tasuda ülalpidamiskulud, tasudes selleks kuni 95% temale riigi poolt makstavast pensionist, puudega inimese toetuse saamise korral kuni 100% temale makstavat toetusest, kuid mitte rohkem kui ülalpidamiseks vajalik.
(2) Hooldekodusse elama asumisel on isikul õigusteha hoolduskulude katmiseks oma isikliku kinnis- ja vallasvara kohta notariaalne leping linna kasuks. Linnavalitsus on õigustatud nõudma tehtud kulude hüvitamist vara võõrandamisest või kasutusse andmisest saadud raha arvelt.
(3) Sotsiaalabiameti töötaja teeb linnavalitsusele ettepaneku isiku seadusjärgsete ülalpidajate osaluse määramiseks teenuse eest tasumisel. Seadusjärgsete ülalpidajate osaluse määramisel arvestab linnavalitsus lähedaste sissetulekuid ja väljaminekuid ning määrab lähedaste osaluse arvestusega, et lähedastel säiliks sissetulek vähemalt pooleteise Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud toimetulekupiiri ulatuses.
(4) Juhul, kui teenuse saaja ja ülalpidamiskohustusega lähedase rahalistest vahenditest ei piisa teenuse eest tasumiseks, kaetakse linnavalitsuse otsusel vahe linnaeelarves selleks ettenähtud vahenditest.
§ 7. Teenuse osutamisest keeldumine
Isikut ei suunata teenusele, kui:
5) isiku ja tema lähedaste võimalused on piisavad iseseisvaks toimetulekuks ja vajaliku hoolduse kindlustamiseks.
(1) Teenuse osutamiseks hooldekodus sõlmitakse kolmepoolne leping.
(2) Leping sisaldab osapoolte kohustusi, õigusi, arvelduste tähtaega, lepingutingimuste muutmist, info vahetamist ja muid tingimusi.
§ 9. Teenuse osutamise lõpetamine
1) teenusevajaduse lõppemisel;
3) kui isik ei täida lepinguga endale võetud kohustusi;
4) lepingu tähtaja möödumisel;
5) teenuse saaja surma korral;
6) kodukorra korduvate rikkumiste korral kooskõlastatult sotsiaalabiametiga.
Määrus jõustub 1.jaanuaril 2015.
Lisa 2 Perearsti väljavõte

matches:
§ 4
§ 5
§ 7
§ 9
§ 4
§ 5
§ 7
§ 9


RT IV, 29.12.2017, 120
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse 6 lõike 1, § 22 lõike 1 punkti 5, lõike 2, sotsiaalseadustiku üldosa seadus § 15 lõike 2 ja sotsiaalhoolekande seaduse §-i 14, § 16 lõike 1, § 23 lõike 1 ja § 24 lõike 3 alusel.
4) vähekindlustatud pere piirmäär – teenuse saaja leibkonna tulu, mille puhul tulu ühe pereliikme kohta kuus on võrdne või jääb alla riikliku kolmekordset toimetulekupiiri;
5) tugiisikuteenus (edaspidi teenus) – sotsiaalhoolekande seaduse §-s 23 sätestatud sotsiaalteenus;
6) ametiasutus – Saue valla ametiasutus Saue Vallavalitsus.
(1) Teenuse taotlemiseks esitab isik või tema seaduslik esindaja ametiasutusele vormikohase avalduse, millele lisatakse olemasolul sotsiaalkindlustusameti otsus puude, selle raskusastme ja lisakulude tuvastamise kohta ning rehabilitatsiooniplaan.
(2) Kui taotletakse teenuse osutamist lapsele, siis tuleb teenuse osutamise taotlusele lisada Sotsiaalkindlustusameti poolt tehtud otsus lapse tugiisikuteenusele suunamise või suunamata jätmise kohta.
(3) Teenuse vajaduse ja mahu väljaselgitamiseks viiakse läbi teenuse vajaduse ja mahu, sh isiku kõrvalabi vajaduse määra hindamise ja hindamise tulemusena koostatakse juhtumiplaan.
(6) Vajadusel on teenuse taotlejalt õigus nõuda täiendavaid andmeid ja dokumente, mis on asjakohased ja vajalikud taotluse menetlemiseks ja teenuse määramise vajaduse hindamiseks.
(7) Kui taotleja ei ole esitanud käesolevas paragrahvis nimetatud andmeid või dokumente või neis esineb puudusi, määratakse taotlejale tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks. Tähtajaks puuduste kõrvaldamata jätmisel tagastatakse taotlus seda läbi vaatamata.
1) ametiasutusega töö- või käsunduslepingu sõlminud nõuetele vastav füüsiline isik või
(3) Ametiasutusel on õigus lõpetada teenuse osutamine lõike 2 punktis 2 toodud soodusmääraga juhul, kui pere majanduslik olukord on paranenud ning tegemist ei ole enam vähekindlustatud perega.
(1) Teenusele suunamise otsustab ametiasutus õigusaktides sätestatud tähtaja jooksul.
(2) Teenuse osutamise taotlust ei rahuldata, kui teenuse vajaduse hindamise tulemusena selgub, et teenuse osutamine isikule ei ole põhjendatud.
(3) Tugiisikuteenuste osutamise või sellest keeldumise otsuses märgitakse järgmised andmed:
6) teenuse osutamise periood;
7) teenuse maht;
8) teenuse sisu ehk kõrvalabi vajadusest tulenevad toimingud;
9) teenuse osutamise koht;
10) tasu suurus ja omaosaluse määr.
11) otsuse vaidlustamise kord;
12) otsuse teinud isiku allkiri.
(4) Teenuse osutamiseks sõlmivad vallavalitsus, teenuse saaja ja teenuse osutaja teenusele suunamise otsuse alusel kolmepoolse lepingu.
Teenuse osutamise leping lõpetatakse ennetähtaegselt ning teenusele suunamise otsus tunnistatakse kehtetuks:
(2) Tugiisik on kohustatud esitama ametiasutusele igakuiselt töötundide arvestuse ja sisulise aruande hiljemalt teenuse osutamisele järgneva kuu 1. kuupäevaks. Kui teenuse osutamise koht on haridusasutus, kus teenust saav isik õpib, siis on tugiisik kohustatud igakuiselt esitama ainult töötundide arvestuse aruande.
(1) Ametiasutus määrab haldusmenetluse seaduse § 8 lõike 2 alusel struktuuriüksuse, ametniku või ametnikud, kes tegutsevad ametiasutuse nimel käesolevas määruses nimetatud ülesannete täitmisel, kui see ei ole määratud volikogu määrusega.
(2) Tunnistada kehtetuks Saue Vallavolikogu 27. oktoobri 2016. a määrus nr 27 „Tugiisikuteenuse osutamise tingimused ja kord“.


§ 16 Nõuded püügivahendite tähiste, nende veekogus hoidmise ja püügivahendite märgistuse kohta
RT I, 31.03.2015, 19
27.03.2015 RT I, 31.03.2015, 13 03.04.2015, osaliselt 01.01.2016
2) sulgeda püünistega üle 1/3 veekogust, väina, lahe või vooluveekogul olevate saarte (madalike) vahelise vooluosa laiusest, jättes vabaks ristlõike sügavaima osa, välja arvatud Võrtsjärvel, määruse §-s 35 nimetatud juhtudel ja õngejadadega püügil;
3) kasutada nõuetekohaselt tähistamata ja märgistamata seisevpüüniseid. Seisevpüünis on veekogu põhja suhtes liikumatu, määruse § 3 lõike 2 punktis 11 nimetatud õngejada, §-s 5 nimetatud vähipüügivahend ning §-des 6 ja 7 nimetatud nakke- ja lõkspüünis;
4) seisevpüüniste, välja arvatud silmutorbik, silmumõrd, vähinatt, vähimõrd ja õngejada, püügile asetamine lähemale kui 50 m juba püügil olevatele seisevpüünistele, välja arvatud juhul, kui käesolevas määruses on sätestatud teisiti;
10) jätta püügivahendeid veekogusse pärast püügivahendi kohta kehtestatud püügikeelu algust. Kui mõrra või kastmõrraga püügi keeld kestab alla 40 päeva, tuleb kalapüük nimetatud püügivahenditega katkestada, kuid püügivahendit veest välja võtma ei pea. Kui püügikeelu kestus on 40 päeva või rohkem, tuleb püük mõrra või kastmõrraga püügikeelu alguseks katkestada ning kastmõrrad veekogust välja võtta hiljemalt kümne päeva ja mõrrad hiljemalt kolme päeva jooksul pärast püügikeelu algust. Esimesel poolaastal kalapüügi peatamise korral aastase lubatud saagi poolaastaks kehtestatud osa ammendumise tõttu peab püügi katkestama, kuid ei pea mõrdu ja kastmõrdu veekogust välja võtma. Kalapüük kastmõrraga loetakse katkestatuks, kui vähemalt üks kastmõrra pära seintest on alla lastud nii, et kala pääseb püünisest välja. Kalapüük mõrraga loetakse katkestatuks, kui kala koguv püünise osa on avatud nii, et kala pääseb püünisest välja, või sissepääs püünisesse on kalale suletud;
11) jätta jõesilmupüügi keeluajaks veekogusse silmumõrdasid ja silmutorbikuid. Erandina võib Narva jões jõesilmupüügi keeluajal silmutorbikutega püügi katkestada. Püük silmutorbikuga loetakse katkestatuks, kui torbiku põhjas olev kork on eemaldatud;
12) mitme kalapüügiõigust tõendava dokumendi alusel püügivahendi või ühe kalapüügiloa alusel eri liiki püügivahendite ühte jadasse püügile asetamine.
(1) Kalapüügil peab püüniste kontrollimise sagedus vältima saagi hukkumist püünises, välja arvatud õngejada ja määruse §-s 6 kirjeldatud nakkepüüniste kasutamisel, kus kontrollimise sagedus peab vältima saagi riknemist.
Kalade veekogus püügijärgseks hoidmiseks mõeldud vahendid peavad olema tähistatud ühe lipuga, millele on märgitud selle kalapüügiloa number, mille alusel kala püüti.
§ 16. Nõuded püügivahendite tähiste, nende veekogus hoidmise ja püügivahendite märgistuse kohta
(2) Püügivahendite märgistus peab võimaldama kohapeal (veekogul) või loa väljaandja juures kalapüügiloa omanikku kindlaks teha. „Kalapüügiseaduse” § 11 lõike 5 punktis 2 nimetatud kalastuskaardi alusel toimuval püügil on püügivahendi märgistuseks kalastuskaardi omaniku isikukood.
2) püüda traalpüünistega Irbe väinas alal, mis jääb Sõrve poolsaare ja Eesti Vabariigi ning Läti Vabariigi mereala piiri vahele ning on piiritletud mõttelise joonega, mis läbib punkte koordinaatidega 57º58,837 N; 22º11,893 E; 57º52,072 N; 22º24,377 E; 57º46,450 N; 22º08,360 E; 57º44,580 N; 21º54,580 E; 57º45,783 N; 21º50,567 E ja 57º57,947 N; 21º58,812 E;
2) püüda traalnoodaga Liivi lahes – 30 päeva vältel kevadperioodil. Keeluaja alguse määrab igal aastal keskkonnaminister „Kalapüügiseaduse” § 19 lõike 3 või 31 alusel.
3) püüda traalnoodaga Läänemere osas, mille piir kulgeb punktist koordinaatidega 58º00'N 21º40'E punktini koordinaatidega 58º00'N 22º00'E ning jätkub mööda 22º00'E meridiaani lõunasse Eesti Vabariigi territoriaalmere välispiirini, seejärel mööda Eesti Vabariigi territoriaalmere välispiiri läände meridiaanini 21º50'E ja edasi põhja, lääne ja taas põhja suunas, ühendades järjestikku punkte koordinaatidega 57º50'N 21º50'E, 57º50'N 21º40'E ja 58º00'N 21º40'E – 1. aprillist 20. maini;
4) püüda traalnoodaga Läänemere osas, mille piir kulgeb punktist koordinaatidega 58º50'N 22º10'E järjestikku punktideni koordinaatidega 58º50'N 22º30'E, 58º30'N 22º30'E, 58º30'N 21º50'E, 58º40'N 21º50'E, 58º40'N 22º10'E ja 58º50'N 22º10'E – 1. aprillist 20. maini;
5) püüda traalnoodaga Läänemere osas, mille piir kulgeb punktist koordinaatidega 59º10'N 22º50'E järjestikku punktideni koordinaatidega 59º10'N 23º10'E, 59º00'N 23º10'E, 59º00'N 22º50'E, 59º10'N 22º50'E – 1. aprillist 20. maini.
(3) [Kehtetu - RT I, 31.03.2015, 13 - jõust. 03.04.2015]
(6) Pärnu lahes põhja pool Lindi oja suudmeala, mille koordinaadid on 58º20,21'N ja 24º17,37'E, ja Põdralaiu, mille koordinaadid on 58º16,25'N ja 24º31,0'E, vahelist ühendussirget on aastaringselt keelatud kasutada kastmõrda.
2) püük põhjanoodaga lõuna pool Praaga külas Emajõe suudme lõunapoolsel neemel asuva punkti 58º26,17'N, 27º14,43'E ja punkti 58º25,13'N, 27º31,43'E ühendusjoont, mis ulatub Eesti Vabariigi ja Venemaa Föderatsiooni vahelise kontrolljooneni – aasta ringi;
6) püük nakkevõrguga kaldast arvates 1 km laiusel veealal Peipsi järves ja 500 m laiusel veealal Lämmi- ja Pihkva järves – 1. septembrist 29. veebruarini;
8) püük mõrraga Lämmi- ja Pihkva järves – 6. maist 10. juunini;
9) püük püüvõrguga Lämmi- ja Pihkva järves – 6. maist 10. juunini;
10) seisevpüünistega püük jõesuudmesse ehitatud muulidele lähemal kui 150 m – aastaringselt;
11) kalapüük Peipsi järvel kaldanoodaga – 6. maist 15. juunini, Lämmi- ja Pihkva järvel – 6. maist 31. augustini.
(2) Käesoleva määruse tähenduses on Eesti territooriumil Peipsi järve ja Lämmijärve vaheline piir punktide 58º21,92'N, 27º26,35'E ja 58º21,11'N, 27º32,15'E ühendusjoon, mis ulatub Eesti Vabariigi ja Venemaa Föderatsiooni vahelise kontrolljooneni, ning Lämmijärve ja Pihkva järve vaheline piir punktide 58º04,67'N, 27º36,43'E ja 58º05,92'N, 27º37,89'E ühendusjoon, mis ulatub Eesti Vabariigi ja Venemaa Föderatsiooni vahelise kontrolljooneni.
(4) Keskkonnaminister võib rahvusvahelisest lepingust tulenevalt määrusega ajutiselt muuta käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 8 ja 9 nimetatud püügikitsenduste algus- ja lõpptähtaegu, jättes püügikitsenduse kestuse samaks.
2) kaldast kaugemal kui 1 km Peipsi järves ning kaldast kaugemal kui 500 m Lämmijärves ja Pihkva järves väiksemat silmasuurust kui 130 mm.
3) [kehtetu - RT I, 31.03.2015, 13 - jõust. 03.04.2015]
(3) Keskkonnaminister võib ajutiselt suurendada või vähendada püügivahendite silmasuurust, kui see on vajalik tulenevalt Eesti Vabariigi Valitsuse ja Vene Föderatsiooni Valitsuse vahelise Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järve kalavarude säilitamise ja kasutamise alase koostöö kokkuleppe (RT II 1994, 25, 87) alusel moodustatud Valitsustevahelise Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järve Kalapüügi Komisjoni soovitustest.
7) mõrrajada moodustavate mõrdade vahekaugus üksteisest ühel pool mõrrajada põhijuhtaeda ei tohi olla suurem kui 100 m ja põhijuhtaiaga risti olevate lisajuhtaedade pikkus ei tohi ületada 50 m.
2) püük nakkevõrgu, liivi ja kuuritsaga lõheliste kudejõgedes või nende lõikudes, mis on määratud „Looduskaitseseaduse” § 51 lõike 2 alusel – aastaringselt;
6) püük nakkevõrguga Narva jões allpool hüdroelektrijaama paisu – 1. juunist 1. detsembrini. Käesoleva määruse tähenduses loetakse Narva jõe Soome lahte suubumise kohaks Eesti Vabariigi territooriumile jääval osal punktide 59º28,206'N, 28º2,512'E ja 59º28,223'N, 28º2,611'E ühendusjoont, mis ulatub Eesti Vabariigi ja Venemaa Föderatsiooni vahelise kontrolljooneni Narva jões;
9) [kehtetu - RT I, 31.03.2015, 13 - jõust. 03.04.2015]
14) püük Nasva jões 1. aprillist 31. maini, välja arvatud püük kõikide määruse §-s 3 nimetatud õngpüünistega, õngejada välja arvatud;
15) püük spinningu ja lendõngega Jägala jões Linnamäe paisust suudmeni, Narva jões Narva hüdroelektrijaamast maanteesillani ja Pirita jões Vaskjala paisust suudmes asuva muuli lõpuni 1. septembrist 30. novembrini;
(2) [Kehtetu - RT I, 31.03.2015, 13 - jõust. 03.04.2015]
(3) Looduskaitseseaduse § 51 lõike 2 alusel määratud lõhe, jõeforelli, meriforelli ja harjuse kudemis- ja elupaigaks olevates veekogudes või nende lõikudes on määruse § 41 lõike 1 punktides 2 ja 4 nimetatud lõheliste püügikeelu ajal keelatud kalapüük vees viibides, välja arvatud Narva jões ning silmupüügil silmutorbikute ja silmumõrdadega.
(6) Käesoleva määruse tähenduses on Eesti Vabariigi territooriumil Narva veehoidla ja Narva jõe vaheline piir punktide 58º16,653'N, 27º59,792'E ja 58º16,601'N, 27º59,87'E ühendusjoon, mis ulatub Eesti Vabariigi ja Venemaa Föderatsiooni vahelise kontrolljooneni, ning Narva jõe ja Peipsi järve vaheline piir punktide 58º59,355'N, 27º43,75'E ja 58º59,26'N, 27º43,833'E ühendusjoon, mis ulatub Eesti Vabariigi ja Venemaa Föderatsiooni vahelise kontrolljooneni.
11) kalapüük Purtse, Kunda, Selja, Loobu, Valgejõe, Pirita, Keila, Vääna ja Vasalemma jõe suudmele lähemal kui 1500 meetrit – 1. septembrist kuni 31. oktoobrini;
7) kalapüük Pärnu lahes Madalmurru piirkonnas Uulu madalikul asuval alal, mis on piiratud kirdest kaldajoonega, kagust mõttelise joonega, mis läbib punkte koordinaatidega 58º20,7'N, 24º34,2'E; 58º20,0'N, 24º32,5'E ja 58º18,9'N, 24º29,9'E ja loodest mõttelise joonega, mis läbib punkte koordinaatidega 58º18,9'N, 24º29,9'E; 58º20,2'N, 24º32,0'E ja 58º21,1'N, 24º33,6'E – 15. aprillist 15. juulini;
9) kalapüük jäävabast veest Hullo lahes põhja pool sirget, mis läbib punkte koordinaatidega 58º57,3'N; 23º13,06'E ning 58º57,3'N; 23º17,06'E – 25. oktoobrist 31. detsembrini;
1) kalapüük kutselise kalapüügi ja allveepüügivahenditega Pihkva järves – 6. maist 10. juunini;
2) kalapüük, välja arvatud püük lihtkäsiõnge, käsiõnge, spinningu, lendõnge ja sikutiga, Peipsi järves lõuna pool Ojapera kanali põhjapoolset otsa (58º24,18'N, 27º19,18'E) ja punkti 58º24,30'N, 27º32,10'E ühendavat joont, mis ulatub Eesti Vabariigi ja Venemaa Föderatsiooni vahelise kontrolljooneni – 6. maist 10. juunini;
8) püüda latikat, välja arvatud püük lihtkäsiõngega, 6. maist 10. juunini;
10) püüda koha 6. maist 10. juunini;
4) Vasalemma jões – Vanaveski paisust suudmeni, välja arvatud silmupüük torbikuga ning vähipüük vähimõrra ja vähinataga;
3) Peetri jõgi – kogu ulatuses;
4) Pühajõgi – alamjooksul Mägara oja suubumiskohast suudmeni.
2) lõhet ja meriforelli siseveekogudes – 1. septembrist 30. novembrini, välja arvatud Narva, Selja, Jägala, Pirita, Vääna, Purtse ja Valgejões, kus rakendatakse piiranguid „Kalapüügiseaduse” § 11 lõike 11 alusel;
(3) Keskkonnaminister võib ajutiselt suurendada või vähendada kalaliikide alammõõte Peipsi, Lämmi- või Pihkva järvel, kui see on vajalik tulenevalt Eesti Vabariigi Valitsuse ja Vene Föderatsiooni Valitsuse vahelise Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järve kalavarude säilitamise ja kasutamise alase koostöö kokkuleppe alusel moodustatud Valitsustevahelise Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järve Kalapüügi Komisjoni soovitustest.
4) koha – kuni 5%, võrgupüügil kuni 8%, Peipsi järvel põhjanoodapüügil – kuni 15% arvuliselt kohasaagist;
5) lõhet ja turska võrgupüügil piiramatult.
3) siiga, vimba, latikat, haugi, säinast, koha, lutsu, linaskit, ahvenat, räime, meritinti, rääbist – kuni 8% saagist võrgupüügil ja kuni 5% muude püünistega püügil – arvuliselt kõigi nende liikide kogusaagist.
„4) tursapüügil traalnoodal, mille päras on spetsiaalne „BACOMA” tüüpi selektiivsustarind – 105 mm;
5) tursapüügil traalnoodal ilma „BACOMA” tüüpi selektiivsustarindita ja mis on valmistatud ühekordsest nöörist noodalinast nööri jämedusega (läbimõõduga) mitte üle 6 mm või kahekordsest nöörist valmistatud noodalinast nööri jämedusega mitte üle 4 mm – 130 mm.”


Erametsanduse toetuse andmise alused, toetuse taotlusele esitatavad nõuded, taotluse hindamise kord ja hindamiskriteeriumid, toetuse tagasinõudmise kord, kinnituskirja vorm ja nõuded sisule ning metsa inventeerimise ja metsamajandamiskava koostamise toetuste täpsustatud määrad – Riigi Teataja
Erametsanduse toetuse andmise alused, toetuse taotlusele esitatavad nõuded, taotluse hindamise kord ja hindamiskriteeriumid, toetuse tagasinõudmise kord, kinnituskirja vorm ja nõuded sisule ning metsa inventeerimise ja metsamajandamiskava koostamise toetuste täpsustatud määrad
Erametsanduse toetuse andmise alused, toetuse taotlusele esitatavad nõuded, taotluse hindamise kord ja hindamiskriteeriumid, toetuse tagasinõudmise kord, kinnituskirja vorm ja nõuded sisule ning metsa inventeerimise ja metsamajandamiskava koostamise toetuste täpsustatud määrad - sisukord
§ 6 Toetuse liikide rahastamine ja hindamiskriteeriumid
§ 7 Erametsaomanike nõustamise toetus
§ 8 Erametsaomanike koolitamise toetus
§ 9 Konsulentide koolitamise ja neile kutsekvalifikatsiooni omistamise toetus
§ 10 Metsa uuendamise toetus
§ 11 Pärandkultuuri toetus
§ 12 Erametsaomanike metsa inventeerimise ja metsamajandamiskava koostamise toetus
§ 13 Metsaühistu toetus
§ 15 Piirkondliku tugiisiku toetus
§ 151 Metsamaaparandustööde toetus
§ 16 Kinnituskirja vorm ja nõuded selle sisule
§ 17 Taotluse hindamine
§ 18 Toetuse sihipärase kasutamise kontroll
RT I, 27.03.2012, 10
Vastu võetud 11.02.2009 nr 11
RTL 2009, 18, 219
jõustumine 20.02.2009
27.05.2010 RT I 2010, 27, 139 11.06.2010
12.04.2011 RT I, 19.04.2011, 1 22.04.2011, rakendatakse tagasiulatuvalt 1.01.2011
21.03.2012 RT I, 27.03.2012, 3 30.03.2012, osaliselt 01.07.2012 ja 01.01.2014
Määrus kehtestatakse «Metsaseaduse» § 10 lõigete 7, 11 ja 12 alusel ning kooskõlas Euroopa Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1998/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 379, 28.12.2006, lk 5–10).
(1) Määrusega kehtestatakse erametsanduse toetamiseks toetuse andmise alused, toetuse taotlusele esitatavad nõuded, taotluse hindamise kord ja hindamiskriteeriumid, toetuse tagasinõudmise kord, kinnituskirja vorm ja nõuded sisule ning metsa inventeerimise ja metsamajandamiskava koostamise toetuste täpsustatud määrad.
(2) Käesoleva määruse alusel toetuste andmise eesmärgiks on erametsanduse arendamine.
(3) Määruse alusel toetuste andmist korraldab erametsanduse arendamiseks ja toetamiseks loodud sihtasutus Erametsakeskus (edaspidi EMK).
(1) Erametsanduse toetus, välja arvatud määruse § 3 punktides 5, 6 ja 9 nimetatud toetused, on vähese tähtsusega abi Euroopa Komisjoni määruse (EÜ) nr 1998/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes, mõistes.
(2) Toetuse saajale viimase kolme aasta jooksul eraldatud vähese tähtsusega abi ei tohi ületada koos taotluse raames taotletava toetusega vähese tähtsusega abi ülemmäära 200 000 eurot.
[RT I, 16.12.2010, 1 - jõust. 01.01.2011]
(3) Toetuse saaja peab esitama «Konkurentsiseaduse» § 33 lõike 4 alusel rahandusministri määrusega kehtestatud vormi kohase tõendi jooksva majandusaasta ja kahe eelneva majandusaasta jooksul vähese tähtsusega abi saamise kohta.
[RT I, 27.03.2012, 3 - jõust. 30.03.2012]
(4) Määruse § 3 punktide 5, 6 ja 9 raames antav toetus ei ole riigiabi «Konkurentsiseaduse» § 30 lõike 1 tähenduses.
Käesoleva määruse alusel antavad toetused (edaspidi toetuse liik) on:
2) erametsaomanike koolitamise toetus;
3) konsulentide koolitamine ja konsulentidele metsamajandamise valdkonnas kutsekvalifikatsiooni omistamise toetus;
4) metsa uuendamise toetus;
5) pärandkultuuri säilitamise toetus;
6) erametsaomanike metsa inventeerimise ja metsamajandamiskava koostamise toetus;
7) metsaühistu toetus;
8) [kehtetu – RT I 2010, 27, 139 - jõust. 11.06.2010]
9) [kehtetu – RT I, 27.03.2012, 3 - jõust. 01.01.2014]
10) metsamaaparandustööde toetus.
(1) Toetust võivad taotleda olenevalt toetuse liigist metsaühistu «Metsaseaduse» tähenduses (edaspidi metsaühistu), metsaühistu oma liikmete esindajana või erametsaomanik.
(2) Toetuse taotlemiseks esitab taotleja «Metsaseaduse» § 10 lõikes 10 nimetatud korras (edaspidi kord) kehtestatud vormikohase taotluse ning muud taotlemiseks vajalikud dokumendid. Taotluse esitamise tähtaja määrab EMK. Taotleja võib taotluse esitamise tähtajaks esitada ühe taotluse.
[RT I 2010, 27, 139 - jõust. 11.06.2010]
(3) Taotluses kavandatud tegevuse maksumus peab olema põhjendatud, üheselt mõistetav, üksikasjalikult kirjeldatud, otstarbekas ja vajalik tegevuse eesmärgi saavutamiseks.
(4) Toetust ei või taotleda samale metsamaa osale kavandatud samale tegevusele või töödele, või samale investeeringule, mida on rahastatud teistest riiklikest vahenditest või mille osas on esitatud taotlus rahastamiseks, muuhulgas:
1) põllumajandusministri 12. veebruari 2008. a määruse nr 9 «Metsa majandusliku väärtuse parandamise investeeringutoetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord» alusel toetatavad tegevused või investeeringuobjektid;
2) põllumajandusministri 14. veebruari 2008. a määruse nr 10 «Kahjustatud metsa taastamise ja metsatulekahju ennetamise investeeringutoetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord» alusel toetatavad tegevused;
3) teised «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» alusel toetatavad tegevused või investeeringuobjektid.
(5) Taotleja ja isik, kellelt toetuse saaja tellis teenuse või ostis kaupa, ning nende osanik või aktsionär või juhatuse liige ei tohi omada osalust teineteise äriühingus ega kuuluda teineteise juhatusse või nõukokku.
(1) Abikõlblikud on §-des 7 kuni 15 sätestatud vastava toetuse liigi tegevused, abikõlblikud kulud ja investeeringud.
2) tolli-, sisseveo- ja muu maks, mida hüvitatakse, tasaarveldatakse ja kustutatakse mingil muul moel ning mis ei moodusta osa Eesti maksusüsteemist või mis on ebaproportsionaalselt suur kulutus tegevuse mis tahes osale;
4) toreduslikud kulutused «Tsiviilseadustiku üldosa seaduse» § 63 tähenduses ja ebaotstarbekad kulud;
6) «Looduskaitseseaduse» § 4 lõikes 1 nimetatud loodusobjektil, kus keskkonnakaitselistest piirangutest tulenevalt ei oleks saanud teha kavandatud töid, tehtud kulutused;
7) sõiduki, sh maastikusõiduki soetamise kulud;
11) kasutatud investeeringuobjekti ostmiseks tehtud kulutused;
13) kulutused maaparandusseaduse § 46 lõikes 4 nimetatud riigi poolt korrashoitavale ühiseesvoolule ja sellel asuvale truubile.
§ 6. Toetuse liikide rahastamine ja hindamiskriteeriumid
(1) Toetust ei anta, kui EMK-l puuduvad toetuse finantseerimiseks vajalikud rahalised vahendid. Paragrahvis 3 nimetatud toetuse liikide ja nende abikõlblike kulutuste toetamise ning nende vahel rahaliste vahendite ümberjaotamise määrab EMK nõukogu.
(2) Kui § 3 punktides 5 ja 7 nimetatud toetuse liikide osas kõigi nõuetele vastavate taotluste rahastamise summa ületab vastava toetuse liigi taotlusvooru rahastamise eelarvet, hindab EMK taotlusi lisas 1 toodud hindamiskriteeriumite ja hindepunktide alusel ning moodustab paremusjärjestuse.
(21) Kui § 3 punktides 4, 6 ja 10 nimetatud toetuseliikide osas kõigile nõuetele vastavate taotluste rahastamise summa ületab selle toetuseliigi taotlusvooru rahastamise eelarve, arvutatakse kõiki nõuetele vastavaid taotlusi ja taotlusvooru rahastamise eelarvet aluseks võttes rahastamise määr, mille ulatuses taotlusvooru rahastamise eelarvet ületamata rahastatakse kõiki nõuetekohaseid taotlusi. Rahastamise määr arvutatakse lisas 1 toodud rahastamise määra arvutusvalemit kasutades.
(3) Taotluste paremusjärjestuse moodustamisel loetakse paremaks kõrgema koondhinde saanud taotlus. Võrdsete näitajatega taotluste puhul eelistatakse taotlust, mille on esitanud metsaühistu või milles taotletav toetuse summa on väiksem.
(4) Paragrahvi 3 punktides 1, 4 ja 6 nimetatud toetuseliikide osas rakendatakse toetuse maksmisel määra, mis kehtis investeeringu või tööde tegemise ajal.
§ 7. Erametsaomanike nõustamise toetus
(1) Erametsaomanike nõustamise (edaspidi individuaalnõuanne) eesmärk on tagada parimatel teadmistel põhinev metsa majandamine ja metsaressursi efektiivsem kasutamine.
(2) Individuaalnõuande toetust võib taotleda metsaühistu, kusjuures nõuande saajaks on erametsaomanik.
(3) Individuaalnõuannet osutab konsulent.
(4) Konsulent määruse tähenduses on atesteeritud konsulent või isik, kes omab konsulendi IV või V kutsekvalifikatsiooni metsamajanduse valdkonnas.
(5) Individuaalnõuande osutamiseks sõlmib konsulent nõuande saajaga vormikohase nõustamislepingu.
(6) Individuaalnõuande saamiseks on toetuse määr kuni 90%, alates 2014. aastast 70% abikõlblikest kuludest, kuid mitte rohkem kui 26 eurot ühe nõuande tunni kohta. Toetust võib saada kuni 15 tunni ulatuses ühe nõuandesaaja kohta kalendriaastas.
[RT I, 27.03.2012, 3 - jõust. 01.07.2012]
(61) Kuni 2-tunnise nõustamise korral ei rakendata omafinantseeringu nõuet.
(7) Kui individuaalnõuande maht on kuni 2 tundi, ei sõlmita nõustamislepingut. Ühe nõuande saaja kohta saab kuni 2 tunni ulatuses nõuannet osutada üks kord kalendriaastas.
(8) Kuni 2-tunnise individuaalnõuande korral peab konsulent nõuande saaja ja osutatud nõuande kohta arvestust.
(9) Individuaalnõuande korral on abikõlblikud ka taotluse esitamise tähtpäevale eelneval kalendriaastal sõlmitud nõustamislepingu kulud vastavalt toetuse määrale.
§ 8. Erametsaomanike koolitamise toetus
(1) Erametsaomanike koolitamise eesmärk on erametsaomanike teadlikkuse tõstmine.
(2) Erametsaomanike koolitamist, sh väliskoolitust korraldab EMK.
(3) Erametsaomanike koolitamise abikõlblikud kulud on:
1) lektoritasu;
4) tõlketeenus ning koolitusmaterjalid, nende trükkimine ja paljundamine;
5) koolitamise korraldamisega seotud transport;
6) koolitamise käigus toitlustamine ja majutamine;
7) koolitamise ettevalmistamiseks vajalik välitöö ja välitööl kogutud andmete töötlemine.
§ 9. Konsulentide koolitamise ja neile kutsekvalifikatsiooni omistamise toetus
(1) Konsulentide koolitamise ja neile kutsekvalifikatsiooni omistamise toetuse eesmärgiks on tagada erametsaomanikele pädevate nõustajate ja metsaspetsialistide olemasolu.
(2) Konsulentide koolitus hõlmab järgmisi tegevusi:
1) uute konsulentide koolitus;
2) konsulentide täiendkoolitus.
(3) Konsulentide koolitust korraldab EMK.
(4) Uute konsulentide ja konsulentide täiendkoolituse toetuse määr on kuni 95 eurot konsulendi kohta päevas.
(5) Konsulentide koolitamise abikõlblikud kulud on:
2) koolitusmaterjalide soetamise, ruumide ja tehnika rentimise ning tõlkekulud;
3) koolitusmaterjalide paljundamiskulud;
4) lektorite ja konsulentide majutus- ja toitlustuskulud;
5) koolitamise korraldamisega seotud transpordi kulu;
6) koolitusest ja teavitusüritusest teavitamise kulud.
(6) Konsulendi kutsekvalifikatsiooni omistamise toetust saab taotleda konsulent.
(7) Konsulendi kutsekvalifikatsiooni omistamise toetuse määr on kuni 50% kutseomistamise tasu maksumusest.
(8) Kui uute konsulentide koolituse läbinud isikule ei omistata kutsekvalifikatsiooni hiljemalt aasta jooksul pärast lõike 2 punktis 1 nimetatud koolituse läbimist, kohustub isik koolituskulud ise tasuma.
§ 10. Metsa uuendamise toetus
(1) Metsa uuendamise toetuse eesmärk on tagada metsaressursi kvaliteedi parandamine ja metsamaa tootmispotentsiaali efektiivsem kasutamine.
(2) Metsa uuendamise toetus hõlmab järgmisi tegevusi:
1) metsakultiveerimismaterjali soetamine (v.a metsapuuseemnete soetamine);
2) maapinna ettevalmistamine;
3) metsaistutamistööd;
4) kuni kolme aasta vanuse metsakultuuri, sh looduslikule uuenemisele jäetud metsamaal kasvavate metsapuutaimede hooldamine (edaspidi metsapuutaimede hooldamine).
(3) Metsa uuendamise toetust võib taotleda erametsaomanik või metsaühistu oma liikmete esindajana.
(4) [Kehtetu – RT I 2010, 27, 139 - jõust. 11.06.2010]
(41) Toetust võib taotleda metsa uuendamiseks, kui kavandatava metsa uuendamise kohta on kehtiv «Metsaseaduse» § 41 nõuetele vastav tegevust lubava märkega metsateatis.
(5) Lõike 2 punktides 1 ja 2 nimetatud tegevuste korral on abikõlblikud ka kulud, mis on tehtud taotluse esitamise tähtpäevale eelneval kalendriaastal.
(6) Lõike 2 punktides 2 kuni 4 nimetatud tegevuste ellu viimisel on abikõlblik ka toetuse saaja poolt tehtud tööd (edaspidi omatöö) vastavalt toetuse määradele.
(7) Metsa uuendamise toetuse määrad on järgmised:
1) metsakultiveerimismaterjali soetamisel on toetuse määr 80% soetuse kogumaksumusest, kuid mitte rohkem kui 0,35 eurot laialehise lehtpuuliigi ning 0,16 eurot teiste metsapuuliigi taime kohta;
2) maapinna ettevalmistamisel ketasadraga on toetuse määr kuni 96 eurot hektari kohta, muu maapinna ettevalmistamise tehnika kasutamise korral kuni 64 eurot hektari kohta;
3) metsaistutamistöödel on toetuse määr kuni 128 eurot hektari kohta;
4) metsapuutaimede hooldamisel on toetuse määr kuni 96 eurot hektari kohta kalendriaastas.
(8) Metsakultiveerimismaterjal peab vastama õigusaktidega kehtestatud kvaliteedinõuetele ning olema soetatud metsakultiveerimismaterjali tootmise ja pakendamise tegevusluba omavalt isikult või isikult, kes on taimetervise registrisse kantud kui metsapuude kultiveerimismaterjali turustaja.
(9) Metsakultiveerimismaterjali soetamisena käsitletakse ka toetuse saaja enda poolt kasvatatud metsapuutaimede kasutamist, kui see metsakultiveerimismaterjal vastab õigusaktidega sätestatud nõuetele.
(10) Kui rajatud metsakultuur on hukkunud loodusõnnetuse tagajärjel, võib EMK maksta metsa uuendamise toetust EMK-le esitatud vastava avalduse alus.
(11) Loodusõnnetuseks käesoleva määruse tähenduses loetakse tormi, põua, üleujutuse või metsatulekahju poolt põhjustatud ulatuslikku kahjustust.
§ 11. Pärandkultuuri toetus
(1) Pärandkultuuri toetuse andmise eesmärgiks on pärandkultuuri objekti säilimise tagamine ja avalikkusele tutvustamine.
(2) Pärandkultuuri toetust saab taotleda erametsaomanik ja metsaühistu oma liikmete esindajana eelnevalt tehtud konsulendi hinnangu alusel.
1) metsamaal paikneva lisas 2 nimetatud pärandkultuuriobjekti korrastamise, hooldamise, säilitamise, tähistamise, sellele avaliku ligipääsu tagamise, selle eksponeerimise, kaardistamise ja arhiivimaterjalide kogumise kulud;
2) konsulendi hinnangud;
3) omatöö.
(4) Pärandkultuuri toetuse määr on kuni 80% abikõlblikest kuludest, kuid mitte üle 3196 euro pärandkultuuri objekti kohta kalendriaastas, sealhulgas omatöö kuni 640 eurot ühe pärandkultuuri objekti kohta, ja konsulendi hinnangu maksumus.
(5) Konsulendi hinnangu toetuse määr ühe pärandkultuuri objekti kohta on kuni 16 eurot tunnis arvestusega, et toetust makstakse kokku mitte üle 15 tunni eest kalendriaastas.
(6) Konsulendi hinnang peab sisaldama kinnitust toetamise vajalikkuse, tehtavate tööde vajalikkuse ja mahu, tööde maksumuse ning tehtud tööde kvaliteedi kohta.
§ 12. Erametsaomanike metsa inventeerimise ja metsamajandamiskava koostamise toetus
(1) Metsa inventeerimise ja metsamajandamiskava koostamise toetust võib taotleda erametsaomanik või metsaühistu oma liikmete esindajana.
(11) Erametsaomanike metsa inventeerimise ja metsamajandamiskava koostamise toetuse andmise eesmärk on soodustada metsaressursi kohta andmete kogumist ja metsaressursi efektiivse kasutamise soovituste koostamist.
(2) Toetust makstakse üks kord kümne aasta jooksul inventeeritava metsamaa kohta.
(3) Toetust saab taotleda metsaressursi arvestuse riiklikku registrisse (edaspidi metsaregister) kantud inventeerimisandmete ja nende alusel koostatud metsamajandamiskava osas.
(4) Metsa inventeerimise toetuse määr on kuni 100% metsa inventeerimise kuludest, kuid mitte rohkem kui 13 eurot inventeeritud metsamaa hektari kohta.
(5) Metsamajandamiskava koostamise toetuse määr on kuni 100% metsamajandamiskava koostamise kuludest, kuid mitte rohkem kui 1,50 eurot inventeeritud metsamaa hektari kohta.
(6) Metsa inventeerimise ja metsamajandamiskava koostamise toetuse määramisel rakendatakse inventeerimisandmete metsaregistrisse kandmise hetkel kehtinud toetuse määra.
(7) Toetust makstakse taotlemise aastal või sellele eelnenud kahel kalendriaastal metsaregistrisse kantud inventeerimisandmete ning nende alusel koostatud kava kohta.
§ 13. Metsaühistu toetus
(1) Metsaühistu toetuse eesmärk on metsaühistu metsandusalase ühistegevuse ja koostöö arendamine.
(2) Metsaühistu toetust võib taotleda metsaühistu.
(3) Metsaühistu toetus hõlmab järgmisi tegevusi:
1) erametsaomanike rühmanõustamine;
2) metsamajandusalane koostööprojekt;
3) erametsanduse nõustamise ja koolitamise tugisüsteemi arendamine;
4) koolimetsa asutamine ja tegevuse korraldamine;
5) metsaühistu baasraha.
(4) Metsaühistu toetust võib ühes taotlusvoorus taotleda kuni 100 eurot ühistu liikme kohta. Toetuse arvutamisel võetakse aluseks metsaühistu liikmete arv toetuse taotlemise ajal.
(5) Alates 2010. aastast võib metsaühistu toetust taotleda metsaühistu, kelle liikmete arv on vähemalt 40. Alates 2011. aastast võib metsaühistu toetust taotleda metsaühistu, kelle liikmete arv on vähemalt 80.
(51) Metsaühistu toetust võib taotleda metsaühistu, kelle liikmete arv on:
4) alates 2015. aastast vähemalt 480.
(6) Metsaühistu toetuse määrad on:
1) erametsaomanike rühmanõustamise korral kuni 576 eurot ühe rühmanõustamise kohta;
2) metsamajandusalase koostöö korral kasvava metsa raieõigus võõrandamise enampakkumise korraldamisel kuni 0,26 eurot tihumeetri kohta, kasvava metsa raieõiguse võõrandamise korraldamisel raiest saadava metsamaterjali mahu alusel ning kasvava metsa raie korraldamisel ja saadud materjali, sh mittemetsamaalt varutud puidu ja töödeldud puidu võõrandamise korraldamisel kuni 1,554 eurot tihumeetri kohta;
3) erametsanduse nõustamise ja koolitamise tugisüsteemi arendamise korral kuni 90% abikõlblikest kuludest, kuid mitte rohkem kui 6392 eurot metsaühistu kohta kalendriaastas;
4) koolimetsa asutamise ja selle tegevuse korraldamise korral kuni 3196 eurot metsaühistu kohta kalendriaastas;
5) metsaühistu baasraha määramise korral kuni 10 eurot metsaühistu liikme kohta kalendriaastas.
(61) Lõike 6 punkti 2 toetuse arvutamisel lähtutakse lisas 4 sätestatust.
(7) Rühmanõustamise abikõlblikud kulud on:
(8) Metsamajandusalase koostööprojekti abikõlblikud kulud on füüsilise isiku omandis olevalt kinnistult:
3) kasvava metsa raie korraldamine ja saadud materjali, sh mittemetsamaalt varutud puidu ja töödeldud puidu võõrandamise korraldamine.
(9) Nõustamise ja koolitamise tugisüsteemi arendamise abikõlblikud kulud on:
1) [Kehtetu – RT I 2010, 27, 139 - jõust. 11.06.2010]
2) erametsades rajatavate näidisalade ja õpperadade rajamise ning hooldamisega seotud kulud;
3) nõustamise korraldamisega seotud kulud.
(10) Koolimetsa asutamise ja tegevuse korraldamise abikõlblikud kulud on:
(11) Metsaühistu baasraha abikõlblikud kulud on metsaühistu eesmärkide täitmiseks erametsanduse arendamisega seotud tegevuskulud.
(12) Metsaühistu toetuse kulud on abikõlbulikud alates taotluse esitamise kalendriaasta algusest. Metsamajandusalase koostööprojekti korral on abikõlblikud taotlemise aastale eelnenud kalendriaastal tehtud kulud.
§ 14. [Kehtetu – RT I 2010, 27, 139 - jõust. 11.06.2010]
§ 15. Piirkondliku tugiisiku toetus
[Kehtetu – RT I, 27.03.2012, 3 - jõust. 01.01.2014]
§ 151. Metsamaaparandustööde toetus
(6) Maaparandustööd peavad olema tehtud põllumajandusministri 25. juuli 2003. a määrusega nr 75 «Maaparandushoiutöödele esitatavad nõuded» kehtestatud nõuete kohaselt.
(9) Taotlejal on kohustus teha kogumahus need tööd, mille kohta on sõlmitud toetuse andmise leping. Tööde mittetäieliku teostamise korral ei ole taotlejal õigust järgmises taotlusvoorus taotlust esitada, välja arvatud juhul, kui mõjuvatel põhjustel ei ole võimalik töid täies ulatuses teha ja sellest on EMK-d teavitatud mitte hiljem kui viis kuud pärast toetuse andmise lepingu sõlmimist.
§ 16. Kinnituskirja vorm ja nõuded selle sisule
(1) Kui toetuse andmiseks sõlmitud leping ei ole kirjalikus vormis, saadab EMK toetuse saajale lepingu sisu kinnitava kinnituskirja.
(2) Kinnituskiri peab sisaldama vähemalt järgmiseid andmeid:
1) toetuse andja nimi;
3) toetuse summa;
4) toetuse kasutamise nõuded;
5) toetuse tagasinõudmise juhud;
6) vaidluse esitamise kord ja tähtaeg.
(3) Kui toetuse saaja ei nõustu kinnituskirjas toodud tingimustega, tagastab ta kinnituskirja viivitamatult, kuid mitte hiljem kui 10 kalendripäeva jooksul kinnituskirja saamisest arvates.
(1) EMK hindab:
1) taotleja ja taotluse vastavust toetuse saamiseks esitatud nõuetele;
2) toetuse saaja vastavust «Metsaseaduse» § 10 lõikes 6 sätestatud tingimustele;
3) taotluses esitatud andmete õigsust;
4) toetuse finantseerimiseks vajalike rahaliste vahendite olemasolu.
(2) Kui taotleja või taotlus ei vasta lõikes 1 nimetatud tingimustele või taotleja ei võimalda kontrollida taotluse nõuetekohasust, teeb EMK taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
(3) Kui taotlus on esitatud puudustega ja taotleja ei ole EMK määratud tähtajaks puudusi kõrvaldanud, jäetakse taotlus läbi vaatamata.
§ 18. Toetuse sihipärase kasutamise kontroll
(1) Taotleja tagab toetusraha otstarbeka ja säästliku kasutamise.
(2) Kontrolli toetuse sihipärase kasutamise üle teostab EMK.
(3) EMK-l on õigus pärast taotluse esitamist ja viie aasta jooksul arvates toetuse otsuse tegemisest:
1) kontrollida kõiki taotleja valduses olevaid dokumente, sealhulgas ka taotleja finantsdokumente, millel on EMK hinnangul tähtsust raha sihtotstarbelise ja tõhusa kasutamise kontrollimisel;
2) teostada kohapealset kontrolli taotleja või toetuse saaja juures, tutvuda toetatava töö või tegevusega või investeeringuobjektiga kohapeal, viibida asjaomasel kinnisasjal või hoones;
3) puuduste avastamise korral nõuda puuduste kõrvaldamist tema poolt antud tähtajaks;
4) teha taotluse mitterahuldamise otsus või nõuda toetuse saanud isikult raha tagasi, kui taotleja või toetuse saaja ei ole talle antud tähtajaks puudusi kõrvaldanud.
(4) EMK kontrollib kohapeal vähemalt 5% kalendriaastas toimunud taotlusvoorude toetuse saajate toetatavat tegevust, välja arvatud metsa inventeerimise ja metsamajandamiskava koostamise toetuse osas, ning teostab vajaduse korral lisakontrolli.
(5) Kontrolli teostamise täpsema korra kehtestab EMK juhatus.
EMK nõuab toetuse tagasi kui:
1) toetust ei ole kasutatud sihipäraselt;
2) on esitatud valeandmed.
(1) 2009. a. aastal arvestatakse määruse § 13 lõikes 5 ja § 14 lõikes 2 nimetatud metsaühistu liikmete arv taotluse esitamise tähtpäeva seisuga.
(2) Enne 01.01.2009 koostatud metsamajandamiskava koostamist toetatakse metsmajandamiskava kehtestamise otsuse vastuvõtmise ajal kehtinud toetuse määra arvestades. Abikõlblikud on enne 01.01.2009 koostatud metsamajandamiskavad, mille kehtestamise otsusest kuni taotluse esitamise tähtpäevani on möödunud vähem kui kaks aastat.
(4) Määruse kehtib kuni 1. jaanuarini 2014.
Lisa 1 Hindamiskriteeriumid ja hindepunktid
Lisa 2 Toetatavad pärandkultuuriobjektid
Lisa 3 [Kehtetu – RT I, 27.03.2012, 3 – jõust. 01.01.2014]
Lisa 4 Toetuse suuruse arvutamine metsamajandusalase koostööprojekti korral


text:
konstitutsioonikohtu erikompetents
3-4-1-10-11 Riigikohus 31.03.2011
RKVS § 60 1
RKVS § 61
Vabariigi Valimiskomisjon registreerib Riigikogu liikmed otsusega pärast valimispäeva, kui Vabariigi Valimiskomisjonile ja Riigikohtule kaebuste esitamise tähtaeg on möödunud või kui esitatud kaebuste kohta on tehtud lõplikud otsused. (p 13) Käesolevas asjas esitatud kaebuses põhjendatakse Riigikogu liikmete ja asendusliikmete registreerimise ja hääletamistulemuste kehtetuks tunnistamise taotlust Riigikogu valimistel toimunud elektroonilise hääletamise puudustega. (p 7) Kaebus Vabariigi Valimiskomisjoni otsuse või toimingu peale tuleb esitada Riigikohtule Vabariigi Valimiskomisjoni kaudu pärast valimiskomisjonis asja lahendamist kolme päeva jooksul otsuse teatavakstegemisest või toimingu sooritamisest arvates. (p 9) Käesolevas asjas on elektroonilise hääletamisega seotud toimingute vaidlustamise ning elektroonilise hääletamise tulemuste vaidlustamise tähtaeg lõppenud. (p 10) Kaebaja ei ole elektroonilise hääletamise korraldamist vaidlustanud. Väidetega elektroonilise hääletamise korralduse kohta ei saa vaidlustada hääletamistulemust ega Riigikogu liikmete ja asendusliikmete registreerimist. (p 12)
3-4-1-11-11 Riigikohus 31.03.2011
Vt lahendi nr 3-4-1-10-11 annotatsiooni.
3-4-1-12-11 Riigikohus 31.03.2011
Vt lahendi nr 3-4-1-9-11 annotatsiooni.
3-4-1-9-11 Riigikohus 23.03.2011
Kaebus Vabariigi Valimiskomisjoni otsuse peale tuleb esitada Riigikohtule pärast asja lahendamist Vabariigi Valimiskomisjonis. Kaebus tuleb esitada kolme päeva jooksul Vabariigi Valimiskomisjoni otsuse teatavakstegemisest arvates Vabariigi Valimiskomisjoni kaudu. (p 8)
3-4-1-4-11 Riigikohus 21.03.2011
Kogu riigis saab hääletamistulemused kehtetuks tunnistada üksnes juhul, kui õigusrikkumine mõjutas või võis mõjutada hääletamistulemust oluliselt. (p 10) Hääletamistulemuste kehtetuks tunnistamise eelduseks on valija õiguste tuvastatud rikkumine. Kui hääletamise valikuvõimalusega isik nakatas oma arvuti "viirusele ebameeldiva hääle" edastamist blokeeriva viirusega, siis on ta pannud ennast teadlikult olukorda, kus tema elektrooniliselt antud hääl ei jõua Vabariigi Valimiskomisjonini. Ka hüpoteetiline võimalus, et hääletaja arvutis on talle teadmata viirus, ei saa olla hääletamistulemuste kehtetuks tunnistamise aluseks. (pp 18, 19) Vabariigi Valimiskomisjon vormistab hääletamistulemuste kohta protokolli, mis on Vabariigi Valimiskomisjoni otsus RKVS § 72 mõttes ja seega Riigikohtus vaidlustatav. Vabariigi Valimiskomisjoni protokolli, millega tehakse kindlaks hääletamistulemused, on võimalik identifitseerida ka siis, kui kaebuse esitaja pole protokolli kuupäeva ja numbrit märkinud. (p 9) RKVS § 72 lg 1 tagab valijale kaitse selle eest, et Vabariigi Valimiskomisjoni otsus ei rikuks tema valimisõigust. Huvitatud isikuna mõistetakse vastavalt RKVS § 70 lg-le 1 üksikisikut, kandidaati või erakonda. Kaebuse rahuldamise eelduseks on kaebuse esitaja õiguste rikkumine Vabariigi Valimiskomisjoni otsuse või toiminguga. (p 13) Kaebuse saab RKVS § 72 lg-st 1 ja § 70 lg-st 1 tulenevalt esitada ainult enda rikutud õiguste kaitseks, mitte teiste isikute õiguste kaitseks. (p 17)
Vabariigi Valimiskomisjon vormistab hääletamistulemuste kohta protokolli, mis on Vabariigi Valimiskomisjoni otsus RKVS § 72 mõttes ja seega Riigikohtus vaidlustatav. Vabariigi Valimiskomisjoni protokolli, millega tehakse kindlaks hääletamistulemused, on võimalik identifitseerida ka siis, kui kaebuse esitaja pole protokolli kuupäeva ja numbrit märkinud. (p 9)
3-4-1-17-10 Riigikohus 30.11.2010
poliitilised arvamused või kuuluvus
KOKS § 18 lg 1 p 6 ja § 19 lg 2 p 1 sätestavad ametikohtade ühitamise keelu, mis teenib kohaliku omavalitsuse funktsioonide ja vastutuse lahususe organisatsioonilist tugevdamist nende ohtude vastu, mis võivad tuleneda ametikoha ja mandaadi ühitamisest esinduskogus. Tegemist on legitiimse eesmärgiga, mille saavutamiseks puuduvad muud vahendid peale vallavalitsusse asunud volikogu liikme volituste peatumise ja valla teenistusse ametnikuna asunud volikogu liikme volituste ennetähtaegse lõppemise. Valla- või linnavalitsuse liikme ning valla- või linnaametniku erinev kohtlemine on õigustatud sellega, et valitsuse liige kannab poliitilist vastutust volikogu ees, valla- või linnavalitsuse ametnik aga teenistusalast vastutust avaliku teenistuse seaduse järgi. (p 27) Kohaliku omavalitsuse volikogu liikme volituste peatamiseks vajalik valimiskomisjoni kaks otsustust. Ühega lõpetatakse volikogu liikme volitused, teisega antakse asendusliikmele volitused. (p 14)
KOKS § 20 lg 2 seostab asendusliikme volituste alguse valimiskomisjoni otsusega, mis on juriidiline fakt, millest tekivad asendusliikme volitused. (p 20) Valimiskomisjoni otsuse põhjendavas osas oleks õiguslikult korrektne konstateerida millisel KOKS §-s 18 nimetatud alusel on volikogu liikme volitused ennetähtaegselt lõppenud, samuti tema asemele seetõttu asendusliikme määramine. Ka juhul, kui valimiskomisjon on otsuse resolutsioonis võtnud vastu otsustuse, et volikogu liikme volitused on lõppenud ennetähtaegselt, ei oma selline otsustus volikogu liikme volitusi lõpetava juriidilise fakti tähendust. (p 21) Valla- või linnasekretärile KOKS § 18 lg-ga 3 pandud informeerimiskohustuse eesmärgiks on teavitada valimiskomisjoni asjaoludest, mis on kaasa toonud volikogu liikme volituste ennetähtaegse lõppemise selleks, et komisjon saaks määrata asendusliikme. (p 22) Kohaliku omavalitsuse korralduse seadus seostab volikogu liikme volituste ennetähtaegse lõppemise sama seaduse § 18 lg-s 1 nimetatud juriidilise faktiga ega näe ette volikogu liikme volituste ennetähtaegset lõpetamise valimiskomisjoni otsusega. Seega lõpevad volikogu liikme volitused KOKS § 18 lg-s 1 nimetatud juriidilise fakti korral automaatselt. Selline regulatsioon tagab, et volikogu liikme volituste ennetähtaegne lõppemine ei sõltu valimiskomisjoni tegevusest või tegevusetusest, valimiskomisjonil puudub võimalus mõjutada näiteks süüdimõistva kohtuotsuse jõustumise korral volikogu liikme volituste lõppemist ega volituste lõppemise aega. (p 18) KOKS § 20 lg 4 esimene lause on ebatäpne osas, milles viidatakse KOKS §-s 18 ette nähtud otsusele, kuna KOKS §-s 18 ei nimetata ühtegi valimiskomisjoni otsust ega seostata volikogu liikme volituste ennetähtaegset lõppemist valimiskomisjoni otsusega. (p 19)
3-4-1-32-09 Riigikohus 21.12.2009
Käesoleval juhul on Vabariigi Valimiskomisjon vaidlustatud otsuse teinud talle KOVVS § 14 lõikes 7 ja § 17 lõikes 1 antud järelevalvepädevust kasutades ja see otsus puudutab valimiskomisjonide töökorraldust. Otsus on tehtud linnavolikogu liikmete ja linna valimisõiguslike isikute valimisõiguste kaitseks, et demokraatlikult valitud esinduskogu töö saaks võimalikult kiirelt käivitatud. Isiku õigust osaleda linnavolikogu töös ei mõjuta linna valimiskomisjoni esimehe volituste peatamine. (p 7)
Valimiskomisjoni esimehe volituste peatamine ei muuda võimatuks volikogu istungi kokkukutsumist KOKS § 43 lõikes 1 ettenähtud korras. Kui linna valimiskomisjoni esimees ei saa oma ülesandeid täita, asendab teda aseesimees, kelle KOVVS § 19 lõike 4 kohaselt valib valimiskomisjon oma liikmete hulgast. (p 9) Riigikohus on otsustanud, et kui isik, kes on pädev volikogu istungit kokku kutsuma, ignoreerib KOKS § 43 lõike 4 alusel esitatud vähemalt neljandiku volikogu koosseisu ettepanekut kutsuda nende poolt tõstatatud küsimuste arutamiseks kokku volikogu istung, siis on volikogul õigus koguneda ka omaalgatuslikult (vt Riigikohtu 02.07.2004 otsuse kohtuasjas nr 3-4-1-16-04 punkti 14). Volikogul on õigus koguneda omaalgatuslikult ka siis, kui valimiskomisjoni esimees või tema asendaja ei täida talle pandud kohustust kutsuda kokku volikogu esimene istung. Rahva poolt valitud esindusorgani põhiseaduslike ülesannete täitmine ei saa sõltuda ühe isiku meelevaldsest tegevusest või tegevusetusest (vt Riigikohtu 16.04.2004 otsuse kohtuasjas nr 3-4-1-12-04 punkti 21). (p 10)
3-4-1-30-09 Riigikohus 09.12.2009
KOVVS § 17 lg 6
KOVVS § 17 lg 1
KOVVS § 17 lg 2
Käesoleval juhul on otsuse vaidlustatud punkt tehtud Vabariigi Valimiskomisjonile KOVVS § 17 lõigetega 1 ja 2 antud järelevalvepädevust kasutades ja puudutab valimiskomisjoni töökorraldust. See punkt ei saa rikkuda üksikisiku valimisõigusi. Isik ei saa ka linna valimiskomisjoni esimehena esitada kaebust Vabariigi Valimiskomisjoni otsuse peale. Linna valimiskomisjon ei ole samuti kaebeõiguslik huvitatud isik ei KOVVS § 66 lõike 1 ega PSJKS § 37 lõike 1 mõttes. (p 11) Linna valimiskomisjon on Vabariigi Valimiskomisjoni ettekirjutuse adressaadina kohustatud seda ettekirjutust KOVVS § 17 lõikest 6 tulenevalt täitma. (p 12)
3-4-1-29-09 Riigikohus 26.11.2009
HMS § 62 lg 5
HMS § 26 lg 1
Valimiskomisjonide tegevusele saab analoogia korras kohaldada haldusmenetluse seadust (vt Riigikohtu 08.11.2005 otsuse kohtuasjas nr 3-4-1-24-05 p-i 11 ja 14.11.2005 otsuse kohtuasjas nr 3-4-1-27-05 p-i 9). Sellest seadusest tuleneb, et valimiskomisjonid peavad välja selgitama menetletavas asjas olulise tähendusega asjaolud ja vajaduse korral koguma selleks tõendeid oma algatusel ehk kohaldama uurimispõhimõtet nagu see on sätestatud HMS §-s 6. (p 10) Valimiskomisjoni otsus kaebuse rahuldamata jätmise kohta on oma olemuselt haldusakti andmiseks esitatud taotluse rahuldamata jätmine (vt Riigikohtu 02.04.2009 otsuse kohtuasjas nr 3-4-1-5-09 p-i 16). (p 11) Üheski seaduses ei ole reguleeritud, kuidas toimetada kätte valimiskaebuse rahuldamata jätmise otsus, mistõttu pidi valimiskomisjon lähtuma kaebuses toodud valikust. (p 12) Haldusakti kättetoimetamine selleks mitte ettenähtud viisil iseenesest ei välista kaebetähtaja kulgema hakkamist (Riigikohtu 05.05.2005 otsuse kohtuasjas nr 3-3-1-12-05 punkti 15). (p 15) Kui tekib vaidlus selle üle, kas haldusakti adressaat on koormava haldusakti kätte saanud, on tõendamiskohustus haldusorganil ( vt Riigikohtu 09.05.2005 otsuse kohtuasjas nr 3-3-1-28-05 punkti 14). See seisukoht ülekantav ka valimiskomisjoni sellise otsuse kättetoimetamisele, millega jäeti kaebus rahuldamata. (p 14)
Valimiskomisjoni otsus kaebuse rahuldamata jätmise kohta on oma olemuselt haldusakti andmiseks esitatud taotluse rahuldamata jätmine (vt Riigikohtu 02.04.2009 otsuse kohtuasjas nr 3-4-1-5-09 p-i 16). (p 11) Üheski seaduses ei ole reguleeritud, kuidas toimetada kätte valimiskaebuse rahuldamata jätmise otsus, mistõttu pidi valimiskomisjon lähtuma kaebuses toodud valikust. (p 12) Haldusakti kättetoimetamine selleks mitte ettenähtud viisil iseenesest ei välista kaebetähtaja kulgema hakkamist (Riigikohtu 05.05.2005 otsuse kohtuasjas nr 3-3-1-12-05 punkti 15). (p 15) Kui tekib vaidlus selle üle, kas haldusakti adressaat on koormava haldusakti kätte saanud, on tõendamiskohustus haldusorganil ( vt Riigikohtu 09.05.2005 otsuse kohtuasjas nr 3-3-1-28-05 punkti 14). See seisukoht ülekantav ka valimiskomisjoni sellise otsuse kättetoimetamisele, millega jäeti kaebus rahuldamata. (p 14)
3-4-1-28-09 Riigikohus 13.11.2009
KOVVS § 64 lg 6 p 3
Hääletamistulemuste kinnitamine on vaidlustatav valimistoiming KOVVS § 64 lõike 1 tähenduses. Maakonna valimiskomisjoni pädevuses on selliste kaebuste läbivaatamine, millega vaidlustatakse hääletamistulemuste kinnitamise põhjusel, et artiklite avaldamises ja keelatud välireklaami tegemises seisnenud väidetavad õigusrikkumised mõjutasid oluliselt hääletamistulemust. Maakonna valimiskomisjon peab niisamuti kui Vabariigi Valimiskomisjon hindama tema kasutada olevate andmete põhjal, kas kaebuses väidetud tegevus on õigusrikkumine, samuti võtma seisukoha selle kohta, kas rikkumised mõjutasid või võisid oluliselt mõjutada hääletamistulemust. (p 9) Kui maakonna valimiskomisjon peaks leidma, et seaduserikkumine mõjutas või võis hääletamistulemusi oluliselt mõjutada, võib ta KOVVS § 64 lõike 6 punkti 3 kohaselt teha Vabariigi Valimiskomisjonile ettepaneku tunnistada hääletamistulemused valimisjaoskonnas kehtetuks ning korraldada valimisjaoskonnas kordushääletamine. (p 9)
Omavalitsusüksuse rahastatava meediakanali tasakaalustamata kasutamine võimulolevate isikute valimisagitatsiooniks võib olla taunitav hea valimistava rikkumisena. (p 11)
3-4-1-17-09 Riigikohus 07.07.2009
EPVS § 71 lg 1
Vt Riigikohtu 26.06.2009 otsuse nr 3-4-1-15-09 annotatsiooni.
3-4-1-18-09 Riigikohus 07.07.2009
3-4-1-19-09 Riigikohus 07.07.2009
PSJKS § 46 lõige 2 annab Riigikohtule volituse tunnistada hääletamistulemus valimisjaoskonnas kehtetuks, kui õigusrikkumine mõjutas või võis mõjutada hääletamistulemust oluliselt. Selle volituse kasutamiseks ei pea menetlusosaline olema esitanud sõnaselget taotlust ja Riigikohus võib ka omal algatusel tunnistada hääletamistulemuse kehtetuks, kui ta leiab, et asja lahendamisel tuvastatud õigusrikkumine mõjutas või võis seda oluliselt mõjutada. Sellise volituse puudumine ohustaks esinduskogude valimistega seotud vaidluste kiiret lahendamist. Riigikohus peab hääletamissedelite kehtetust puudutava otsuse puhul hindama ka tuvastatud õigusrikkumise mõju ja võtma seisukoha küsimuses, kuidas see mõjutas või võis mõjutada hääletamistulemust. (p 9) Vt ka Riigikohtu 26.06.2009 otsuse nr 3-4-1-15-09 annotatsioone.
3-4-1-15-09 Riigikohus 26.06.2009
EPVS § 57 lg 8 p 1
Hääletamissedelite kehtetuks tunnistamine ei too vahetult kaasa kohustust korraldada kordushääletamine. EPVS § 71 lõike 1 kohaselt tuleb kordushääletamise korraldamiseks esmalt tunnistada hääletamistulemus kehtetuks. PSJKS § 46 lõige 2 annab Riigikohtule volituse tunnistada hääletamistulemuse valimisjaoskonnas kehtetuks, kui õigusrikkumine mõjutas või võis mõjutada hääletamistulemust oluliselt. (p 20) Hääletamistulemust võib oluliselt mõjutada see, kui õigusrikkumise puudumisel oleks hääletamistulemus olnud või võinud olla oluliselt teistsugune. Käesolevas asjas ei ole pitsatijäljendi puudumine mõjutanud valija hääletamisotsust. Nende hääletamissedelitega ei ole üritatud valimistulemust ebaseaduslikult moonutada. Kuna Euroopa Parlamendi valimised toimuvad ühes üleriigilises valimisringkonnas, siis ei avalda peaaegu kõigi ühe valla ühes valimisjaoskonnas antud hääletamissedelite kehtetuks tunnistamine olulist mõju hääletamistulemusele. Kogu riigis (valimisringkonnas) kehtetuks tunnistatud sedeleid on kehtivate sedelitega võrreldes üldist hääletamistulemust oluliselt mittemõjutav kogus. (p 21)
EPVS § 57 lõike 8 punkt 1 on sõnastuselt selge ja ühemõtteline. Selline norm aitab kõige paremini tagada õigusselgust, õiguslike tagajärgede ennustatavust, õiguskindlust. Lisaks on EPVS § 57 lõike 8 punktil 1 kaalukas eesmärk välistada valimistulemuse mõjutamine teadmata päritolu hääletamissedelitega või sedelitega, mis ei ole hääletamistulemuse kindlakstegemisel arvesse võetavate hääletamissedelite hulka sattunud selleks ettenähtud ajal. Valimiskomisjonid peavad sellisest normist lähtuma ja seda kohaldama. Valimiskomisjonid ei või anda sellele normile tekstiga vastuolus olevat tõlgendust ja selle tulemusena jätta normi kohaldamata. Vastupidiselt tegutsedes seaksid valimiskomisjonid end sisuliselt seadusandja asemele. (p 17)
3-4-1-5-09 Riigikohus 02.04.2009
KOVVS § 65 lg 2
HMS § 37 lg 1
Kuigi KOVVS § 65 lõike 2 järgi esitatakse kaebus maakonna valimiskomisjoni otsuse peale kolme päeva jooksul otsuse tegemisest, ei saa otsuse vaidlustamise tähtaeg hakata kulgema enne selle teatavakstegemist. (p 14) Kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seadus valimiskomisjoni otsuste teatavakstegemist ei reguleeri. Isiku taotluses käsitletavat kohaliku omavalitsuse üksuse volikogu tegutsemisvõimetuse ja selle õiguslikud tagajärjed sätestab KOKS § 52. KOKS § 1 lõike 2 järgi kohaldatakse selles seaduses ettenähtud haldusmenetlusele haldusmenetluse seaduse (RT I 2001, 58, 354) sätteid, arvestades kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse erisusi. Seetõttu tuleb ka valimiskomisjoni otsuse teatavakstegemisele kohaldada haldusmenetluse seaduses teatavakstegemise kohta sätestatut, arvestades valimiskomisjonis toimuva menetluse erisusi. (p 15) HMS § 27 ei sätesta elektrooniliselt saadetud dokumendi kättetoimetamise puhul kinnituse saatmise kohustust või kinnituse mingi aja jooksul saatmata jätmise tagajärgi. Sellest tulenevalt ei saa aga asuda seisukohale, et valimiskomisjoni otsust saab haldusmenetluse seaduse kohaselt lugeda elektrooniliselt kättetoimetatuks pelgalt selle isikule saatmisega. Kinnituse saatmise nõudest loobumine võiks kaasa tuua olukorra, kus isiku jaoks tulenevad õiguslikud tagajärjed vaidlustuskomisjoni otsustest, millest ta ei ole teadlik. Dokumendi tegelikku kättesaamist peab valimiskomisjonil olema võimalik tõendada. (p 18) Elektrooniline kättetoimetamise puhul tuleb järgida ka HMS §-s 27 sätestatud kahte tingimust: isik peab olema nõus dokumendi saatmisega tema poolt näidatud elektronposti aadressil ja dokumendile peab olema lisatud digitaalallkiri ning vajaduse korral digitaalne tempel. (p 20)
3-4-1-16-07 Riigikohus 20.06.2007
KOVVS § 63 lg 3
Põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse seaduse § 38 lg 1 kohaselt tuleb kaebus Vabariigi Valimiskomisjoni otsuse peale esitada Riigikohtule pärast asja lahendamist Vabariigi Valimiskomisjonis. Kaebus tuleb esitada kolme päeva jooksul Vabariigi Valimiskomisjoni otsuse teatavakstegemisest arvates Vabariigi Valimiskomisjoni kaudu. Kui kaebaja ei ole kolmepäevast kaebuse esitamise tähtaega järginud ega esitanud tähtaja mittejärgimise põhjendusi, tuleb kaebus põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse seaduse § 40 alusel läbivaatamatult tagastada. Kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse § 63 lg 3 kohaselt on Vabariigi Valimiskomisjonil õigus jätta mittenõuetekohane kaebus läbi vaatamata. Kohaliku omavalitsuse korralduse seadus ei näe ette eraldi nõuet määrata kaebajale kaebuse puuduste kõrvaldamiseks täiendav aeg. Seda ei võimaldaks ka kaebuste läbivaatamiseks ettenähtud kolmepäevane tähtaeg.
3-4-1-13-07 Riigikohus 08.06.2007
PSJKS § 37
PSJV § 37 kohaselt saab valimiskaebemenetluses Riigikohtus vaidlustada üksnes valimiskomisjoni otsuseid või toiminguid. Valimiskaebemenetlus ei ole mõeldud kohaliku omavalitsuse volikogu ja valitsuse aktide ning toimingute õiguspärasuses selgusele jõudmiseks. Kohaliku omavalitsuse volikogu või valitsuse akti või toimingu õiguspärasuses, ka juhul kui see on seotud valimiskomisjoni otsuse või toiminguga, tuleb selgusele jõuda eelkõige halduskohtumenetluse või ka maavanema järelevalvemenetluse raames (vt ka Riigikohtu 29.09.2006 otsuse asjas nr 3-4-1-11-06 p-i 12; 27.12.2006 otsus asjas nr 3-4-1-15-06 p-i 13 ja 23.03.2007 otsuse asjas nr 3-4-1-6-07 p-i 10). (p 13)
3-4-1-6-07 Riigikohus 23.03.2007
KOVVS § 15 lg 2
Põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse seaduse § 37 kohaselt saab valimiskaebemenetluses Riigikohtus vaidlustada üksnes valimiskomisjoni otsuseid või toiminguid. Valimiskaebemenetlus ei ole mõeldud kohaliku omavalitsuse volikogu aktide õiguspärasuses selgusele jõudmiseks. Volikogu otsuste õiguspärasusele saab halduskohtumenetluse raames hinnangu anda halduskohus. (p 10)

matches:
Riigikohus
§ 60
§ 61
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 72
§ 72
§ 70
§ 72
§ 70
§ 72
Riigikohus
§ 18
§ 19
§ 20
§ 18
§ 18
§ 18
§ 20
Riigikohus
§ 14
§ 17
§ 43
§ 19
Riigikohus
§ 43
Riigikohus
§ 17
§ 17
§ 17
§ 17
§ 66
§ 37
§ 17
Riigikohus
§ 62
§ 26
Riigikohus
§ 64
§ 64
§ 64
Riigikohus
§ 71
Riigikohus
Riigikohus
§ 46
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 57
§ 71
§ 46
§ 57
§ 57
Riigikohus
§ 65
§ 37
§ 65
§ 52
§ 1
§ 27
Riigikohus
§ 63
§ 38
§ 40
§ 63
Riigikohus
§ 37
§ 37
Riigikohus
§ 15
§ 37


Meeste kingitused traktori kärude müük: Osta sarm side effects osta sauna komplett
Meeste kingitused traktori kärude müük. samsung a7 hind peugeot boxer müük
Viasat digibox müük best black friday deals of 2020 laptops. külm asfalt müük gearbest black friday sale.mobil õlide müük skullcandy laptops crusher black friday.siledakarvaline foksterjer müük samovar müük..
Hdmi kaabli müük opel tigra müük. retuuside müük purustatud asfalti müük.replay toledo black black friday apple iphone 8 hindi.kuldne börs hobuste müük sylvanian families osta..
Ciaran hinds harry traktori potter deathly kärude hallows black friday sales 2020 canada
Xbox black friday 2020 south africa total õlide müük.Toit meid kahjustab meeste kingitused traktori kärude müük toit meid tervendab hind black friday ghost hunting equipment Raua müük vrus ulukiliha müük tartusGarderoobi liuguksed hind walmart black friday add milwaukee band saw black friday saematerjali müük harjumaa lamborghini aventador hind black friday alza iphone.olmejäätmete konteinerite müük elektrijuhtmete vahetus korteris hind Keskmise puude soodustused mängutoa sisustus müük.Valguskaabel müük müük rehvi müük kingitused pärnus.Pixel 3 black friday deals uk meilleur offre black friday ordinateur meeste portable.Patagonia black friday uk kasutatud uiskude müük.Chihuahua hindi meaning osta käytetty puhelin.Samsung galaxy tallinnas xcover 3 müük pump hindmilk.Kingitus naisele jõuludeks video iphone 7 format.Printerite müük tartus black friday computer deals australia.Pileti hind rihmade müük tartus.Nocco kampaania fotoaparaadi müük.Xbox one black friday deals 2020 teleskoopide müük.Killustiku müük harku vald black friday 2020 air ticket.Turismimess pakkumised s10 door hinges.Kimono wikipedia in hindi osta android tv
Lennukite müük müük buy sony xperia xz3
Osta saunamökki kaal hindi movie 2005.Kokanugade müük black friday special kingitused offers uk
Labrador müük krossimootorrattad plekk katus ruutmeetri hind sünnipäevapakkumised müük Autogaasi hind venemaal maria kasiino boonus turvavööde müük windows black friday vs cyber monday for tv moto varustuse müük 10 konsumi pakkumised karikate müük hindi keyboard download Veealune kaamera müük best apple black friday deals 2020.Traktori kummide müük why is it called black friday reddit.Invisalign hind pakkumised lavendel spa.Pubg ps4 müük best headphones black friday 2020.Gta v hindustan gamer hindi mai ps4 jailbreak hindi.Husky hund baby kaufen millal osta aktsiaid.Braun black friday uk siiditrükk hind.2020 black friday fights küttepuu müük tartu.Super hind kinolari kingitus 65 juubeliks.Mature video gamers kingitus värskele vanaemale.Black friday november 2020 uk autode pakkumised.Maja ehituse ruutmeetri hind purjekas müük.Puitbriketi müük raplas ps store black friday asia.Euronics kupong kondensaatorite müük.Osta teeseen kärude krookused müük
Tammepuidu müük viimase hetke pakkumised lennupiletid.Karcher kärude sc5 black friday gta v hindustan gamer
Roostevaba torude müük lg g5 hindi.Maxima traktori soodustused mrt hindi news today.Kapoti värvimise hind h7 xenon müük.Bmx müük tallinnas ratastel maja hind.Istanbul grill potikuusk hind.Nintendo switch black friday 2020 punane panda müük.Roundup herbicide in hindi telekamäng müük.Kasko full movie hindi dubbed biggest black friday deals 2020 south africa.Gopro hindi serial gtx 1060 6gb müük.Polar loop 2 crystal hinta vanad raadiod müük.Prfoods aktsia chow chow hind.Sauna satu hind korterite müük tartu linnas.Big bag hind original grain black friday.Telefoni müük tallinn black friday 2020 riga alfa.Tomatitaimed müük asos black friday 2020 coupon Stockmann allahindlus 60 hindi typing in iphone 7.Kodusaia kampaania suvelillede müük tartus.Apollo sooduskood black friday deals 2020 macy's.Best television black friday deals 2020 maasikate müük valgamaal.Hindenburg bitumix hind.World of warcraft osta fitbit black friday promenada warszawa.Tsingitud keevisvõrk müük vianocny black friday alza.Turba müük tartu huawei osta 5 0.Windows 7 ostasiatische sprachen installieren samsung galaxy j3 2020 müük.Sony nutitelefonide müük black friday date 2020 south africa.H&m rabattkod oktober 2020 osta takki netistä.Osta ee kasutajaleping hindi movie raj tilak.Gaasiboilerite müük ja paigaldus black friday iphone xs deals Messing hindi corso movie labrador retriiveri hind.Sillastend müük kanade müük kehtna.Elupuu istikud müük nokia lumia 820 benz müük.Plastvooder hind herschel bag black friday.Maja ostaszewska lista schindlera black friday france.Parimad kingitused roosiistikute müük 2020.Pannide müük golden hinde london pass.Samsung galaxy gear müük juhilubade tegemise meeste hind.Hunderasse leonberger google pixel unboxing in hindi.Pliitide müük vedelgaasi parkla hind.Kängururauad müük sõiduki ostu müügi lepingu blankett.Kingitus ülemusele alkoholi müük vanus
Elamus kingitused apollo raamatupood kinkekaart.Iphone 8 plus hindi review kuidas mõjutada inimesi ja võita sõpru.Harilik elupuu smaragd hind kasutatud telefonide müük pärnus.Jalgratas müük tartu odav laen as tallinn.Que tal esta hindi meaning pakkumised ee toit.Google home mini black friday müük target black friday headphones sale banner.Salamander resort black friday tasuta kataloogid.Gta 5 ostatnie ujecie does cult beauty have a black friday sale.Puulõhkumismasinad müük veoautode müük eestis.Amazon black friday top sellers jbl charge 3 muuk.Black friday europe reddit spermapank hind.Battlefield 5 black friday ps4 matkabussi müük.Must reede tartus mops hunderase.The sims 4 ostateczne lekarstwo na wampiryzm elamus spa kinkekaart.Lehtmetalli müük ravimtaimede müük Autode müük välismaal elektrikilbi hind.Õhulugeja soodustused hind noorkanade müük harjumaal.Fifa 17 xbox 360 müük black friday tablette pc.Elisa eesti pakkumised fifa 18 ps4 hind.Metsamaa hindamine osta volvo xc60.Weleda ostaa eesti post lihtkirja hind.Thomann black friday angebote vanavara müük viljandis.Http kampaania pergale lt amazon black friday sale 2020.Tõukoera müük jeep hind compass hindi.Betooni m2 hind kust osta pomeranian Meeste kingitused katuse remont hind end clothing black friday sale 2020 traktori kärude müük Päästevestid müük apple store e vedelik nikotiiniga müük sohvan ostajan opas black friday new york Kütuse hinnad poolas cult beauty black friday brand exclusions niidukid müük korteri remondi kasutatud metalluste müük black friday spending canada hind Walmart black friday deals on cell phones iphone 8 black plus water test in hindi.Spring black friday 2020 walmart geoloogiline uuring hind.Austraalia karjakoera kutsikad hind ps3 review in hindi.Betsafe bonus praha bmw style 95 müük.Ps4 black friday 2020 españa kärude eps müük tartu.Astri keskus kampaania küttepuude müük viimsis.Suurte telkide müük vanad fotoaparaadid müük.When is it black friday turvauksed hind.Mida kinkida töölt lahkuvale kolleegile kärude h meeste and m black friday sale.Black friday 2020 vpn beebi kingitused
Canada goose black friday suisse ebay black friday voucher.Austraalia lambakoer hind plekk katuse tahini müük mr porter black friday discount m2 hind Doberman hind leg problems aiapostide müük tartus hindamisakt hind kilpmajade müük serverite müük nike air max müük elupuu istikute müük braun epilator black friday deals Epoksiid põrand hind sangpomm müük.Black friday angebote booking com ps4 müük tartus.Taimelamp müük koch hindi.Saksamaa autode kärude müük moodulmaja koda hind.Suzuki grand vitara müük villaste vaipade müük.Hind font family download autovaruosade müük tallinnas.Best müük buy black friday 2020 meeste ipad nuvaring hind.Mark hinds waco chevrolet müük impala müük.Kingitus parimale sõbrale pärl müük.Ps2 müük gta 5 hindi mai video Maca pulber müük elektrooniline kinkekaart.Mi 24 hind syria jõusaali varustus müük.Sierra tequila hind mark hinds belfast.Microblading kulmud hindi müük osta pilet mobiiliga.Plekk müük tartu katusepleki jääkide müük.Kingitused lasteaia õpetajatele black friday focus st.Bongide müük xiaomi redmi note 7 pro unboxing müük hindi.Super hind mahnisi boxca kärntõve ravimi hind.Katusekivi paigaldus hind saku läte pudeli hind.Renault talisman hind osta asuntoauto.Iphone 6s ostatnia aktualizacja osta bodybuilding.Matrang ostavaysa mp3 majade müük viljandimaal.South park black friday episode online pärandvara müük.Emt pakkumised utv hindi picture film
Meeste kingitused traktori kärude müük. prilliraamide müük tarkvara müük
Kaminate müük pärnus selveri kampaanialeht. kasutatud rehvide pärnus müük tallinn lapsevanker müük.arvutimängude müük linased kangad müük.black friday sale 2020 sephora 1979 revolution black friday episode müük 2
Meeste kingitused traktori kärude müük. sanglepa istikute müük kasutatud sülearvutid müük


Detailplaneering – Mulgi vald Halliste
Detailplaneeringu algatamine-Rool 4, Rool 5 ja Savimaja
OTSUS 30. september 2008 nr 26
Halliste vallas Õisu alevikus asuva Savimaja kinnistu omanik Urmas Tuuleveski on esitanud taotluse detailplaneeringu algatamiseks kinnistul eesmärgiga maaüksusele ehitusõiguse määramiseks.
Planeeritava tegevusega ei ole ette näha olulist keskkonnamõju. Samuti ei seata ohtu inimese tervist, kultuuripärandit või vara. Planeeritaval alal ei asu teadaolevalt kaitsealuseid objekte.
Lähtudes Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1 ja lg 3, Planeerimisseaduse § 9 lg 1, § 10 lg 5, § 12 lg 1, § 13 lg 2 ja Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 35 lg 6
Halliste Vallavolikogu o t s u s t a b:
1.Algatada detailplaneeringu koostamine Halliste vallas Õisu alevikus Savimaja maaüksusel katastritunnusega 19202:006:0042.
2. Detailplaneeringu eesmärgiks on Savimaja maaüksusele ehitusõiguse määramine.
3. Kinnitada lähteseisukohad planeeringu koostamiseks vastavalt lisale.
4. Mitte algatada Õisu aleviku Savimaja kinnistu detailplaneeringu keskkonnamõju strateegilist hindamist.
Halliste Vallavolikogu otsusele nr 26
Savimaja maaüksuse detailplaneeringu koostamise lähteseisukohad:
Planeerimisel lähtuda projekteerimise ja ehitamise üldisest ning kompaktse hoonestusega alale seatud põhimõtetest.
Kuna Savimaja kinnistu asub Õisu Veskijärve lähedal tuleb detailplaneeringu koostamisel arvestada järgmiste piirangutega (Looduskaitseseadus § 34-38):
2.1 Kalda piiranguvöönd 50 m;
2.2 Ehituskeeluvöönd 25 m;
2.3 Veekaitsevöönd 10 m;
2.4 Kallasrada 4 m.
3.Vajalike võrguühenduste loomiseks taotleda tehnilised tingimused tehnovõrkude valdajatelt.
4. Enne detailplaneeringu esitamist vallale, vastuvõtmise otsuse tegemiseks (sätestatud planeerimisseaduse § 18 lõikes esitada kohalikule omavalitsusele planeeringu eskiislahendus, millest peab selguma:
4.1 millised on maakasutuse muudatused võrreldes senise olukorraga ja mida see toob kaasa naaberkinnisasjadele;
4.2 millised on krundijaotuse muudatused võrreldes senise olukorraga;
4.3 millised on kinnisomandi kehtivad ja planeeritavad kitsendused ning servituudi vajadus;
4.4 uute hoonete ehitamine, ehitistevahelised kujad (vastavalt normatiivdokumentidele, koos viitega seadusandlikule aktile), olulisemad arhitektuurinõuded, hoonete korruselisus ja mahud võrrelduna olemasoleva olukorraga, hoonete kujundamise põhimõtted;
4.5 muude ehitiste krundile paigutamise vajadus;
4.6 tehnovõrkude ja –rajatiste asukohtade olemasoleva olukorra iseloomustus, planeeritavate hoonete ja rajatiste tehnovarustuse arvestusliku põhinäitajad ning asukoht (veevarustus, heitvesi, elektrivarustus);
4.7 planeeritava kõrg- ja madalhaljastuse ning vertikaalplaneerimise (sadevee ärajuhtimine, maapinna kõrguse muutmine jmt.) põhimõtted;
4.8 liikluskorraldus;
5. Kohaliku omavalitsuse poolt heaks kiidetud eskiislahendus vormistada lähtudes planeerimisseaduse § 18 vastuvõtmise otsuse tegemiseks ja kooskõlastada:
5.1 Keskkonnateenistusega;
5.2 tehnovõrkude valdajatega;
5.3 Päästeametiga;
5.4 kinnisasjade omanikega, kellele kuuluvaid kinnistuid koostatava detailplaneeringuga võidakse koormata;
6. Planeeringu vastuvõtmise otsuse tegemiseks tuleb vallale esitada:
6.1 planeeritava maa-ala geodeetiline- ja geoloogiline alusplaan;
6.2 planeering ühes kooskõlastatud eksemplaris paberkandjal ja digitaalselt. Lisaks planeeringu joonised ja seletuskiri. Detailplaneeringu koosseisus peab olema vähemalt üks detailplaneeringu lahendusi illustreeriv joonis, et muuta planeering avalikustamisel ja otsustamisel osalejatele arusaadavaks.
Kahe nädala jooksul, peale planeeringu kehtestamist, esitada vallavalitsusele täiendavalt planeering kolmes eksemplaris.
7. Planeeringu lähteseisukohad kehtestatakse üheks aastaks, peale mida tuleb taotleda uued lähteseisukohad, kui vallale ei ole selleks ajaks esitatud planeeringut planeerimisseaduse § 18 sätestatud planeeringu vastuvõtmise otsuse tegemiseks.
8. Vallakantseleil korraldada planeeringu algatamise teate avaldamine ajalehes Sakala ühe kuu jooksul peale korralduse andmist.


Veekaitsenõuded väetise- ja sõnnikuhoidlatele ning siloladustamiskohtadele ja mineraalväetiste, sõnniku ning silomahla kasutamise ja hoidmise nõuded – Riigi Teataja
Veekaitsenõuded väetise- ja sõnnikuhoidlatele ning siloladustamiskohtadele ja mineraalväetiste, sõnniku ning silomahla kasutamise ja hoidmise nõuded
29. 01. 2002 nr 61 ( RT I 2002, 15, 89), jõust. 10. 02. 2002
Määrus kehtestatakse «Veeseaduse» (RT I 1994, 40, 655; 1996, 13, 241; 1998, 2, 47; 61, 987; 1999, 10, 155; 54, 583; 95, 843; 2001, 7, 19; 42, 234) § 26 lõike 3 ja § 261 lõike 1 alusel.
§ 1. Mineraalväetis
Määruses käsitatakse mineraalväetist «Väetiseseaduse» (RT I 1997, 93, 1563; 2001, 50, 283) tähenduses
[RT I 2002, 15, 89 - jõust. 10. 02. 2002]
(1) Käesolevas määruses käsitatakse sõnnikuna «Väetiseseaduse» tähenduses tahesõnnikut, poolvedelat sõnnikut ja vedelsõnnikut.
(3) Nitraaditundlikul alal asuv sõnnikuhoidla ja -rennid peavad olema lekkekindlad. Ehitamisel peab kasutama materjale, mis tagavad lekkekindluse hoidla ekspluatatsiooniaja vältel.
(2) Üle 300 loomühiku loomi pidav isik (edaspidi loomapidaja), kes kasutab loomapidamishoones vedelsõnnikutehnoloogiat, koostab enne vedelsõnniku laotamist vedelsõnniku laotamisplaani, milles näidatakse laotatav vedelsõnniku kogus, laotusala pindala, laotamisviisid, laotatava ala põhjavee kaitstus, laotataval alal asuvad pinnaveekogud ja veehaarded.
(3) Vedelsõnniku laotamisplaani kinnitab enne vedelsõnniku laotamist keskkonnateenistus. Vedelsõnniku laotamisplaan kinnitatakse kolme aasta kohta. Vedelsõnniku koguse suurenemise puhul taotleb loomapidaja laotamisplaani muudatuse tegemist või esitab kinnitamiseks uue plaani. Loomapidaja peab laotamisplaani säilitama üks aasta pärast vedelsõnniku laotamisaega.
SILOMAHLA KASUTAMISE NÕUDED
§ 13. Silomahla laotamine
(1) Silomahla laotamisel tuleb silomahl segada veega vahekorras 1:1.
(2) Veega segatud silomahla võib ühe hektari kohta laotada kuni 30 tonni aastas.
(3) Silomahla ei tohi laotada lumele ja külmunud maale.
(1) Kui sõnnikuhoidla kuulub 1. jaanuaril 2002. a kasutusel oleva loomakasvatushoone juurde, kus peetakse üle 5 loomühiku loomi ja see asub nitraaditundlikul alal, tuleb § 5 lõiked 1, 2 ja 3 täita 1. jaanuariks 2006. a.
(2) Kui sõnnikuhoidla kuulub 1. jaanuaril 2002. a kasutusel oleva loomakasvatushoone juurde, kus peetakse üle 100 loomühiku loomi ja see asub väljaspool nitraaditundlikku ala, tuleb § 5 lõiked 1 ja 2 täita 1. jaanuariks 2006. a.
§15. Määruse jõustumine
Vabariigi Valitsuse 28. augusti 2001. a määruse nr 288 «Veekaitsenõuded väetise- ja sõnnikuhoidlatele ning siloladustamiskohtadele ja mineraalväetiste, sõnniku ning silomahla kasutamise ja hoidmise nõuded»
Oder allakülviga
Hernes, segavili, segatis
* nii suure lämmastikunormi korral tuleb lämmastikväetist anda jaotatult;
** lämmastiku norme tuleb suurendada vastavalt 20 kg võrra enamsaagi iga 1000 kg kohta hektarile;
*** lämmastiku norm käib külviaja kohta, kasvuajal lämmastikväetist ei anta.


Järvakandi valla lasteaia põhimääruse kehtestamine – Riigi Teataja
Järvakandi valla lasteaia põhimääruse kehtestamine
Järvakandi valla lasteaia põhimääruse kehtestamine - sisukord
§ 1 Järvakandi valla lasteaed
§ 2 Lasteaia asukoht
§ 3 Lasteaed kui õppeasutus
§ 4 Lasteaia tegevuse alused
§ 5 Põhimääruse muutmine
§ 6 Lasteaia alluvus
§ 7 Lasteaia struktuur
§ 8 Lasteaia teeninduspiirkond
§ 9 Lasteaeda vastuvõtu ja sealt väljaarvamise kord
§ 10 Lasteaia lahtiolekuajad
§ 11 Lasteaia sümboolika
2 ARENGUKAVA
§ 12 Lasteaia arengukava:
3 ASUTAMINE JA KOOLITUSLUBA
§ 13 Lasteaia asutamine ja koolitusluba
4 LAPSED JA VANEMAD
§ 14 Lasteaeda vastuvõtmine
§ 15 Lasteaeda vastuvõtmise kord
§ 16 Lapsevanema õigused
§ 17 Lapsevanem kohustused
§ 18 Laste õigused
5 ÕPPE- JA KASVATUSTÖÖ
§ 19 Õppeaasta kestus
§ 20 Õppeaasta algus
§ 21 Õppekava
§ 22 Õppekava kinnitamine
§ 23 Pedagoogiline nõukogu ja hoolekogu
§ 24 Tegevus- ja päevakava
§ 25 Õppekeel
§ 26 koolivalmiduskaart
6 JUHTIMINE JA PERSONAL
§ 27 Lasteaia juhtimine
§ 28 Lasteaia töötajad
§ 29 Pedagoogid
§ 30 Pedagoogi vaba ametikoha täitmine
§ 32 Pedagoogiline nõukogu
§ 33 Pedagoogilise nõukogu koosseis
§ 34 Pedagoogilise nõukogu nõupidamised
§ 35 Koostöö vormid
§ 36 Koostöö eesmärgid
§ 37 Lasteaia sisemine koostöö
§ 38 Teabe avalikustamine
§ 39 Personali kohustused ja õigused
§ 40 Töökorraldus
7 VARA, FINANTSEERIMINE JA ARUANDLUS
§ 41 Lasteaia vara
§ 42 Lasteaia eelarve
§ 43 Toidukulu
§ 44 Muud kulud
§ 45 Palga alammäär
§ 46 Arveldamine teiste omavalitsustega
8 RIIKLIK JÄRELEVALVE JA DOKUMENTIDE PIDAMINE
§ 47 Järelevalve
§ 48 Järelevalve ettekirjutused ja nende täitmine
§ 49 Dokumentide loetelu
§ 50 Lasteaia ümberkorraldamise, ümberkujundamise või tegevuse lõpetamine
§ 51 Tegevuse lõpetamise kord
§ 52 Lasteaia põhimääruse kinnitamine, muutmine ja täiendamine
§ 53 Kehtetuks tunnistamine
§ 54 Määruse jõustumine
Järvakandi Vallavolikogu
RT IV, 28.09.2012, 15
Vastu võetud 29.09.2010 nr 12
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvi 22 lõike 34, paragrahvi 35 lõike 2 ja koolieelse lasteasutuse seadus e paragrahvi 9 lõike 3 alusel.
§ 1. Järvakandi valla lasteaed
Järvakandi valla koolieelse lasteasutuse nimetus on – Järvakandi Lasteaed Pesamuna (edaspidi tekstis lasteaed).
§ 2. Lasteaia asukoht
Lasteaed asub aadressil - Pargi3, Järvakandi alev, Järvakandi vald, Rapla maakond, Eesti Vabariik 79101.
§ 3. Lasteaed kui õppeasutus
Lasteaed on koolieast noorematele lastele hoidu ja alusharidust võimaldav õppeasutus, mille ülesanne on toetada lapse perekonda, soodustades sellega lapse kasvamist ja arenemist ning tema individuaalsusega arvestamist.
§ 4. Lasteaia tegevuse alused
Lasteaed lähtub oma tegevuses Eesti Vabariigi koolieelse lasteasutuse seadusest, kohaliku omavalitsuse korralduse seadusest ning teistest (laste kasvatamist, õpetamist ja kaitset) reguleerivatest normatiivaktidest, samuti käesolevast põhimäärusest.
§ 5. Põhimääruse muutmine
Põhimääruse kehtestamine ja muutmine on volikogu pädevuses.
§ 6. Lasteaia alluvus
Lasteaed tugineb oma tegevuses munitsipaalomandusele ja allub Järvakandi Vallavalitsusele(edaspidi tekstis vallavalitsus), kes omanikuna hindab lasteaia tegevust.
§ 7. Lasteaia struktuur
Lasteaia struktuuri kinnitab ja teeb selles vajadusel muudatusi vallavalitsus vastavalt koolieelse lasteasutuse seadusele.
§ 8. Lasteaia teeninduspiirkond
Lasteaia teeninduspiirkond on Järvakandi vald.
§ 9. Lasteaeda vastuvõtu ja sealt väljaarvamise kord
Laste lasteaeda vastuvõtu ja sealt väljaarvamise korra kehtestab vallavalitsus.
§ 10. Lasteaia lahtiolekuajad
Lasteaia lahtiolekuajad kinnitab ja vajadusel muudab vallavalitsus.
§ 11. Lasteaia sümboolika
Lasteaial on oma pitsat ja sümboolika, mis on kooskõlastatud vallavalitsusega.
2. peatükk ARENGUKAVA
§ 12. Lasteaia arengukava:
1) koostab lasteaia pedagoogiline nõukogu koostöös hoolekoguga;
2) määrab kindlaks kolmeks eelolevaks aastaks lasteasutuse arenduse põhisuunad ja –valdkonnad;
3) vaadatakse üle igal aastal koos valla arengukavaga, tehes sellesse vajadusel täiendusi ja parandusi;
4) kinnitab vallavolikogu ja see peab olema kooskõlas valla arengukavaga.
3. peatükk ASUTAMINE JA KOOLITUSLUBA
§ 13. Lasteaia asutamine ja koolitusluba
Lasteaed on asutatud Järvakandi Vallavolikogu otsusel ja tegutseb haridus- ja teadusministri poolt väljaantud koolitusloa alusel.
4. peatükk LAPSED JA VANEMAD
§ 14. Lasteaeda vastuvõtmine
Lasteaeda võetakse vastu kõiki soovijaid, esmajoones aga lasteaia teeninduspiirkonnas elavaid lapsi.
§ 15. Lasteaeda vastuvõtmise kord
Laste vastuvõtt, nende lasteaiast lahkumine või väljaarvamine toimub vallavalitsuse poolt kehtestatud korras.
§ 16. Lapsevanema õigused
Lapsevanemal on õigus:
1) arvestades lasteaia päevakava, tuua laps lasteaeda ja sealt ära viia temale sobival ajal;
2) nõuda vajalike tingimuste loomist laste igakülgseks arenemiseks, aidates seejuures ise kaasa vajalike tingimuste loomisele;
§ 17. Lapsevanem kohustused
Lapsevanem on kohustatud:
2) kinni pidama lasteaia päevakavast ning lapse tervisekaitse ja tervise edendamise nõuetest;
3) tasuma lasteaia maksed tähtajaliselt;
4) kinni pidama lasteaia kodukorrast;
5) arvestama vallavalitsuse poolt kinnitatud lasteaeda vastuvõtu ja sealt lahkumise või väljaarvamise tingimustega.
§ 18. Laste õigused
Lastel on õigus lasteaias vaimselt ja füüsiliselt tervislikule keskkonnale ja päevakavale, eneseusaldust ja vaimset erksust toetavale tegevusele, pedagoogide abile ja toetusele alushariduse omandamisel.
5. peatükk ÕPPE- JA KASVATUSTÖÖ
§ 19. Õppeaasta kestus
Õppeaasta kestab õppe algusest ühel kalendriaastal uue õppe alguseni järgmisel kalendriaastal.
§ 20. Õppeaasta algus
Õppeaasta algab 1. septembril.
§ 21. Õppekava
Lasteaia õppekasvatustöö korralduse aluseks on lasteasutuse õppekava, mis vastab Vabariigi Valitsuse määrusega kinnitatud koolieelse lasteasutuse riiklik õppekavale.
§ 22. Õppekava kinnitamine
Lasteaia õppekava kinnitab lasteaia direktor pedagoogilise nõukogu ettepanekul, kuulates ära hoolekogu arvamuse.
§ 23. Pedagoogiline nõukogu ja hoolekogu
Lasteaias on õppe- ja kasvatustegevuse arendamiseks, analüüsimiseks ja juhtimiseks, vajalike otsuste vastuvõtmiseks pedagoogiline nõukogu ja hoolekogu.
§ 24. Tegevus- ja päevakava
Lasteaial on oma tegevus- ja päevakava, mille koostamisel arvestatakse koolieelse lasteasutuse riiklik õppekava ja paikkonna iseärasusi. Lasteaia tegevus- ja päevakava kinnitab direktor.
§ 25. Õppekeel
Lasteaias toimub õppe- ja kasvatustegevus eesti keeles.
§ 26. koolivalmiduskaart
Lasteaia õppekava läbinule annab lasteaed välja koolivalmiduskaardi.
6. peatükk JUHTIMINE JA PERSONAL
§ 27. Lasteaia juhtimine
(1) Lasteaia tööd juhib ja korraldab lasteaia direktor koos lasteaia hoolekogu ja pedagoogilise nõukoguga.
1) on lasteaia seadusjärgne esindaja oma töölepingu kehtivuse ajal, kel on õigus teha tehinguid lasteaia varaga õigusaktides kehtestatud korras;
2) direktori ametikoha täitmine toimub konkursi korras;
3) direktoriga sõlmib, peatab, muudab ja lõpetab töölepingu vallavanem;
4) peab kord aastas esitama vallavalitsusele ja hoolekogule kirjaliku ülevaate lasteasutuse õppe- ja kasvatustegevusest, majanduslikust seisust ja raha kasutamisest, samuti teatama kirjalikult lasteasutuse majandusliku seisundi olulisest halvenemisest ja järelevalveasutuse tehtud ettekirjutustest.
§ 28. Lasteaia töötajad
Lasteaia töötajad (edaspidi personal) on pedagoogid, tervishoiutöötaja ja lasteaia majandamist tagavad ning õpetajaid abistavad töötajad, kellega sõlmib, peatab, muudab ja lõpetab töölepingud lasteaia direktor.
§ 29. Pedagoogid
Pedagoogid on direktor, õppealajuhataja, õpetajad, eripedagoogid.
§ 30. Pedagoogi vaba ametikoha täitmine
Pedagoogide vaba ametikoha täitmiseks korraldab lasteaia direktor konkursi .
(1) Lasteaia õppe- ja kasvatustegevuse jälgimiseks ja selleks tegevuseks paremate tingimuste loomisele kaasaaitamiseks on lasteaial hoolekogu.
(2) Lasteaia hoolekogusse kuuluvad õpetajate esindaja, iga rühma vanemate esindaja ja valla või linna esindaja.
(3) Lasteaia hoolekogu koosseisu kinnitab vallavalitsus.
(4) Vallavalitsus nimetab hoolekogu koosseisu isiku, kes jälgib lasteaia tegevuse vastavust valla huvidele. Lasteaia iga rühma vanemad valivad õppeaasta algul hoolekogu koosseisu oma esindaja.
(5) Direktor esitab hoolekogu koosseisu vallavalitsusele kinnitamiseks ühe kuu jooksul õppeaasta algusest arvates.
(6) Hoolekogu valib enda hulgast esimehe ja aseesimehe. Hoolekogu koosolekud toimuvad vähemalt üks kord kvartalis hoolekogu esimehe või direktori ettepanekul. Koosolekud protokollitakse.
(7) Hoolekogu
2) annab direktorile ja vallavalitsusele soovitusi lasteaia eelarve koostamisel ning eelarvevahendite otstarbekaks kasutamiseks;
4) osaleb oma esindajate kaudu direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatud konkursi komisjoni töös;
6) otsustab teisi hoolekogu pädevusse antud küsimusi.
(8) Lasteaia direktor on hoolekogu ees aruandekohustuslik.
§ 32. Pedagoogiline nõukogu
Pedagoogilise nõukogu ülesanne on lasteaia õppe- ja kasvatustegevuse analüüsimine ja hindamine ning direktorile, hoolekogule ning vallavalitsusele õppe- ja kasvatustegevuse parandamiseks ettepanekute tegemine.
§ 33. Pedagoogilise nõukogu koosseis
Pedagoogilisse nõukogusse kuuluvad lasteaia direktor, õppealajuhataja, pedagoogid ja tervishoiutöötaja.
§ 34. Pedagoogilise nõukogu nõupidamised
Pedagoogilise nõukogu nõupidamised toimuvad kaks korda kvartalis.
§ 35. Koostöö vormid
Kodu ja lasteaia koostöö toimub pedagoogide ja vanemate individuaalsete vestluste, ühisürituste, stendide ja lasteaia kodulehe kaudu.
§ 36. Koostöö eesmärgid
Lasteaia pedagoogid loovad tingimused laste kasvamiseks ja arenemiseks vastastikusel lugupidamisel ning üksteisemõistmisel põhineval koostööl laste ja nende vanematega.
§ 37. Lasteaia sisemine koostöö
Lasteaia teised töötajad tagavad asutuse majandamise ja pedagoogide abistamise.
§ 38. Teabe avalikustamine
Personalil on keelatud avalikustada lastelt saadud teavet lapse perekonna kohta, välja arvatud vallavalitsuse ametnikele, kelle pädevusse kuuluvad sotsiaaltöö ja lastekaitseküsimused, kui on selgunud, et lapse kodune kasvukeskkond on ebarahuldav või kui on tekkinud kahtlus, et laps on kehalise, emotsionaalse või seksuaalse väärkohtlemise ohver.
§ 39. Personali kohustused ja õigused
Personali kohustused ja õigused sätestatakse ametijuhenditega.
§ 40. Töökorraldus
Lasteaia töötajate tööalased suhted on määratud lasteaia direktori kinnitatud töökorralduse reeglitega.
7. peatükk VARA, FINANTSEERIMINE JA ARUANDLUS
§ 41. Lasteaia vara
Lasteaia vara on vallavara, mille valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub vastavalt volikogu kehtestatud vallavara valdamise, kasutamise ja käsutamise korrale. Lasteaia juurde kuulub teenindamiseks vajalik maa.
§ 42. Lasteaia eelarve
Lasteaia finantseerimine toimub vallavolikogu kinnitatud eelarve alusel, milleks on vallaeelarve vahendid, riigieelarve vahendid täiskasvanute koolituse seaduse alusel, vanemate poolt kaetav osa ja annetused.
§ 43. Toidukulu
Laste toidukulu lasteasutuses katab vanem. Toidukulu päevamaksumuse otsustab hoolekogu ja kinnitab direktor.
§ 44. Muud kulud
Muude kulude (majandamiskulud, personali töötasu ja sotsiaalmaks ning õppevahendite kulud) katmine toimub vallaeelarve vahenditest ning vallavolikogu otsusel osaliselt vanemate poolt. Vanemate kaetav osa ühe lapse kohta ei või ületada 20% Vabariigi Valitsuse kehtestatud palga alammäärast.
§ 45. Palga alammäär
Lasteasutuse õpetaja palga alammääras lepivad kokku kohaliku omavalitsusüksuse esindajad ja lasteaia õpetajate esindajad
§ 46. Arveldamine teiste omavalitsustega
Lasteaia vallaeelarvest kaetavate majandamiskulude, personali töötasu ja sotsiaalmaksu ning õppevahendite kulude katmises osalevad täies ulatuses teised vallad proportsionaalselt nende haldusterritooriumil alaliselt elavate selles lasteasutuses käivate laste arvuga.
8. peatükk RIIKLIK JÄRELEVALVE JA DOKUMENTIDE PIDAMINE
§ 47. Järelevalve
Lasteaia õppe- ja kasvatustegevuse üle teostavad riiklikku järelevalvet Haridus- ja teadusministeeriumi ametnikud ning maavanem haridusministri määrusega kehtestatud korras.
§ 48. Järelevalve ettekirjutused ja nende täitmine
Riikliku järelevalve tulemused vormistatakse kontrollakti või õiendiga. Riikliku järelevalveorgani tehtud seaduslikud ettekirjutused on direktorile täitmiseks kohustuslikud ettekirjutuses sätestatud tähtaja jooksul.
§ 49. Dokumentide loetelu
Lasteaia õppe- ja kasvatustegevusalaste kohustuslike dokumentide loetelu ja nende täitmise korra kehtestab haridusminister oma määrusega.
§ 50. Lasteaia ümberkorraldamise, ümberkujundamise või tegevuse lõpetamine
Lasteaia ümberkorraldamise, ümberkujundamise või tegevuse lõpetamise otsustab vallavolikogu. Volikogu otsus tehakse selliselt, et vallavalitsusel on vähemalt neli kuud aega Haridus- ja teadusministeeriumile ja maavanemale sellest kirjalikult ette teavitada.
§ 51. Tegevuse lõpetamise kord
Lasteaia tegevuse lõpetamise korra ja lasteaia varade edasise kasutamise korra määrab vallavalitsus.
§ 52. Lasteaia põhimääruse kinnitamine, muutmine ja täiendamine
(1) Lasteaia põhimääruse kinnitab, muudab, täiendab ja tunnistab kehtetuks Järvakandi Vallavolikogu.
(2) Põhimääruse, selle muutmise või täiendamise eelnõu töötab välja lasteaia direktor.
§ 53. Kehtetuks tunnistamine
Tunnistada kehtetuks Järvakandi Vallavolikogu 26. mai 2010.a määrus nr 9 „Järvakandi valla lasteaia Pesamuna põhimääruse kehtestamine”.
§ 54. Määruse jõustumine
Määrus jõustub 01. oktoobrist 2010.a.
Enno Alliksaar