27.05.2011- ...
Tallinna Linnavolikogu 19.05.2011 määrus number 17 [RT IV, 09.03.2013, 56]
Redaktsiooni kehtivus: 27.05.2011 - ... [RT IV, 09.03.2013, 56]
19. mai 2011 nr 17
Määrus kehtestatakse looduskaitseseaduse § 45, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 2 alusel ning kooskõlas muinsuskaitseseaduse § 24 lg 1 p-ga 11 ja veeseaduse § 29 lg 4 p-ga 2.
(1) Puu raieks ja hoolduslõikuseks loa andmise tingimuste ja korraga (edaspidi kord) reguleeritakse Tallinna haldusterritooriumil puu raieks või hoolduslõikuseks loa taotlemist, andmist ning loa andmisel võimalike kõrvaltingimuste seadmist.
(2) Korra eesmärk on tagada puudele soodsad kasvutingimused ja nende kaitse, säilitada mitmekesist looduslikku kooslust ja kujundada linnaruumi.
(3) Korraga ei reguleerita kasvava metsa raiet metsaseaduse tähenduses ja viljapuu raiet.
1) asendusistutus - raiutud puude asendamine uute puude või põõsastega;
2) hoolduslõikus - puu okste lõikamine, mille käigus säilitatakse puu elujõulisus;
3) hoolduslõikusluba - luba, mis annab õiguse puu hoolduslõikuseks ning määrab vajadusel selle kõrvaltingimused;
4) istutusskeem - istutusala plaan koos ehitiste, olemasoleva haljastuse ning uute istutuste asukohtadega;
5) raie - puu likvideerimine;
6) raieluba - luba, mis annab õiguse puu raieks ning määrab vajadusel selle kõrvaltingimused;
7) rinnasläbimõõt - puu tüve läbimõõt, mõõdetuna 1,3 meetri kõrguselt juurekaelast;
8) vesivõsu - uinuvast või lisapungast arenenud väheharunenud võsu;
9) väärtusklass - puu seisundit iseloomustav kategooria.
§ 3. Puu raieks ja hoolduslõikuseks loa andmise põhimõtted
(1) Puu raiet ja hoolduslõikust tehakse Tallinnas korra kohaselt antud loa alusel, mille annab Tallinna Keskkonnaamet (edaspidi amet).
(2) Raieks ja hoolduslõikuseks ei ole vaja luba taotleda:
1) alla 8 cm rinnasläbimõõduga puule;
2) viljapuule;
(3) Hoolduslõikuseks ei ole vaja luba taotleda Tallinna linna ametiasutuste ja linna asutuse Kadrioru Park poolt avalikel aladel tehtava hoolduslõikuse korral.
(4) Lõike 2 punktis 3 kirjeldatud juhtumil on § 7 lõikes 1 nimetatud isik kohustatud ametile esimesel võimalusel teatama kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis kohest likvideerimist vajava puu asukoha, puude arvu, liigi ja rinnasläbimõõdu ning võimalusel saatma foto. Amet registreerib nimetatud puu likvideerimise ja vajadusel kontrollib asjaolude vastavust tegelikkusele.
(5) Avalikel aladel peab hoolduslõikust tegema vastava kutsetunnistusega arborist.
(6) Puu raieks ja hoolduslõikuseks loa taotlemisel peab taotleja tagama ameti esindajale puule juurdepääsu.
(7) Puu raiumise, lõikuse ning raiese ja okste äraveoga kaasnevad kulud kannab isik, kellele luba on antud.
§ 4. Puu raieloa ja hoolduslõikusloa kõrvaltingimused
(1) Amet võib puu raieks ja hoolduslõikuseks loa andmisel seada kõrvaltingimusi, sh puu asendusistutuse kohustuse kohta. Kõrvaltingimuse täitmisega kaasnevad kulud kannab isik, kellele luba on antud.
(2) Puu asendusistutuse kohustuse rakendamise põhimõtted on sätestatud käesoleva korra 3. peatükis.
§ 5. Tööde keelamine raierahu perioodil
Lindude pesitsemise ajal (aprillist juuli lõpuni) võib amet keelata puu raie või hoolduslõikuse kohtades, kus pesitsevad linnud.
§ 6. Kahjustatud puude asendamine
Kui raieloa taotlemisel on ilmne, et puud on oluliselt kahjustatud, võetakse asendusistutuse kohustuse määramisel aluseks puu väärtusklass enne puu kahjustamist. Kui puu oksi, tüve või juuri on osaliselt kahjustatud või puu kasvutingimusi on muudetud, võetakse asendusistutuse kohustuse määramisel aluseks puu dendroloogiline hinnang.
RAIELOA TAOTLEMINE JA ANDMINE
(1) Raieluba võib taotleda (edaspidi raieloa taotleja):
1) puu kasvukoha kinnistu omanik või omaniku volitatud isik. Tallinna linna omandis oleva maa korral on selleks kinnistu valitseja või valitsema volitatud asutus;
2) kinnistut koormava hoonestusõiguse omanik;
3) erastatava maa korral maa erastamise taotleja ja tagastatava maa korral õigustatud subjektiks tunnistatud isik;
4) maareformi seaduse § 31 lõikes 2 nimetatud maal kasvava puu korral riik. Juhul kui riik ei nõustu taotlust esitama, siis ametiasutus, kes nimetatud maad Tallinna linna heakorra eeskirja järgi hooldab.
(2) Raieloa taotleja esitab ametile kirjaliku taotluse või Tallinna raielubade andmekogu avaliku vaate kaudu elektroonilise taotluse. Taotlus peab sisaldama:
1) taotleja nime, elu- või asukoha aadressi, isikukoodi või registrikoodi, volitatud esindaja andmeid, kontakttelefoni, e-posti aadressi;
2) taotluse esitamise kuupäeva ja taotleja allkirja, elektroonilise taotluse puhul digiallkirja;
3) puu kasvukoha aadressi;
4) elektroonilise taotluse korral puu kasvukoha katastritunnust;
5) märkust selle kohta, kui taotleja soovib viibida puu hindamise juures;
6) puu raie põhjendust.
1) ehitusluba ja väljavõte projekti asendiplaanist koos dendroloogilise hinnanguga, kui raieõigust taotletakse ehituse alla jäävale puule;
2) ühistu üldkoosoleku otsus, kui on moodustatud ühistu, kuivanud puu puhul ühistu juhatuse otsus;
3) kaasomanike enamuse kirjalik nõusolek, kui kaasomandi eset ei valitseta ühistu kaudu;
4) puu kasvukoha kinnistu omaniku kirjalik volitus, kui taotluse esitab volitatud isik.
1) registreerib taotluse ja kontrollib taotluses ning lisadokumentides esitatud andmete õigsust;
2) vaatab taotluse läbi, kontrollib taotluse põhjendatust, vajadusel tellib dendroloogilise hinnangu;
3) küsib puu raie kohta seisukoha loodusobjekti valitsejalt, kui puud soovitakse raiuda kaitstavalt loodusobjektilt;
4) küsib puu raie kohta seisukoha Tallinna Kultuuriväärtuste Ametilt, kui puud soovitakse raiuda kinnismälestiselt või muinsuskaitsealalt või nende kaitsevööndist;
5) küsib puu raie kohta seisukoha Keskkonnaametilt, kui puud soovitakse raiuda vee või veekogu kallaste kaitsmiseks moodustatud veekaitsevööndist;
6) vaatab puu üle ja märgistab raiutava puu looduses spetsiaalse märkimisnoaga;
7) määrab vajadusel raieloa kõrvaltingimused, sh asendusistutuse kohustuse.
(2) Kui puude ülevaatusel selgub lisaraie vajadus, on taotlejal õigus esitada taotluse muudatus.
(3) Raieloa taotluse menetlustähtaeg on 30 päeva arvates nõuetekohase taotluse (koos vajalike lisadega) esitamisest.
§ 9. Raieloa menetluse lõpetamine või pikendamine
(1) Taotluses ilmnenud puuduste kõrvaldamiseks annab amet taotlejale aega kümme päeva, selgitades puudusi ning märkides, et tähtpäevaks puuduste kõrvaldamata jätmisel loa menetlus lõppeb.
(2) Kui amet peab vajalikuks tellida dendroloogiline hinnang puu raie vajaduse kohta, pikeneb menetlustähtaeg kuni hinnangu saamiseni.
§ 10. Raieloa andmine
(1) Taotluses nimetatud puude raiega nõustumisel vormistab amet määruse lisas 1 toodud vormil raieloa, mis väljastatakse taotleja soovil kas paberkandjal või elektrooniliselt.
(2) Taotluse osalisel rahuldamisel märgitakse keeldumise põhjendused raieloale.
(3) Raieloa vormistamisel eristatakse raiet põhjuse järgi:
1) ehitusalune raie;
2) sanitaarraie, millega likvideeritakse haigestunud, kuivanud ja kahjustunud puud;
3) hooldusraie, millega parandatakse säilitatavate puude seisundit ja kasvutingimusi;
4) muu raie, mis hõlmab kas liigiliselt või mõnel muul põhjusel kasvukohta sobimatuid puid (ehitisi kahjustavad puud jne).
§ 11. Raieloa kehtivus
Raieluba annab õiguse puu raieks ühe aasta jooksul alates selle andmise kuupäevast. Raieluba kehtib sellest tulenevate kõrvaltingimuste täitmiseni.
§ 12. Raieloa andmisest keeldumine
3) puu on kas riikliku või kohaliku omavalitsuse looduskaitse all, määratud eelnevate hinnangute alusel I või II väärtusklassi, on haruldane liigiliselt või mõõtmetelt või on oluline Tallinna rohevõrgustiku seisukohalt;
5) loa taotleja on esitanud andmeid, mis ei vasta tegelikkusele;
6) puu raiumine on vastuolus avaliku huviga;
7) kinnistu või suurema ala, kus puu kasvab, osas on käimas planeerimismenetlus või on esitatud taotlus projekteerimistingimuste määramiseks - kuni planeeringu kehtestamiseni või ehitusloa väljastamiseni;
8) taotluse on esitanud isik, keda ei ole nimetatud § 7 lõikes 1.
(2) Raieloa andmisest keeldumine vormistatakse ameti juhataja käskkirjaga, milles põhjendatakse keeldumist ja mis tehakse isikule teatavaks kättetoimetamisega.
§ 13. Asendusistutuse kohustuse rakendamine
(1) Asendusistutuse kohustust rakendatakse ehitusaluse raie raieloa kõrvaltingimusena.
(2) Asendusistutuse kohustust ei rakendata ehitiste ehitamisel, mis antakse linna omandisse või kasutusse. Nimetatud juhtudel korraldab puude istutamise amet.
§ 14. Haljastuse ühik
(1) Asendusistutuse kohustus määratakse raieloal haljastuse ühikutes, mis arvutatakse järgmise valemiga:
1) D − raiutava puu rinnasläbimõõt, mitme puu puhul läbimõõtude summa, cm;
2) k1 − raiutava puuliigi koefitsient;
3) k2 − raiutava puu seisukorra koefitsient;
4) k3 − raiepõhjuse koefitsient.
(2) Puuliigi koefitsient − k1:
1) haruldast liiki või kaitsealused puud − 5,0;
2) väärtuslikud lehtpuud (kõik tamme liigid, harilik pöök, künnapuu), väärtuslikud okaspuud (kõik männi, lehise liigid) ja leht- ja okaspuude vormid ja teisendid − 2,5;
3) väärtuslikud lehtpuud (kõik hobukastani, pärna ja pähklipuu liigid) ja teised okaspuud - 2,0;
4) enamkasutatavad või dekoratiivsed lehtpuud (saare, remmelga, viirpuu ja vahtra liigid ning toominga võõrliigid, arukask, pooppuu, harilik jalakas, hõbehaab, sanglepp, must pappel ja sellega võrdsustatud liigid, hiina- ja kallaspappel) − 1,0;
5) kiirekasvulised või lühiealised lehtpuud (saarvaher, hall- ja värdlepp, harilik pihlakas, harilik toomingas, harilik haab, raagremmelgas, loogapaju, soo- ja kuldkask, berliini- ja palsamipappel) − 0,5.
(3) Puu seisukorra koefitsient − k2:
1) eriti väärtuslik puu (I väärtusklass) − 5,0;
2) väärtuslik puu (II väärtusklass) − 2,5;
3) oluline puu (III väärtusklass) − 1,0;
4) väheväärtuslik puu (IV väärtusklass) − 0,3;
(4) Raiepõhjuse koefitsient − k3:
1) ehitusalune raie kaitstaval loodusobjektil, puiesteel ja I astme hooldusintensiivsusega haljasalal − 5,0;
2) ehitusalune raie üldkasutatavas pargis ja haljasalal − 2,5;
3) muud ehitusalused raied − 0,7.
(5) Haljastuse ühikud arvutatakse ümber istutatavate puude või põõsaste arvuks määruse lisas 3 toodud tabeli järgi enne, kui asendusistutuse kohustust täitma hakatakse.
§ 15. Asendusistutuse kohustuse täitmise tähtaeg
(1) Asendusistutuse kohustus tuleb täita enne ehitise kasutusloa taotlemist, kuid mitte hiljem kui 18 kuud raie kuupäevast.
(2) Isik, kellele on antud raieluba, mille kõrvaltingimus on asendusistutuse kohustus (edaspidi asendusistutuse kohuslane) on kohustatud ametit kohe teavitama kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis puu raiest. Juhul kui isik ei teavita ametit puu raiest, loetakse asendusistutuse kohustuse täitmise alguseks raieloa andmise kuupäev.
(3) Ameti juhatajal on õigus taotluse olemasolul pikendada asendusistutuse kohustuse täitmise tähtaega, kui istutust pole võimalik teha seoses pooleliolevate ehitustöödega või muudel mõjuvatel põhjustel. Tähtaja pikendamine vormistatakse ameti juhataja käskkirjaga.
§ 16. Asendusistutuse kohustuse täitmine
(1) Amet määrab asendusistutuse asukoha, istikute liigid ja mõõtmed.
(2) Amet sõlmib asendusistutuse kohuslasega lepingu, milles lepitakse kokku poolte õigused ja kohustused asendusistutuse tegemisel. Lepingu vormi kinnitab ameti juhataja.
(3) Avalikul alal tehakse asendusistutus istutusjoonise või haljastusprojekti alusel ja muudel juhtudel istutusskeemi alusel, mis esitatakse ametile kooskõlastamiseks.
(4) Asendusistutuse tegemisel avalikele aladele tuleb lähtuda puude istutamise korra nõuetest.
(5) Asendusistutus antakse kohe pärast töö valmimist ametile üle üleandmise-vastuvõtmise aktiga. Amet kutsub üleandmise juurde istutuse asukoha linnaosa valitsuse esindaja ning Tallinna Kommunaalameti esindaja, kui istutustööd tehakse teemaa haljasalal.
(6) Asendusistutuse üleandmisel kontrollitakse asendusistutuse vastavust nõuetele. Kui istutustöö ei vasta nõuetele, siis on ametil õigus nõuda puuduste kõrvaldamist.
§ 17. Asendusistutuse garantii
(1) Asendusistutuse kohuslane on kohustatud andma asendusistutusele kaheaastase garantii. Kaheaastase garantii algust arvestatakse § 16 lõikes 5 nimetatud akti koostamise kuupäevast. Ametil on õigus vabastada asendusistutuse kohuslane asendusistustuse garantiist või lühendada garantii tähtaega taotluse alusel.
(2) Garantii kestuse ajal peab asendusistutuse kohuslane tagama puule nõuetekohased kasvutingimused ja hoolduse vastavalt puude istutamise korra nõuetele.
(3) Kui istutatud taim garantii kestuse ajal kahjustub või hävib, on ametil õigus nõuda taime asendamist ja hooldamist, v.a kui istutuse tegija tõendab, et taim kahjustus või hävis temast mittesõltuvatel asjaoludel. Taime kahjustumine või hävimine fikseeritakse aktiga.
(4) Garantii tähtaja lõppemisel kontrollib ameti esindaja taime seisundit. Ameti esindaja vormistab akti, milles märgitakse taime seisund ja tuvastatud puudused. Ametil on õigus nõuda puuduste kõrvaldamist.
§ 18. Asendusistutuse koordineerimine
(1) Asendusistutust koordineerib ja peab selle üle arvestust amet. Arvestust peetakse Tallinna raielubade andmekogus.
(2) Linnaosade valitsused edastavad ametile üks kord aastas, hiljemalt 31. jaanuariks, ning täiendavalt vastavalt ameti igakordsele nõudmisele kümne kalendripäeva jooksul teabe:
1) linnaosa territooriumil asendusistutuseks sobilike istutuskohtade kohta;
2) asendusistutuseks vajalike istikute liikide, mõõtmete ja koguste ning eeltööde mahu kohta.
HOOLDUSLÕIKUSLOA TAOTLEMINE JA ANDMINE
§ 19. Hoolduslõikusloa taotlemine
(1) Hoolduslõikusluba võib taotleda § 7 lõikes 1 nimetatud isik (edaspidi hoolduslõikusloa taotleja).
(2) Hoolduslõikusloa taotleja esitab ametile kirjaliku taotluse või Tallinna raielubade andmekogu avaliku vaate kaudu elektroonilise taotluse. Taotlus peab sisaldama § 7 lõike 2 punktides 1−5 toodud andmeid, hoolduslõikuse põhjust, soovitavat lõikuse ulatust ja võra kuju pärast lõikust.
(3) Hoolduslõikusloa taotlusele lisatakse:
1) ühistu juhatuse otsus, kui on moodustatud ühistu või kaasomanike enamuse kirjalik nõusolek, kui kaasomandi eset ei valitseta ühistu kaudu;
2) puu kasvukoha kinnistu omaniku kirjalik volitus, kui taotluse esitab volitatud isik.
§ 20. Hoolduslõikusloa taotluse menetlemine
(1) Amet
2) vaatab taotluse läbi ning vajaduse korral teeb taotluses nimetatud puu ülevaatuse.
(2) Kui puu ülevaatusel selgub lisahoolduslõikuse vajadus, on taotlejal õigus esitada taotluse muudatus.
(3) Hoolduslõikusloa taotluse menetlustähtaeg on 30 päeva arvates nõuetekohase taotluse koos vajalike lisadega esitamisest.
§ 21. Hoolduslõikusloa menetluse lõpetamine
(1) Taotluses ilmnenud puuduste kõrvaldamiseks annab amet taotlejale aega kümme päeva selgitades puudusi ning märkides, et tähtpäevaks puuduste kõrvaldamata jätmisel võib amet jätta taotluse läbi vaatamata.
(2) Taotluse osalisel rahuldamisel märgitakse keeldumise põhjendused hoolduslõikusloale.
§ 22. Hoolduslõikusloa andmine
Taotluses nimetatud puu hoolduslõikusega nõustumisel vormistab amet määruse lisas 2 toodud vormil hoolduslõikusloa, mis väljastatakse taotleja soovil kas paberkandjal või elektrooniliselt.
§ 23. Hoolduslõikusloa kehtivus
Hoolduslõikusluba antakse ühekordseks lõikuseks. Loa kehtivuse tähtaja määrab amet.
§ 24. Hoolduslõikusloa andmisest keeldumine
1) lõikuse tagajärjel väheneks puu elujõulisus ja dekoratiivsus;
2) taotleja soovitud lõikusmeetod ei sobi taotluses nimetatud puu liigile;
3) bioloogiliselt ei ole õige aeg puu hoolduslõikuseks;
4) puu on kas riikliku või kohaliku omavalitsuse looduskaitse all või on oluline Tallinna rohevõrgustiku seisukohalt;
6) taotluse on esitanud isik, keda ei ole nimetatud § 7 lõikes 1.
(2) Hoolduslõikusloa andmisest keeldumine vormistatakse ameti juhataja käskkirjaga, milles põhjendatakse keeldumist ja mis tehakse isikule teatavaks kättetoimetamisega.
RAIELOA JA HOOLDUSLÕIKUSLOA MUUTMINE, KEHTIVUSE PEATAMINE JA KEHTETUKS TUNNISTAMINE
§ 25. Loa muutmine, kehtivuse peatamine ja kehtetuks tunnistamine
(1) Ametil on õigus raieluba ja hoolduslõikusluba muuta, see kehtetuks tunnistada või peatada loa kehtivus juhul, kui:
2) on rikutud raierahu nõuet;
3) puu kasvukoha kinnistul raiutakse puid, mis ei ole kantud raieloale;
4) ei järgita loa tingimusi;
5) puu kasvukoha kinnistule antud ehitusluba tunnistatakse kehtetuks;
6) taotleja ei ole sõlminud lepingut asendusistutuse kohustuse täitmiseks.
(2) Loa muutmine, selle kehtivuse peatamine või kehtetuks tunnistamine vormistatakse ameti juhataja käskkirjaga, mis tehakse isikule teatavaks kättetoimetamisega.
§ 26. Järelevalve teostajad
(1) Haldusmenetlust käesoleva korra mõistes viib läbi amet.
(2) Järelevalvet eeskirja täitmise üle teostavad Tallinna linna ametiasutused oma pädevuse kohaselt.
§ 27. Haldusmenetlust läbiviiva ametiisiku pädevusala ja kohustused
Haldusmenetlust viiakse läbi keskkonnajärelevalve seaduse kohaselt.
(1) Enne määruse jõustumist puu raieks ja hoolduslõikuseks välja antud load kehtivad nende kehtivuse tähtaja lõpuni või kehtetuks tunnistamiseni.
(2) Enne määruse jõustumist määratud asendusistutuse kohustus tuleb täita täies mahus.
(3) Tallinna Linnavalitsusel kehtestada „Puude istutamise kordˮ, millega reguleeritakse puuistikute kvaliteedi, istutustööde projekteerimise, tegemise ning garantiiaegse hoolduse ühtsed nõuded.
(1) Tallinna Linnavolikogu 25. augusti 2005 määrus nr 45 “Puu raie-ja hoolduslõikusloa andmise tingimused ja kord” tunnistatakse kehtetuks.
(2) Tallinna Linnavolikogu 21. detsembri 2006 määruse nr 76 “Tallinna linna heakorra eeskirja, Tallinna linna kaevetööde eeskirja, Tallinna linna koerte ja kasside pidamise eeskirja, Tallinna jäätmehoolduseeskirja ja Puu raie- ja hoolduslõikusloa andmise tingimuste ja korra muutmine” § 5 tunnistatakse kehtetuks.
Tallinna Linnavolikogu 19. mai 2011
määruse nr 17
“Puu raieks ja hoolduslõikuseks loa andmise tingimused ja kord”
Raieluba nr:
Avalduse esitamise kuupäev:
Nimi/ärinimi:
Elu- või asukoha aadress:
Raie toimumise aadress:
Raie põhjus: S - sanitaarraie; E - ehitusealune raie ; H - hooldusraie; M - muu
Puu liik
Rinnas-läbimõõt (cm)
Raie põhjus
Kõrvaltingimused:
Raieloa andis:
Raieloa võttis vastu:
Raieloa kooskõlastas:
Puu(de) ülevaatuse tegi:
Raieloa lisa: haljastuse ühikute arvutus
Raieloa andmisest osaliselt keeldumise põhjendus:
Raieluba on võimalik vaidlustada vaide esitamisega Tallinna Linnavalitsusele vastavalt haldusmenetluse seadusele või kaebuse esitamisega Tallinna Halduskohtule vastavalt haldusmenetluse seadustikule 30 päeva jooksul arvates raieloa teatavakstegemisest.
LISA 1 LISA
RAIELOA LISA. HALJASTUSE ÜHIKUTE ARVUTUS
Raieloa nr:
Väärtus-klass
Haljastuse ühikud
Puude asendusistutuseks vajalik haljastuse ühikute arvutus on tehtud vastavalt puu raieks ja hoolduslõikuseks loa andmise tingimustele ja korrale. Haljastuse ühikute arvutamiseks on kasutatud järgmist valemit:
D − raiutava puu rinnasläbimõõt, mitme puu puhul läbimõõtude summa, cm;
k1 − raiutava puuliigi koefitsient;
k2 − raiutava puu seisukorra koefitsient;
k3 − raiepõhjuse koefitsient.
Hoolduslõikusluba nr:
Hoolduslõikuse aadress:
Tuvastatud asjaolud:
Hoolduslõikusloa andmise põhjendus:
Hoolduslõikusloa kõrvaltingimused:
Hoolduslõikuse tegemise aeg:
Hoolduslõikusluba kehtib kuni:
Hoolduslõikusloa andis:
Hoolduslõikusloa võttis vastu:
Hoolduslõikusloa kooskõlastas:
Hoolduslõikusloa andmisest osaliselt keeldumise põhjendus:
Hoolduslõikusluba on võimalik vaidlustada vaide esitamisega Tallinna Linnavalitsusele vastavalt haldusmenetluse seadusele või kaebuse esitamisega Tallinna Halduskohtule vastavalt haldusmenetluse seadustikule 30 päeva jooksul arvates raieloa teatavakstegemisest.
Haljastuse ühikute ümberarvestamine tegelikult istutatavate istikute arvuks
Haljastuse ühikute arv
Istiku liik ja istutuse asukoht
lehtpuu pargipuu
(tüve
12/14 cm)
14/16 cm)
tänavapuu
lehtpuu sammasja võraga tänavapuu
mõõt 12/14 cm)
(kõrgus vähemalt 100 cm, tüve läbimõõt juurekaelal
Istutatava puu rinnasläbimõõt cm
Istutamiskohast tulenevalt muudetav koefitsient
tehnovõrgud lähemal kui 3 m
augu puurimine
kangaste, kilede paigaldamine (juuretõkked)
konteineri valmistamine
puu kaitsmine (metall, puu)
puu toestamine, multš
muru taastamine
Istutatav puu
Istutatav põõsas (põõsasteks ümberarvutamise aluseks on puude arv)
kõrgekasvuline põõsas (liigiomase kasvukõrgusega okaspõõsas alates 2,0 m; lehtpõõsas alates 2,5 m)
istiku kõrgus 80−125 cm
istiku kõrgus 125−150 cm
istiku kõrgus üle 150 cm
keskmisekasvuline põõsas (liigiomase kasvukõrgusega okaspõõsas alates 1−2 m; lehtpõõsas 1−2,5 m)
istiku kõrgus 60−100 cm
istiku kõrgus 100−150 cm
madalakasvuline põõsas (liigiomase kasvukõrgusega okaspõõsas kuni 1 m; lehtpõõsas kuni 1 m)
istiku kõrgus kuni 40 cm
istiku kõrgus 40−60 cm
istiku kõrgus üle 60 cm
Istutatav hekk
lehtpõõsa hekk
istiku kõrgus 50−100 cm
istiku kõrgus üle 100 cm
okaspuu hekk
istiku kõrgus 120−140 cm
istiku kõrgus 140−170 cm
istiku kõrgus üle 170 cm
Hoolduse vajadus
ilma hoolduseta
Tegelikult istutatavate istikute arv


RT I 2002, 82, 485
Vastu võetud 01.10.2002 nr 310
Vabariigi Valitsuse 18. juuli 2000. a määruses nr 240 «Eesti õhuruumi kasutamise ja lennuliikluse teenindamise tagamise korra kehtestamine» (RT I 2000, 62, 400; 2002, 44, 288) tehakse järgmised muudatused:
1) määrust täiendatakse §-dega 41 –46 järgmises sõnastuses:
« § 41. Kontrollitavas õhuruumis lendamiseks peavad õhusõidukid olema varustatud töökorras ja töörežiimis A/3 sisselülitatud sekundaarradari transpondriga.
§ 42. Transponder peab edastama infot ka õhusõiduki lennukõrguse kohta, kasutades täiendavalt töörežiimi C.
§ 43. Ilma transpondrit kasutamata võib õhusõidukit kontrollitavas õhuruumis käitada ainult erijuhul (ühekordne lend hoolduskohta, otsimis- ja päästetööd vms) asjaomase lennuliiklusteenistuse kirjalikul nõusolekul. Ilma transpondrita purilennukiga võib lende teostada üksnes selleks ettenähtud alal.
§ 44. Transpondri kasutamine toimub kooskõlas Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni ja Euroopa Lennunavigatsiooni Ohutuse Organisatsiooni EUROCONTROL nõuetega. Piloot valib transpondri töörežiimi ja koodi lennuliiklusteenistuse juhiste kohaselt.
§ 45. Sisenemisel Eesti õhuruumi peab piloot, kes on saanud lennuliiklusteenistuselt juhised transpondri töörežiimi ja koodi kohta, kasutama seda töörežiimi ja koodi (kuni uue juhise saamiseni). Piloot, kes ei ole saanud lennuliiklusteenistuselt juhiseid transpondri seadistuse kohta, käitab Eesti õhuruumi sisenemisel transpondrit töörežiimil A/3 koodiga 2000 (kuni juhise saamiseni).
§ 46. Töörežiimi A/3 koodid 7700, 7600 ja 7500 reserveeritakse kasutamiseks vastavalt hädaolukorras, raadioside katkemisel või ebaseadusliku sekkumise korral õhusõiduki lendu.»;
2) paragrahvid 401 ja 402 sõnastatakse järgmiselt:
«§ 401. Allahelikiirusega tsiviilkasutuses olev reaktiivlennuk, mille suurim lubatud stardimass on 34 tonni või rohkem ja reisijakohtade arv on üle 19, võib maanduda Eesti lennuväljale või startida sellelt, kui tema müratase ei ületa 1944. aasta Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni lisa 16 «Keskkonnakaitse» 1. köite II osa 3. peatükis toodud piirväärtusi.
§ 402. Paragrahvis 401 nimetatud lennuk, mille müratase ületab §-s 401 nimetatud piirväärtusi, võib maanduda Eesti lennuväljale või startida sellelt ainult Lennuameti loal. Loa saamiseks tuleb vähemalt seitse päeva enne lendu esitada Lennuametile taotlus koos §-s 41 loetletud andmetega ning koopiaga õhusõiduki registreerinud riigi poolt väljastatud või tunnustatud mürasertifikaadist.»;
3) määrust täiendatakse §-ga 72 järgmises sõnastuses:
« § 72. Paragrahv 42 jõustub 1. jaanuaril 2003. a.» 1 92/14/EMÜ (EÜT L 76, 23.03.1992, lk 21)
ning teede- ja sideminister Liina TÕNISSON


text:
| Page 3 | Korruptsioonivaba Eesti
korruptsioon (248) Apply korruptsioon filter
erakondade rahastamine (185) Apply erakondade rahastamine filter
altkäemaks (165) Apply altkäemaks filter
poliitiline kultuur (155) Apply poliitiline kultuur filter
välismaa (148) Apply välismaa filter
huvide konflikt (146) Apply huvide konflikt filter
korruptsioonikahtlus (140) Apply korruptsioonikahtlus filter
erasektor (123) Apply erasektor filter
kohalikud omavalitsused (121) Apply kohalikud omavalitsused filter
läbipaistvus (116) Apply läbipaistvus filter
ressursside väärkasutus (104) Apply ressursside väärkasutus filter
seadusloome (77) Apply seadusloome filter
süüteokahtlus (74) Apply süüteokahtlus filter
Korruptsioonivaba Eesti (71) Apply Korruptsioonivaba Eesti filter
riigiasutused (69) Apply riigiasutused filter
poliitika (65) Apply poliitika filter
omastamine (57) Apply omastamine filter
riigiettevõtted (50) Apply riigiettevõtted filter
ametnikueetika (47) Apply ametnikueetika filter
uuringud (33) Apply uuringud filter
korruptsiooniennetus (29) Apply korruptsiooniennetus filter
lobitegevus (29) Apply lobitegevus filter
kohalik omavalitsus (27) Apply kohalik omavalitsus filter
vilepuhujad (27) Apply vilepuhujad filter
pistis (25) Apply pistis filter
riigihanked (23) Apply riigihanked filter
avalik sektor (22) Apply avalik sektor filter
meditsiin (22) Apply meditsiin filter
järelevalve (21) Apply järelevalve filter
rahapesu (18) Apply rahapesu filter
hanked (16) Apply hanked filter
katuserahad (16) Apply katuserahad filter
toimingupiirangu rikkumine (16) Apply toimingupiirangu rikkumine filter
korruptsiooni uurimine (13) Apply korruptsiooni uurimine filter
korruptsioonitajumise indeks (13) Apply korruptsioonitajumise indeks filter
piiriülene korruptsioon (13) Apply piiriülene korruptsioon filter
kolmas sektor (12) Apply kolmas sektor filter
riigikogu eetikakoodeks (12) Apply riigikogu eetikakoodeks filter
riigikogu liikme hea tava (12) Apply riigikogu liikme hea tava filter
häälte ostmine (11) Apply häälte ostmine filter
karistamatus (11) Apply karistamatus filter
Danske Bank (10) Apply Danske Bank filter
väärkäitumisest teavitamine (10) Apply väärkäitumisest teavitamine filter
ärieetika (10) Apply ärieetika filter
kelmus (9) Apply kelmus filter
lobitöö (8) Apply lobitöö filter
korruptsiooniriskid (7) Apply korruptsiooniriskid filter
poliitline kultuur (7) Apply poliitline kultuur filter
Tallinn (7) Apply Tallinn filter
vilepuhumine (7) Apply vilepuhumine filter
Marek Kuul (50) Apply Marek Kuul filter
Karin Kangro (36) Apply Karin Kangro filter
Liis Velsker (24) Apply Liis Velsker filter
Vahur Koorits (24) Apply Vahur Koorits filter
Andres Einmann (23) Apply Andres Einmann filter
Aleksander Krjukov (20) Apply Aleksander Krjukov filter
Koit Brinkmann (20) Apply Koit Brinkmann filter
Oliver Kund (18) Apply Oliver Kund filter
Risto Berendson (18) Apply Risto Berendson filter
Tiina Kaukvere (17) Apply Tiina Kaukvere filter
Nils Niitra (15) Apply Nils Niitra filter
Ann-Marii Nergi (14) Apply Ann-Marii Nergi filter
Merili Nael (14) Apply Merili Nael filter
Andres Reimer (13) Apply Andres Reimer filter
Kadri Paas (13) Apply Kadri Paas filter
Risto Mets (13) Apply Risto Mets filter
Merike Teder (12) Apply Merike Teder filter
Priit Luts (12) Apply Priit Luts filter
Helen Mihelson (11) Apply Helen Mihelson filter
Risto Veskioja (11) Apply Risto Veskioja filter
Otti Eylandt (10) Apply Otti Eylandt filter
Indrek Kuus (9) Apply Indrek Kuus filter
Joosep Värk (9) Apply Joosep Värk filter
Merike Tamm (9) Apply Merike Tamm filter
Mikk Salu (9) Apply Mikk Salu filter
Sven Randlaid (9) Apply Sven Randlaid filter
Tuuli Jõesaar (9) Apply Tuuli Jõesaar filter
Urmas Jaagant (9) Apply Urmas Jaagant filter
Indrek Kald (8) Apply Indrek Kald filter
Karin Koppel (8) Apply Karin Koppel filter
Merilin Pärli (8) Apply Merilin Pärli filter
Dagne Mihkels (7) Apply Dagne Mihkels filter
Heikki Aasaru (7) Apply Heikki Aasaru filter
KVE mainitud (7) Apply KVE mainitud filter
Kärt Anvelt (7) Apply Kärt Anvelt filter
Piret Lakson (7) Apply Piret Lakson filter
Romet Kreek (7) Apply Romet Kreek filter
Argo Ideon (6) Apply Argo Ideon filter
BNS (6) Apply BNS filter
Epp-Mare Kukemelk (6) Apply Epp-Mare Kukemelk filter
Erik Kalda (6) Apply Erik Kalda filter
Holger Roonemaa (6) Apply Holger Roonemaa filter
Jüri Saar (6) Apply Jüri Saar filter
Marge Väikenurm (6) Apply Marge Väikenurm filter
Martin Laine (6) Apply Martin Laine filter
Uwe Gnadenteich (6) Apply Uwe Gnadenteich filter
Aivar Hundimägi (5) Apply Aivar Hundimägi filter
Lauri Laugen (5) Apply Lauri Laugen filter
Maarja Roon (5) Apply Maarja Roon filter
Tuuli Koch (5) Apply Tuuli Koch filter
PM Online (693) Apply PM Online filter
Delfi (209) Apply Delfi filter
ÄP Online (209) Apply ÄP Online filter
ERR online (198) Apply ERR online filter
EPL Online (129) Apply EPL Online filter
E24 Majandus (106) Apply E24 Majandus filter
ERR (95) Apply ERR filter
Delfi Ärileht (57) Apply Delfi Ärileht filter
Tallinna Postimees (20) Apply Tallinna Postimees filter
Õhtuleht (18) Apply Õhtuleht filter
Postimees (16) Apply Postimees filter
Eesti Päevaleht (13) Apply Eesti Päevaleht filter
Äripäev (13) Apply Äripäev filter
ERR uudised (11) Apply ERR uudised filter
Ekspress (10) Apply Ekspress filter
Vikerraadio (9) Apply Vikerraadio filter
Pealinn (8) Apply Pealinn filter
Põhjarannik (8) Apply Põhjarannik filter
Eesti Ekspress (7) Apply Eesti Ekspress filter
Justiitsministeerium (6) Apply Justiitsministeerium filter
Sirp (6) Apply Sirp filter
Tarbija 24 (6) Apply Tarbija 24 filter
Tartu Postimees (6) Apply Tartu Postimees filter
Riigikogu pressitalitus (5) Apply Riigikogu pressitalitus filter
Virumaa Teataja (5) Apply Virumaa Teataja filter
Kuku raadio (3) Apply Kuku raadio filter
Maaleht (3) Apply Maaleht filter
Meditsiiniuudised (3) Apply Meditsiiniuudised filter
Pärnu Postimees (3) Apply Pärnu Postimees filter
E24 Juhtimine (2) Apply E24 Juhtimine filter
E24.ee (2) Apply E24.ee filter
Järvateataja (2) Apply Järvateataja filter
Keskkriminaalpolitsei (2) Apply Keskkriminaalpolitsei filter
Lääne Elu (2) Apply Lääne Elu filter
Majandus 24 (2) Apply Majandus 24 filter
PM (2) Apply PM filter
Saarte Hääl (2) Apply Saarte Hääl filter
Sakala (2) Apply Sakala filter
Valgamaalane (2) Apply Valgamaalane filter
Delfi Sport (1) Apply Delfi Sport filter
Eesti Elu (1) Apply Eesti Elu filter
LHV finantsportaal (1) Apply LHV finantsportaal filter
Neljas (1) Apply Neljas filter
Presidendi Kantselei (1) Apply Presidendi Kantselei filter
Raadio 2 (1) Apply Raadio 2 filter
Tallinna TV (1) Apply Tallinna TV filter
Võrumaa Teataja (1) Apply Võrumaa Teataja filter
Ühing Korruptsioonivaba Eesti (1) Apply Ühing Korruptsioonivaba Eesti filter
"Välisilm" analüüsis Läti poliitmaastikku mõjutavaid korruptsioonijuhtumeid
Riias mõjutavad Läti ajaloo suuremad korruptsioonijuhtumid ka poliitikat ja linna juhtimist. Kuigi linnapea Nils Ušakovs on suutnud seni oma kohta hoida, on hakatud Riias küsima, mis saab siis, kui ta enam linnapea pole.
Kofkin jäi edasi kohtu alla, osa Savisaare raha aresti alla
Harju maakohus jättis täna nn Savisaare protsessina tuntuks saanud kriminaalasjas rahuldamata taotluse lõpetada menetlus Alexander Kofkini suhtes seoses mõistliku menetlusaja möödumisega.
Leedus kahtlustatakse kaheksat juristi korruptsioonis
Leedus peeti kinni 26 inimest, nende seas mitu kohtunikku ja juristi, keda kahtlustatakse korruptsioonikuritegudes, sealhulgas pistise võtmises ja mõjuvõimu kuritarvitamises.
Pistiseid maksti esialgsetel andmetel umbes 400 000 euro ulatuses, vahendas "Aktuaalne kaamera".
Eriuurimisbüroo juhi sõnul on tegemist ameti ajaloo mahukaima juurdlusega.
Peaprokurör Evaldas Pašilis ütles, et vahistatuid kahtlustatakse õiguse mõistmisega kauplemises.
Ehkki Rootsi suurpanga Swedbanki tippjuhtkond on varem korduvalt avalikult kinnitanud, et neil pole olnud rahapesukahtlusega ettevõtteid kliendiks ning nad pole olnud rahapesuskeemidega kuidagi seotud, paljastab värske andmeleke, et läbi Swedbanki kontode voolas vähemalt 5,8 miljardi USA dollari jagu kahtlast raha.
Suurest edust s***maitse suus
Me oleme ikka pagana head. Aga ise me seda ei usu.
Eile avaldas Transparency International oma iga-aastase raporti korruptsioonitajumisest. Raport reastab kõik maailma riigid selle järgi, kui palju sealsed inimesed korruptsiooniga kokku puutuvad.
Eesti inimestele võib seda lugedes ainult õnne soovida.
Vilepuhuja ei ole pealekaebaja
Vilepuhumine on ettevõtte juhtidele väärtuslik häirekellasüsteem, mille abil korruptsioonile ja muudele pettustele juba eos jälile jõuda. Küll aga jääb häirekell päris tummaks, kui juhid ei tõesta, et teavitajaid hinnatakse ja kaitstakse, kirjutab vabaühenduse Korruptsioonivaba Eesti arengukoordinaator Carina Paju.
Kuidas eristada „murelikku kodanikku” relvatööstuse lobistist?
Relvade avatud turule sisenenud Eesti on esimest korda langenud relvatööstuse lobistide manipulatsioonide ohvriks.
Kui relv pooleteise meetri kõrguselt maha visata, siis kas on aktsepteeritav, et selle kabast murdub tükk ära? Selle küsimuse üle on viimasel nädalal arutatud ka ringkondades, kus muidu relvadele, nende omadustele ja veel vähem kabade materjalile pole kunagi tähelepanu pööratud. Kas Eesti tõesti ostab rämpsautomaate?
Valimiste valvurid: hea valimistava pannakse kõige hullemini proovile sotsiaalmeedias
On valimiste-eelne aeg ja seaduse järgi on poliitiline välireklaam keelatud. Kõige keerulisem on hea valimistava rikkumise tuvastamine sotsiaalmeedias, leiab valimiste valvurite esindaja Andrei Liimets.
"See on uus lahinguväli, kus reeglid pole päris paigas ja head tavad ei ole [välja kujunenud]. Ma loodan, et ka seal toimuvast annavad tähelepanelikud kodanikud siiski meile teada," märkis Liimets "Terevisioonis".
Savisaare rahakuller räägib suu puhtaks
20 aastat töötas reklaamiärimees Paavo Pettai (52) edukalt Edgar Savisaare heaks. Ta teadis Keskerakonna saladusi ja osales musta raha maaletoomises.
Kevadsuvel 2016 kohtub reklaamiärimees Paavo Pettai Keskerakonna kontoris Edgar Savisaarega. Parteijuht on ratastoolis ja halvas tujus. Teema on sama mis nende viimastel jutuajamistel ikka: erakonna lubadus klaarida võlad Pettai ees.
„Edgar, palun lahenda see asi ära! Ma olen täiesti vastu seina. Mul on maksuamet kaelas. Ma ei suuda neid asju klaarida. Palun tee midagi!“
Kohus kaalub Alexander Kofkini suhtes kriminaalmenetluse lõpetamist
Harju maakohus kaalub jaanuari keskel kunagisele Tallinna linnapeale ja Keskerakonna eksjuhile Edgar Savisaarele altkäemaksu andmises süüdistatava ettevõtja Alexander Kofkini suhtes kriminaalmenetluse lõpetamist seoses mõistliku menetlusaja möödumisega.
Harju maakohus kaalub Kofkini kaitsja vandeadvokaat Aivar Pilve taotlust 15. jaanuaril.
"See taotlus on seniajani lahendamata ja kohus ei saa enne asja sisulist arutamist jätkata, sest sellest lahendist sõltub edasise menetluse jaoks kohtualuste ring," märkis Pilv.
Savisaar pääses kohtu alt. Mis edasi?
Riigikohus leidis, et Savisaare tervislik seisund ei võimalda tema üle kohut pidada.
Riigikohus otsustas eile, et kohtupidamine endise Keskerakonna esimehe ja Tallinna linnapea Edgar Savisaare üle ei jätku, ta tuleb tervislikel põhjustel kohtu alt vabastada. Mida see otsus tähendab? Mis nüüd edasi saab?
Kas Savisaar on süüdi või on ta süüst puhas?
Danske Banki Eesti filiaali rahapesuvastane tõrjeliin toimis panga vastu
**Keskkriminaalpolitsei pidas teisipäeval kinni kuus ja eile neli endist Danske Banki Eesti filiaali töötajat.
**Uuriti endiste pangatöötajate sissetulekuid ja väljaminekuid ning avastati suures koguses sularaha, mis äratas kahtlust.
**Kinnipeetute vara on arestitud 1,5 miljoni euro ulatuses – nii suureks hindavad uurijad kriminaalselt teenitud tulu.
Põhja-Eesti regionaalhaigla (PERH) endise juhi Tõnis Alliku õigeksmõistmine jõustus, kuna riigikohus ei võtnud prokuröri kaebust neljapäeval arutusele.
Kuna riigikohus juhtiva riigiprokuröri Steven-Hristo Evestuse kaebust ei aruta, siis jõustus Tallinna ringkonnakohtu kevadine otsus, millega tühistati Alliku süüdimõistmine altkäemaksu võtmises ja ta täielikult õigeks mõisteti.
Samuti ei võtnud riigikohus neljapäeval arutusele Tõnis Alliku ja haigla endise IT-juhi Marko Kilgi kaitsja Jaanus Tehveri kaebust.
PERH jätkab koostööd korruptiivse kartelliga
Uurimisasutused tunnistavad, et ka süüdimõistmise järel jäävad altkäemaksu abil sõlmitud hankelepingud kehtima, tagades kurjategijatele mõnusa teenistuse.
Põhja-Eesti regionaalhaiglast (PERH) ebaseaduslikult miljoneid välja kühveldanud ehituskartell pidi karistuseks maksma vaid mõni tuhat eurot ja haigla sõlmis alles kevadel korruptiivsete firmadega uued hinnalised lepingud.
Rahandusminister Toomas Tõniste võttis riigikogu infotunnis reformierakondlaste küsimustele vastates omaks, et kuigi paljude parlamendiliikmete arvates on nende poolt riigieelarvesse lisatud piirkondlike investeeringute ehk katuserahade süsteem normaalne, siis tema seda mõistlikuks ei pea.
"Mida te olete teinud selleks, et [katuse]raha jagamisel kehtiks võrdne kohtlemine, läbipaistvus, konkurents ja ausus," küsis Isamaasse kuuluvalt rahandusminister Tõnistelt kolmapäeval opositsiooni suurima partei, Reformierakonna parlamendifraktsiooni esimees Jürgen Ligi.
Vilepuhumine pole pealekaebamine
Eestis räägitakse vilepuhumisest tihti kui pealekaebamisest, kuigi tegemist on avalikku huvi teeniva väärkäitumisest teavitamisega. Seda suhtumist on vaja muuta, leiab ühingu Korruptsioonivaba Eesti arengukoordinaator Carina Paju.
Vabaühendus Korruptsioonivaba Eesti otsustas, et sel aastal jääb välja andmata korruptsioonivastase teo auhind, sest väärilist nominenti ühingu liikmed ei leidnud. Kuigi nominente esitati, leiti, et 2018. aasta jooksul polnud kahjuks ühtegi eraldi algatust, mis kriteeriumid täitnud oleks.
Korruptsioonivastase teo tunnustus jääb 2018. aastal välja andmata
Vabaühendus Korruptsioonivaba Eesti otsustas, et sel aastal jääb välja andmata korruptsioonivastase teo auhind, sest väärilist nominenti ühingu liikmed ei leidnud.
Kuigi nominente esitati, leidis ühing, et 2018. aasta jooksul polnud kahjuks ühtegi eraldiseisvat algatust, mis kriteeriumid täitnud oleks.
Ühingu liikmete ellu kutsutud konkursi eesmärk on tunnustada mõnd tegu, isikut või organisatsiooni, mis või kes on oluliselt laiendanud korruptsioonialast arutelu, toonud kaasa uuendusi korruptsiooniennetuses, muutnud organisatsiooni või valdkonna korruptsioonivabamaks.
Linna raha laristaja sai kahtlustuse
Prokuratuur algatas Postimehe loo peale kriminaalmenetluse, kahtlustades Tallinna linna noortevolikogu endist juhti linna raha omastamises.
Põhja ringkonnaprokuratuuri prokuröri Kaito Puusepa sõnul on noortevolikogu juhatuse liikmele esitatud kahtlustus omastamises ning menetlus on veel pooleli. «Saan aga kinnitada, et kahtlustuse saanud isik on politseis mitmel korral ülekuulamisel käinud, kuid ta on ainult osaliselt ütlusi andnud. Sel põhjusel ei saa me rohkem andmeid avalikustada,» rääkis Puusepp.
Taani prokuratuur esitas Danskele kahtlustuse rahapesuvastaste regulatsioonide rikkumises
Danske pank teatas täna börsile, et Taani riigiprokuratuur on esitanud neile kahtlustuse rahapesuvastate regulatsioonide rikkumises panga Eesti harus.
Panga teatel kahtlustab Taani riigiprokuratuur neid rahapesuvastaste regulatsioonide rikkumises neljal erineval viisil, mis kõik on toime pandud panga Eesti harus ajavahemikus 1. veebruar 2007 kuni jaanuarini 2016. Kahtlustus on esitatud augustikuus algatatud juurdluse tulemusel.
Wilkinson europarlamendi ees: kujuteldav Danske panga töötaja Tea, kes on üksikema ja maksab kodulaenu, ei saa lubada, et hakkab vilepuhujaks
Tänasel europarlamendi rahapesu erikomisjoni TAX3 istungil leiab käsitlemist ka Danske rahapesuskandaal, kuna lõpuks vastab europarlamendi liikmete küsimustele vilepuhuja Howard Wilkinson.
Arutelu on alanud selle paika panemisega, millest täpselt võib Wilkinson rääkida. Kuigi Danske pank on lubanud tal konfidentsiaalsusleppest hoolimata tunnistusi anda, on pank hoiatanud, et igasuguste nimede mainimine võib tähendada temavastaseid kriminaalsüüdistusi. Ühtlasi kirjeldas Wilkinson, kuidas pank salvestas tema telefonikõnesid.

matches: Kohus kohus Riigikohus Riigikohus riigikohus riigikohus riigikohus


text:
Kütuse müüja vähendatud tagatise suurendamisel tuleb lähtuda VKS § 4^2 lg-st 4 ja tugineda riski hindamisele. Lõike 4 loetelu on lahtine. Seetõttu võib maksuhaldur maksuriski ja tagatise tõstmist põhjendada ka selles loetelus sõnaselgelt nimetamata asjaoluga, sh kasutada käibemaksukohustuse täitmata jäämise riski hindamisel ka näiteks neid asjaolusid, mida on nimetatud VKS § 4^2 lg-s 5. VKS § 4^2 lg 4 kohaldamine tähendab sisuliselt eelmise õiguspärase haldusakti kehtetuks tunnistamist, sest uue tagatise määramisel kaotab vana nii ehk teisiti kehtivuse. Kuna VKS näeb erinormina tagatise ümbervaatamiseks ette konkreetse aluse, ei ole HMS § 66 lg 2 p 2 kohaldatav (vt HMS § 67 lg 4 p 2). (p-d 13 ja 15) Tagatise ümbervaatamiseks annab aluse kasvanud risk, et käibemaksukohustus jääb täitmata, ning pole vaja kaaluda kütuse müüja usaldust vähendatud tagatise kehtima jäämise vastu ega avalikku huvi tagatise tõstmise vastu. Maksuhalduri ülesanne ongi eelkõige VKS § 4^2 lg‑s 4 toodud asjaolusid analüüsides hinnata, kas risk on kasvanud sellisel määral, et tagatist tuleb suurendada. Kui maksuhaldur on veenvalt selgitanud, milles seisneb kasvanud risk, on VKS § 4^2 lg 4 tingimused täidetud ja kütuse müüja ei saa tugineda õiguspärasele ootusele. (p 15-16) Kütuse käitlemisel lühikese ajavahemiku jooksul tehtavate tehingute suur maht tähendab kõrgeid maksuriske ning maksuhaldur peab asjaolude muutumisele reageerima operatiivselt tagatise suurendamisega. Vastasel juhul poleks tagatise regulatsiooni eesmärk saavutatav, sest maksupettuse korral ei võta kinnisvara mitteomava kütuse müüja rahatuks muutmine aega ja maksude sissenõudmine poleks enam reaalne. Kui maksuhaldurile ei esitata käibemaksu arvestamise ja deklareerimise õigsuse kontrollimiseks vajalikke dokumente ja teavet, on maksuseaduste eiramise kahtlus piisavalt põhjendatud selleks, et tõsta vähendatud tagatis vähemalt seaduses ettenähtud tasemele. Vähendatud tagatisega kui soodustusega kütuse käitlemiseks on seaduse kohaselt õigustatud eelkõige laitmatu maine ja maksukäitumisega isikud. Laitmatu maksukäitumine tähendab ka kaasaaitamiskohustuse täitmist. (p 17)
3-3-1-49-14 Riigikohus 10.12.2014
Vedelkütuse seadus (VKS) alusel läbiviidavas tagatise suurendamise menetluses on haldusakti adressaadil õigus olla ära kuulatud (VKS § 1 lg-st 4 ja HMS § 40). Ärakuulamisõiguse tagamiseks ei ole piisav, kui vedelkütuse valdkonnas tegutsevale äriühingule on teada üksikjuhtumi kontrollimenetluse alustamine, millel võib, kuid ei pruugi olla mõju määratud tagatise suurusele. Üksnes maksumenetluse algatamise faktist ei nähtu ega ole äriühingule piisava selgusega ette nähtav, et samal ajal toimub tema suhtes veel teinegi menetlus, millega võidakse olulisel määral muuta varem määratud tagatise suurust ja sellega riivata isiku ettevõtlusvabadust. Kontrollimenetluste läbiviimine ja nendes isikule ärakuulamisõiguse tagamine ei ole tagatise suurendamise menetluses isikule ärakuulamisõiguse tagamiseks piisav ka seetõttu, et nende menetluste ese ei kattu täies ulatus. (p 25)
Vedelkütuse seadus (VKS) § 4² lg s 4 on sätestatud näitlik loetelu asjaoludest, millest lähtudes võib esineda alus ja vajadus määratud tagatise suurendamiseks. Maksuhaldur võib kaalumise tagajärjel tugineda tagatise suurendamisel ühele või mitmele VKS § 4² lg-s 4 nimetatud või nimetamata asjaolule. Varem määratud tagatise suurendamise menetluses hinnatakse äriühingu tegevusest tulenevaid riske käibemaksu tasumisel ja senise tagatise piisavust nende riskide maandamiseks. Tagatise suurendamise menetlus on haldusmenetlus, mille üheks eesmärgiks on ennetavalt tagada tekkida võiva käibemaksukohustuse täitmine. Tagatise eesmärgiks on ka tagada maksupettuste vähenemine, soodustada ausat konkurentsi kütuseturul ja kaitsta seeläbi teiste kütuseturul tegutsevate ettevõtjate ettevõtlusvabadust (vt RKPSJK 31. jaanuari 2012. a otsus asjas nr 3-4-1-24-11, p-d 53–54). Selle menetluse korraldamine ja otsuse tegemine võib olenevalt asjaoludest olla kiireloomuline. (p 11-12) VKS § 4² lg 4 sõnastus ei piira tekkida võiva käibemaksukohustuse arvestamist ajaliste kriteeriumitega. Tekkida võiva käibemaksukohustuse tuvastamisel ei ole põhjendatud piirduda üksnes kütusega tehtud tehingutega, vaid maksuhalduril tuleb arvesse võtta kütusevaldkonnas tegutseva äriühingu kõiki tehinguid. Äriühingu käibemaksukohustuse suurus oleneb otseselt maha arvatava sisendkäibemaksu ulatusest. Võltsarvete alusel sisendkäibemaksu ebaõige maha¬arvamisega saavutaks äriühing maksu- ja konkurentsieelise ka kütuseturul ning see ei aitaks kaasa ausa konkurentsi tagamisele ja maksupettuste vähendamisele nimetatud valdkonnas. Ka enamik teisi VKS § 4² lg-s 4 sätestatud aluseid on sisult laiemad ega ole kitsalt kütusevaldkonnaga seotud. Võltsarvete kasutamise põhjendatud kahtlus vähendab äriühingu usaldusväärsust ning tingib vajaduse anda äriühingule riskihinnang. (p 13) Tekkida võiva käibemaksukohustuse hindamisel piisab põhjendatud kahtluse kriteeriumi täitmisest. Kui maksuhaldur on tõendite kogumile tuginedes mõistlikult ja usutavalt põhjendanud kahtlust, et äriühingu raamatupidamises kajastatud arvete alusel võib olla käibemaksukohustusele vastav maksusumma ebaõigesti arvestatud, on VKS § 4² lg 4 p 1 kohaldamise eeldus täidetud. Seejärel lasub maksuhalduril kohustus määrata tagatise suurus. (p 14)

matches:
§ 4
§ 4
§ 4
§ 66
§ 67
§ 4
§ 4
Riigikohus
§ 1
§ 40
§ 4
§ 4
§ 4
§ 4
§ 4


Riigikogu 20.11.2002 seadus; jõustumiskuupäev 01.01.2003
redaktsioon 01.01.2018 [RT I, 09.05.2017, 30]
27.10.2005 RT I 2005, 61, 478 01.12.2005
10.12.2015 RT I, 30.12.2015, 4 01.01.2016, osaliselt 01.01.2017; seaduse tekstis asendatud sõna "majandustulemus" sõnaga "finantstulemus" vastavas käändes.
(4) Riigiraamatupidamiskohustuslaseks on iga ministeerium ja Riigikantselei oma valitsemis- ja haldusala ulatuses ning põhiseaduslikud institutsioonid - Riigikogu, Vabariigi President, Riigikontroll, õiguskantsler ja Riigikohus.
(6) Kui äriühing lakkab täitmast käesoleva seaduse § 3 punktides 14-20 nimetatud teatavale äriühingurühmale seatud kriteeriume, lõpeb käesolevas seaduses selle äriühingu majandusaasta aruande koostamist käsitlevate erisätete kohaldamine üksnes juhul, kui äriühing ei täida nimetatud kriteeriume kahel järjestikusel bilansipäeval.
1) vara - raamatupidamiskohustuslase valitseva mõju all olev ressurss, mis on tekkinud minevikusündmuste tagajärjel ning mis eeldatavalt toob tulevikus majanduslikku kasu;
2) kohustis - raamatupidamiskohustuslase eksisteeriv kohustus, mis tuleneb mineviku sündmustest ja millest vabanemine eeldatavalt vähendab majanduslikult kasulikke ressursse;
3) omakapital - jääkosalus raamatupidamiskohustuslase varades pärast tema kõigi kohustiste mahaarvamist;
4) tulu - majandusliku kasu suurenemine aruandeperioodil vara lisandumise või suurenemisena või kohustiste vähenemisena, mille tulemusel omakapital suureneb, välja arvatud omanike sissemaksed omakapitali;
5) kulu - majandusliku kasu vähenemine aruandeperioodil vara vähenemise, ammendumise või amortisatsioonina või kohustiste tekkimisena, mille tulemusena omakapital väheneb, välja arvatud omakapitali arvel omanikele tehtud väljamaksed;
6) kasum (kahjum) - raamatupidamiskohustuslase aruandeperioodi tulude ja kulude vahe;
7) Eesti finantsaruandluse standard - rahvusvaheliselt tunnustatud arvestuse ja aruandluse põhimõtetele tuginev avalikkusele suunatud finantsaruandluse nõuete kogum, mille põhinõuded kehtestatakse käesoleva seadusega ning mida täpsustab käesoleva seaduse § 34 lõike 4 alusel kehtestatud valdkonna eest vastutava ministri määrus (edaspidi toimkonna juhend);
8) rahvusvaheliselt tunnustatud arvestuse ja aruandluse põhimõtted - Euroopa Liidu direktiivid, mis reguleerivad raamatupidamist, ja üldtunnustatud finantsaruandluse standardid;
9) üldtunnustatud finantsaruandluse standardid - Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu (IASB - ingl International Accounting Standards Board) kinnitatud rahvusvahelised finantsaruandluse standardid (IFRS - ingl International Financial Reporting Standards), väikese ja keskmise suurusega ettevõtete rahvusvaheline finantsaruandlusstandard (IFRS for SMEs - ingl International Financial Reporting Standard for Small and Medium-sized Entities), Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni (IFAC - ingl International Federation of Accountants) Rahvusvahelise Avaliku Sektori Arvestusstandardi Nõukogu (International Public Sector Accounting Standards Board (IPSASB)) kinnitatud rahvusvahelised avaliku sektori finantsarvestuse standardid (IPSAS - ingl International Public Sector Accounting Standards) ja muud analoogsed standardid;
11) tegevjuhtkond - raamatupidamiskohustuslase (välja arvatud füüsilisest isikust ettevõtja) igapäevast tegevust juhtima ja tehinguid tegema õigustatud isik või isikud (näiteks äriühingu juhatus);
12) kõrgem juhtorgan - seaduse, põhikirja või põhimääruse alusel moodustatud raamatupidamiskohustuslase organ, kes teostab vahetut järelevalvet tegevjuhtkonna üle (näiteks äriühingu nõukogu);
13) majandusaasta aruande taksonoomia - majandusaasta aruande standardiseeritud elementide ja sidusbaaside kogum;
14) mikroettevõtja - osaühing, kelle näitajad vastavad aruandeaasta bilansipäeval kõikidele järgmistele tingimustele: varad kokku kuni 175 000 eurot, kohustised ei ole suuremad kui omakapital, üks osanik, kes on ka juhatuse liige, ja kelle müügitulu on aruandeaastal kuni 50 000 eurot;
15) väikeettevõtja - Eestis registreeritud äriühing, kes ei ole mikroettevõtja ja kelle näitajatest võib aruandeaasta bilansipäeval vaid üks ületada järgmisi tingimusi: varad kokku 4 000 000 eurot, müügitulu 8 000 000 eurot ja keskmine töötajate arv aruandeaasta jooksul 50 inimest;
16) keskmise suurusega ettevõtja - Eestis registreeritud äriühing, kes ei ole mikroettevõtja ega väikeettevõtja ja kelle näitajatest võib aruandeaasta bilansipäeval vaid üks ületada järgmisi tingimusi: varad kokku 20 000 000 eurot, müügitulu 40 000 000 eurot ja keskmine töötajate arv aruandeaasta jooksul 250 inimest;
17) suurettevõtja - Eestis registreeritud äriühing, kelle näitajatest aruandeaasta bilansipäeval vähemalt kaks ületavad järgmisi tingimusi: varad kokku 20 000 000 eurot, müügitulu 40 000 000 eurot ja keskmine töötajate arv aruandeaasta jooksul 250 inimest;
18) väike konsolideerimisgrupp - konsolideerimisgrupp, kelle aruandeaasta bilansipäeva konsolideeritud näitajatest rohkem kui üks ei ületa käesoleva paragrahvi punktis 15 nimetatud tingimusi;
19) keskmise suurusega konsolideerimisgrupp - konsolideerimisgrupp, kes ei ole väike konsolideerimisgrupp ja kelle aruandeaasta bilansipäeva konsolideeritud näitajatest rohkem kui üks ei ületa käesoleva paragrahvi punktis 16 nimetatud tingimusi;
20) suur konsolideerimisgrupp - konsolideerimisgrupp, kelle aruandeaasta bilansipäeva konsolideeritud näitajatest vähemalt kaks ületavad käesoleva paragrahvi punktis 17 toodud tingimusi.
(7) Kui kauba võõrandamisel või teenuse osutamisel esitatakse masintöödeldav arve (edaspidi e-arve) riigiraamatupidamiskohustuslasele, kohaliku omavalitsuse üksusele, avalik-õiguslikule juriidilisele isikule või raamatupidamiskohustuslasele, kelle üle eelnimetatutel on otseselt või kaudselt valitsev mõju, peab see vastama kas käesoleva paragrahvi lõike 10 alusel kehtestatud määruse nõuetele või e-arveldamise Euroopa standardile, mille kohta on avaldatud viide Euroopa Liidu Teatajas.
(8) Käesoleva paragrahvi lõigetes 3-7 nimetatud nõudeid ei pea kohaldama, kui:
(9) Käesoleva paragrahvi lõike 8 punktides 1-3 nimetatud juhtudel lepitakse algdokumendi vorming ja esitamise tingimused kokku tehingupartnerite vahel.
(5) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1-4 nimetatud dokumente ja andmeid säilitatakse masintöödeldavalt. Säilitatavate dokumentide ja andmete taasesitatavus kirjalikus vormis, lihttekstis loetavus ja tõendusväärtus peavad olema tagatud kogu säilitustähtaja jooksul. Dokumente ja andmeid võib säilitada muus püsivat kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis, kui raamatupidamiskohustuslasel ei ole dokumentide ja andmete masintöödeldavalt säilitamise võimalust ning selle võimaluse loomine nõuab temalt ebaproportsionaalselt suuri kulutusi või pingutusi.
1) majandusüksuse printsiip - raamatupidamiskohustuslane arvestab oma vara, kohustisi ja majandustehinguid lahus tema omanike, kreeditoride, töötajate, klientide ja teiste isikute varast, kohustistest ning majandustehingutest;
2) jätkuvuse printsiip - raamatupidamise aruande koostamisel lähtutakse eeldusest, et raamatupidamiskohustuslane on jätkuvalt tegutsev ning tal ei ole tegevuse lõpetamise kavatsust ega vajadust. Juhul kui raamatupidamise aruanne ei ole koostatud jätkuvuse printsiibist lähtudes, tuleb aruandes märkida rakendatud arvestusprintsiip;
3) arusaadavuse printsiip - raamatupidamise aruandes avalikustatav informatsioon peab olema esitatud nii, et see oleks ülevaatlik ja üheselt mõistetav aruande kasutajatele, kellel on aruandest arusaamiseks piisavad finantsalased teadmised;
4) olulisuse printsiip - raamatupidamise aruandes peab kajastuma kogu oluline informatsioon, mis mõjutab raamatupidamiskohustuslase finantsseisundit, finantstulemust ja rahavoogusid. Oluline on selline aruandeinformatsioon, mille avaldamata jätmine võib mõjutada aruande kasutajate poolt aruande põhjal tehtavaid majandusotsuseid. Väheolulisi objekte võib arvestada ja aruandes kajastada lihtsustatud viisil;
5) järjepidevuse ja võrreldavuse printsiip - raamatupidamise aruande koostamisel kasutatakse jätkuvalt varem kasutatud arvestuspõhimõtteid ja esitusviise. Esitusviisi ja arvestuspõhimõtteid tohib muuta, kui see võimalus tuleneb käesolevast seadusest või kui uus arvestuspõhimõte või esitusviis suurendab finantsinformatsiooni asjakohasust ja tõepärast esitust;
6) tulude ja kulude vastavuse printsiip - aruandeperioodi tuludest arvatakse maha nendesamade tulude tekkega seotud kulud. Väljaminekuid, millele vastavad tulud tekivad mingil muul perioodil, kajastatakse kuludena samal perioodil, mil tekivad nendega seotud tulud;
7) objektiivsuse printsiip - raamatupidamise aruandes esitatav informatsioon peab olema neutraalne ja usaldusväärne;
8) konservatiivsuse printsiip - raamatupidamise aruannet tuleb koostada ettevaatlikult ja kaalutletult, et vältida varade ja tulude ülehindamist või kohustiste ja kulude alahindamist. Samas ei ole aruandes õigustatud varade ja tulude sihilik alahindamine või kohustiste ja kulude sihilik ülehindamine ning aruande kasutajate eest varjatud reservide tekitamine;
9) avalikustamise printsiip - raamatupidamise aruandes esitatakse kogu informatsioon, mis võimaldab saada aruande kasutajatel, kellel on aruandest arusaamiseks piisavad finantsalased teadmised, raamatupidamiskohustuslase kohta asjakohast ja tõepäraselt esitatud finantsinformatsiooni;
10) sisu ülimuslikkuse printsiip - majandustehingute kajastamisel raamatupidamises ja raamatupidamise aruandes lähtutakse nende sisust ka siis, kui see ei ühti nende juriidilise vormiga.
2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta (EÜT L 243, 11.09.2002, lk 1-4) sätestatud korra kohaselt Euroopa Komisjoni vastu võetud rahvusvaheline finantsaruandluse standard (edaspidi otsekohalduv standard).
4) käesoleva seaduse § 241 punktides 4, 5 ja 7-10 nimetatud andmeid;
(2) Lisaks käesoleva seaduse § 24 lõigetes 1-4 nimetatule näidatakse konsolideerimisgrupi tegevusaruandes ära:
(4) Suure konsolideerimisgrupi konsolideeriv üksus, kes on audiitortegevuse seaduse §-s 13 nimetatud avaliku huvi üksus ja kelle töötajate arv bilansipäeva seisuga on suurem kui 500, esitab konsolideerimisgrupi tegevusega kaasnevate keskkonna- ja sotsiaalsete mõjude, inimressursi juhtimise, inimõiguste järgimise ning korruptsioonivastase võitlusega seotud küsimuste kohta informatsiooni käesoleva seaduse § 24 lõigetes 6-8 sätestatu kohaselt konsolideerimisgrupi tegevusaruandes.
(6) Konsolideeriv ja konsolideeritav üksus ei ole kohustatud oma tegevusaruandes esitama käesoleva seaduse § 24 lõigetes 6-8 nimetatud informatsiooni, kui see kajastatakse käesoleva paragrahvi lõigete 4 ja 5 kohaselt konsolideeriva üksuse koostatavas konsolideeritud tegevusaruandes.
Lisaks käesoleva seaduse § 24 lõigetes 1-4 sätestatud nõuete järgimisele kohaldatakse aktsiaseltsi või osaühingu, kelle poolt emiteeritud hääleõigust andvad aktsiad või osad on võetud kauplemisele Eesti või muu lepinguriigi reguleeritud väärtpaberiturule, konsolideerimisgrupi tegevusaruandele käesoleva seaduse § 241 sätestatut.
(2) Konsolideerimisgrupi ühingujuhtimise aruanne sisaldab käesoleva seaduse § 242 lõike 3 punktides 1-5 nimetatud teavet iga konsolideerimisgruppi kuuluva raamatupidamiskohustuslase kohta, kelle poolt emiteeritud väärtpaberid on võetud kauplemisele Eesti või muu lepinguriigi reguleeritud väärtpaberiturule.
(2) Füüsilisest isikust ettevõtja, kes peab kassapõhist raamatupidamist, lähtub üksnes käesoleva seaduse §-dest 1-3, 4 (välja arvatud punkt 4), 5, 6 (välja arvatud lõige 3), 7, 9, 10 ja 12 ning muudest Eesti finantsaruandluse standardi nõuetest, mis reguleerivad kassapõhist raamatupidamist.
Filiaal lähtub oma raamatupidamise korraldamisel käesoleva seaduse §-dest 1-12.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikeid 1-3 ei kohaldata:
§ 46. - § 58. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
(3) Käesoleva seaduse § 46 punkt 8, § 47 punktid 1-4, 6 ja 7, §-d 49-52, § 54 ning § 55 punktid 1 ja 2 jõustuvad kümnendal päeval pärast seaduse avaldamist Riigi Teatajas.
(4) Aruandeperioodidele, mis algasid enne 2005. aasta 1. jaanuari, ja nende kohta koostatud aruannetele kohaldatakse käesoleva seaduse § 14 lõike 3, § 29 lõigete 1 ja 4, § 30 lõigete 2 ja 3 sätteid enne 2005. aasta 1. jaanuari kehtinud redaktsioonis ning § 4 punkti 1, § 6 lõike 2, § 7 lõike 4, § 9, § 11 lõike 1, § 12 lõike 5, § 14 lõike 1, § 15 lõike 2, § 20 lõike 3, § 23 lõike 1, §-de 24-26, § 28 lõike 3, § 31 lõike 2 punkti 8, lisa 1, lisa 2 ja lisa 3 sätteid enne 2005. aasta 1. detsembrit kehtinud redaktsioonis.
(15) Toimkonna juhendid ja üldeeskiri tuleb viia käesoleva seaduse § 3 punktide 1-5 2016. aasta 1. jaanuaril jõustunud redaktsiooniga kooskõlla 2017. aasta 1. jaanuariks.
Lisa 1. Bilansiskeem [RT I, 27.12.2016, 1 - jõust. 01.01.2017]
Lisa 2. Kasumiaruande skeemid [RT I, 27.12.2016, 1 - jõust. 01.01.2017]


Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks - ühtse programmdokumendi aastateks 2004-2006 meetme 1.3 "Võrdsed võimalused tööturul" osa "Tööturuasutuste projektid" raames antava toetuse kasutamise kava koostamise kord, toetuse andmise tingimused ja toetuse seire läbiviimise eeskiri – Riigi Teataja
Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks - ühtse programmdokumendi aastateks 2004-2006 meetme 1.3 "Võrdsed võimalused tööturul" osa "Tööturuasutuste projektid" raames antava toetuse kasutamise kava koostamise kord, toetuse andmise tingimused ja toetuse seire läbiviimise eeskiri
RTL 2005, 99, 1512
Vastu võetud 16.09.2005 nr 100
Määrus kehtestatakse «Struktuuritoetuse seaduse» § 17 lõike 2 alusel ja kooskõlas § 16 lõikega 2.
Määrus sätestab «Struktuuritoetuse seaduse» § 2 lõike 2 punkti 1 alusel kehtestatud «Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtne programmdokument 2004–2006» (edaspidi arengukava) prioriteedi 1 «Inimressursi arendamine» meetme 1.3 «Võrdsed võimalused tööturul» osa «Tööturuasutuste projektid» raames antava toetuse kasutamise kava (edaspidi kava) koostamise tingimused ja korra, toetuse andmise ja kasutamise tingimused ja korra ning toetuse seire läbiviimise eeskirja.
1) integreerida kiiremini ja ulatuslikumalt tööturule töötuid;
2) integreerida kiiremini ja ulatuslikumalt tööturule töötajaid, kes on saanud koondamisteate;
3) võimaldada riskirühmadele paremat ligipääsu tööturule;
4) tõsta tööturuteenuste tulemuslikkust ja kvaliteeti.
Meetme osa raames toetatavad tegevused on:
1) töötute ja koondamisteate saanud töötajate täiendus- ja ümberõpe (sh ettevõtlusalane õpe);
2) riskirühmade töövõime ja töövalmiduse tõstmine;
3) ebapiisava eesti keele oskusega isikutele tööalaselt vajaliku keeleõppe võimaluste pakkumine toetamaks nende integratsiooni tööturule;
4) tööhõivealane abi ning kaitstud või tugiisikuga töökohtade loomine ja muude üleminekutöö võimaluste loomine;
5) abi andmine ettevõtlusega alustamiseks;
6) naiste tööturule tuleku ja naasmise takistuste vähendamine;
7) tööturule integreerimist toetavate teenuste osutamine;
8) olemasolevate tööturuteenuste edasiarendamine ning kohandamine piirkondlike vajadustega ning uute tööturumeetmete väljatöötamine ja rakendamine;
9) aktiivseid tööturumeetmeid ja tööturule integreerimist toetavaid teenuseid osutavate töötajate koolitus;
10) Tööturuameti ja tööhõiveametite (edaspidi tööturuasutused ) moderniseerimine.
§ 4. Toetus ja toetuse määr
(1) Toetus käesoleva määruse mõistes on riigi poolt antav rahaline abi, mida kaasrahastatakse Euroopa Sotsiaalfondist.
(2) Euroopa Sotsiaalfondi vahendid võivad moodustada maksimaalselt 80% käesoleva määruse § 5 lõike 1 kohaselt koostatava kava alusel rahuldatud taotluste abikõlblikest kogukuludest.
(3) Vähemalt 20% kava alusel rahuldatud taotluste abikõlblikest kogukuludest peab olema finantseeritud Eesti avaliku sektori poolt. Eesti avaliku sektori finantseeringuks loetakse järgmiste isikute finantseeringut:
4) juriidilised isikud, mille üle punktides 1–3 nimetatud isikud omavad «Raamatupidamise seaduse» § 27 lõike 1 tähenduses valitsevat mõju.
(4) Kui toetuse andmine on riigiabi «Konkurentsiseaduse» § 30 lõike 1 mõistes, järgitakse Euroopa Komisjoni määruses 2204/2002/EÜ, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist tööhõivealase riigiabi suhtes (ELT L 337, 13.12.2002, lk 3–14) ja Euroopa Komisjoni määruses 68/2001/EÜ, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes (ELT L 10, 13.01.2001, lk 20–29), mida on muudetud Euroopa Komisjoni määrusega 363/2004/EÜ (ELT L 63, 28.02.2004, lk 20–21) ning Euroopa Komisjoni määruses 70/2001/EÜ, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikese ja keskmise suurusega ettevõtjatele antava riigiabi suhtes (ELT L 10, 13.01.2001, lk 33–42), mida on muudetud Euroopa Komisjoni määrusega 364/2004/EÜ (ELT L 63, 28.02.2004, lk 22–29) sätestatud tingimusi.
KAVA KOOSTAMISE TINGIMUSED JA KORD
§ 5. Kava
(1) Kava koosneb tööturuasutuste eelistusnimekirjana esitatud investeeringute ettepanekutest (edaspidi taotlused) tegevuste toetamiseks, mis on loetletud määruse §-s 3.
(2) Kavas loetletud taotlustele antava toetuse summa kokku ei tohi ületada Vabariigi Valitsuse korralduses kinnitatud summat.
(3) Iga kava eelnõus nimetatud taotluse kohta märgitakse «Struktuuritoetuse seaduse» § 17 lõikes 4 sätestatud andmed.
§ 6. Kava koostamise alused
(1) Kava koostatakse vastavuses arengukavas ja programmitäiendis nimetatud meetme eesmärkide ja toetatavate tegevustega.
(2) Sotsiaalministeerium määrab Tööturuametile tähtaja § 5 lõikes 1 nimetatud taotluste esitamiseks.
§ 7. Kava koostamise kord
(1) Tööturuamet esitab koos taotluste elektrooniliste koopiate ja originaalidega Sotsiaalministeeriumile ettepaneku kava koostamiseks.
(2) Sotsiaalministeerium koostab saabunud taotluste põhjal kava eelnõu ja esitab selle Vabariigi Valitsusele kinnitamiseks hiljemalt 20 tööpäeva jooksul § 6 lõikes 2 nimetatud tähtajast.
(3) Kava koostamisel lähtub Sotsiaalministeerium järgmistest kriteeriumitest:
1) taotlus peab vastama vähemalt ühele arengukavas ja programmitäiendis nimetatud meetme eesmärkidest;
2) taotluse tegevusvaldkond on vastavuses arengukavas ja programmitäiendis nimetatud meetme tegevusvaldkondadega.
§ 8. Kava muutmine
Sotsiaalministeerium võib teha Vabariigi Valitsusele ettepaneku kava muutmiseks, kui:
1) pärast toetuse väljamakseid kavas nimetatud projektidele jääb meetme osa eelarvesse kasutamata vahendeid;
TAOTLEJALE JA TAOTLUSELE ESITATAVAD NÕUDED NING TAOTLEJA JA TAOTLUSE VASTAVAKS JA MITTEVASTAVAKS TUNNISTAMINE
§ 9. Taotlejad ja nõuded taotlusele
(1) Taotlejaks käesoleva määruse mõistes on Tööturuamet ja tööhõiveametid.
(2) Taotleja peab omama vähemalt kaheaastast kogemust tööturuteenuste osutamisel.
(3) Taotlus on nõuetekohane, kui:
1) taotlus on vormikohane ning sellele on lisatud (lisa 1) kinnituskiri § 4 lõikes 3 nimetatud finantseeringu olemasolu kohta;
2) toetust on taotletud §-s 3 nimetatud tegevuse elluviimiseks;
3) § 4 lõikes 3 nimetatud finantseering moodustab vähemalt 20% taotluse abikõlblikest kogukuludest;
4) tegevuskavas on arvesse võetud kõik taotluse elluviimiseks vajalikud tegevused ja need on ajaliselt teostatavad;
5) eelarves kajastatud kulud on abikõlblikud ja põhjendatud ja vastavad Euroopa Komisjoni määruse 448/2004 §-s 3 sätestatule ning «Struktuuritoetuse seaduse» § 42 lõike 3 alusel kehtestatud määruse tingimustele;
6) toetatav tegevus lõpetatakse hiljemalt 31. augustiks 2008. a;
7) esitatud andmed on piisavad ja õiged;
8) see on allkirjastatud allkirjaõigust omava isiku poolt.
§ 10. Taotluse vastavaks ja mittevastavaks tunnistamine
(1) Sotsiaalministeerium kontrollib 20 tööpäeva jooksul pärast kava kinnitamist Vabariigi Valitsuse poolt taotluse vastavust § 9 lõikes 3 sätestatud nõuetele.
(2) Kui taotluses esineb puudusi, teavitab Sotsiaalministeerium taotlejat puudustest kirjalikult viie tööpäeva jooksul ning määrab tähtaja puuduste kõrvaldamiseks.
(3) Taotlus tunnistatakse vastavaks, kui taotlus vastab kõigile §-s 9 sätestatud nõuetele.
(4) Taotlus tunnistatakse mittevastavaks ja tehakse taotluse rahuldamata jätmise otsus, kui taotlus ei vasta kasvõi ühele § 9 lõikes 4 sätestatud nõuetest.
TAOTLUSE RAHULDAMINE JA RAHULDAMATA JÄTMINE
§ 11. Taotluse rahuldamine
(1) Rahuldamisele kuuluvad kõik nõuetele vastavaks tunnistatud taotlused, mis on loetletud Vabariigi Valitsuse poolt «Struktuuritoetuse seaduse» § 17 lõike 4 alusel eelistusnimekirjana kinnitatud investeeringute loetelus.
(2) Sotsiaalminister teeb taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse 20 tööpäeva jooksul Vabariigi Valitsuse poolt eelistusnimekirjana esitatud investeeringute loetelu kinnitamisest.
(3) Kui taotluse täies ulatuses rahuldamine ei ole võimalik või põhjendatud, võib taotleja nõusolekul taotletud toetuse summat ja projekti tegevusi muuta vastavalt «Struktuuritoetuse seaduse» § 20 lõikes 6 sätestatule.
§ 12. Taotluse rahuldamise otsus
2) otsuse kuupäev;
3) viide otsuse tegemise alustele ning toetuse saaja kohutustele;
4) toetatava projekti nimi ja abikõlblikud kogukulud;
5) toetuse maksimaalne suurus Eesti kroonides ja toetuse ning Eesti avaliku sektori finantseeringu määr projekti abikõlblikest kogukuludest;
6) kulude abikõlblikkuse algus- ja lõppkuupäev;
7) tähtaeg jooksva eelarveaasta riigieelarveliste väljamaksete prognoosi esitamiseks;
8) ettemakse tegemise tingimused;
9) projekti seirearuannete esitamise tähtajad;
10) esimese väljamakse taotluse esitamise tähtaeg.
§ 13. Otsuse teatavaks tegemine
Sotsiaalministeerium saadab taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse koopia taotlejale viie tööpäeva jooksul otsuse tegemisest.
(1) Taotluse rahuldamise otsuse muutmine ja kehtetuks tunnistamine toimub vastavalt «Struktuuritoetuse seaduse» §-s 20 ja «Haldusmenetluse seaduses» sätestatud korrale.
(2) Taotluse rahuldamise otsuse muutmiseks esitab taotleja avalduse Sotsiaalministeeriumile Tööturuameti kaudu.
(3) Tööturuamet kontrollib viie tööpäeva jooksul muudatuse põhjendatust ning esitab omapoolse hinnangu muudatuse aktsepteerimise kohta Sotsiaalministeeriumile.
(4) Sotsiaalministeerium vaatab avalduse läbi 15 tööpäeva jooksul avalduse kättesaamisest ning teavitab taotlejat kirjalikult otsusest.
§ 15. Abikõlblikud kulud
(1) Abikõlblikud on kulud, mis on tehtud kooskõlas Euroopa Komisjoni määrusega 448/2004/EÜ, millega muudetakse määrust 1685/2000/EÜ, millega kehtestatakse nõukogu määruse nr 1260/1999/EÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses struktuurifondide kaasfinantseeritavate meetmetega seotud kulutuste abikõlblikkusega, ning tunnistatakse kehtetuks määrus 1145/2003/EÜ (ELT L 072, 11.03.2004, lk. 66–77) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega 1784/1999/EÜ Euroopa Sotsiaalfondi kohta (ELT L 213, 13.08.1999, lk 5–8), «Struktuuritoetuse seaduse» § 42 lõike 3 alusel kehtestatud määruse tingimustega ning muude õigusaktidega.
1) käibemaks, välja arvatud juhul, kui on võimalik näidata, et toetuse saaja on lõpptarbija, kellel ei ole vastavalt käibemaksu reguleerivatele õigusaktidele õigus projekti raames tasutud käibemaksu oma maksustatavast käibest maha arvata või käibemaksu tagasi taotleda ning temale ei hüvitata käibemaksu muul moel;
2) kulud projekti personali töötervishoiu tagamiseks, kui need ei ole seadustega ette nähtud;
3) allhangetest tingitud kulud, kui nende allhangete korraldamine tekitab projektile kulusid, loomata sellele samas proportsionaalset lisaväärtust;
4) maa ja piiramatu kasutuseaga põhivara ning kinnisvara soetus- ja renoveerimiskulu;
5) trahvid, finantskaristused ja kohtukulud;
6) organisatsioonide liikmemaksud;
7) ametnike töötasu, kui nende ülesanded projektis langevad kokku ülesannetega, mida nad täidavad ametnikena;
8) hüvitised ametist vabastamise ja töölepingu lõpetamise korral;
9) erisoodustusena käsitletavad majutus-, eluaseme-, sõidu- ja toitlustuskulud ning päevarahad.
(3) Abikõlblikud on kulutused, mis on tehtud toetuse taotluse rahuldamise otsuses sätestatud abikõlblikkuse alguskuupäevast lõppkuupäevani.
§ 16. Kulude abikõlblikkuse algus- ja lõppkuupäev
(1) Kulude abikõlblikkuse algus- ja lõppkuupäev sätestatakse taotluse rahuldamise otsuses vastavalt taotluses märgitud projekti eeldatavale algus- ja lõppkuupäevale.
(2) Kulude abikõlblikkuse alguskuupäev võib olla varasem kui taotluse esitamise kuupäev, kuid mitte varasem kui 1. jaanuar 2004. a.
(3) Kulude abikõlblikkuse lõppkuupäev ei või olla hilisem kui 31. august 2008. a.
2) säilitama taotluse, toetuse ja projekti teostamisega seonduvat dokumentatsiooni vähemalt 31. detsembrini 2015. a;
3) näitama toetuse kasutamisel, et tegemist on toetuse abil teostatud projektiga, kasutades selleks ettenähtud sümboolikat kooskõlas Euroopa Komisjoni määruses 1159/2000/EÜ, mis käsitleb liikmesriikide järgitavaid teavitamis- ja avalikustamismeetmeid seoses struktuurifondide antava abiga (Euroopa Liidu Teataja L 130, 31.05.2000, lk 30–36), sätestatuga;
4) viivitamatult kirjalikult informeerima projekti teostamise käigus ilmnenud projekti negatiivse tulemuse suurest tõenäosusest või vältimatusest ning projekti edasise jätkamise kaheldavast otstarbekusest;
(1) Toetus makstakse toetuse saajale välja «Struktuuritoetuse seaduse» § 11 lõike 2 punkti 2 alusel kehtestatud korras.
(2) Toetuse saaja esitab Tööturuametile 10. detsembriks järgneva eelarveaasta väljamaksete prognoosi. Esimese eelarveaasta väljamaksete prognoosi esitab toetuse saaja 14 päeva jooksul toetuse taotluse rahuldamise otsuse tegemisest.
(3) Väljamakse taotlus on nõuetekohane, kui:
1) see vastab «Struktuuritoetuse seaduse» § 11 lõike 2 punkti 2 alusel kehtestatud tingimustele;
2) see on vormikohane (lisa 2);
3) esitatud andmed on täielikud ja õiged;
4) see on allkirjastatud allkirjaõigust omava isiku poolt.
(4) Kui väljamakse taotluses esineb puudusi, teavitab Tööturuamet toetuse saajat puudustest kirjalikult ja määrab tähtaja puuduste kõrvaldamiseks.
(5) Kulusid ei hüvitata, kui väljamakse taotlus ei vasta vähemalt ühele lõikes 3 sätestatud nõuetest või toetuse saaja ei ole täitnud «Struktuuritoetuse seaduse» § 41 lõikes 3 ja käesoleva määruse §-s 15 sätestatud tingimusi.
(6) Tööturuamet edastab väljamakse taotluse ja maksekorralduste nimekirja ülekannete teostamiseks makseasutusele «Struktuuritoetuse seaduse» § 11 lõike 2 punkti 2 alusel kehtestatud korras või teavitab toetuse saajat kulude hüvitamisest keeldumisest kirjalikult 15 tööpäeva jooksul alates väljamakse taotluse kättesaamisest või puuduste kõrvaldamisest.
§ 19. Väljamakse taotluse esitamise sagedus ja tähtaeg
(1) Toetuse saaja võib esitada väljamakse taotluse (lisa 2) Tööturuametile vastavalt vajadusele, kuid vähemalt üks kord kuue kuu tagant.
(2) Esimene väljamakse taotlus esitatakse hiljemalt 10 tööpäeva jooksul § 16 lõikes 2 nimetatud väljamaksete prognoosi esitamisest.
(3) Viimane väljamakse tehakse toetuse saajale pärast projekti lõpparuande heakskiitmist Tööturuameti poolt.
(4) Viimane väljamakse peab moodustama vähemalt 5% taotluse rahuldamise otsuses märgitud toetuse summast.
TOETUSE SEIRE LÄBIVIIMINE
§ 20. Projekti seirearuande esitamine
(1) Toetuse saaja esitab Tööturuametile taotluse rahuldamise otsuses märgitud tähtajaks projekti seirearuande (lisa 3) kirjalikult ja elektrooniliselt.
(2) Seirearuandeid esitatakse vähemalt kaks korda aastas.
(3) Kui projekti kestus ei ületa kuut kalendrikuud, esitab toetuse saaja ainult projekti lõpparuande.
§ 21. Projekti lõpparuande esitamine
(1) Toetuse saaja esitab Tööturuametile vormikohase projekti lõpparuande (lisa 3) ja selle elektroonilise koopia koos projekti viimase väljamakse taotlusega 30 päeva jooksul alates projekti kulude abikõlblikkuse lõppkuupäevast.
(2) Rakendusüksus ja rakendusasutus peavad kõiki toetuse taotlemise, menetlemise ja seirega seotud dokumente säilitama vähemalt 31. detsembrini 2015. a.
§ 22. Projekti seirearuandele ja lõpparuandele esitatavad nõuded
Projekti seirearuanne ja lõpparuanne on nõuetekohased, kui:
1) need vastavad «Struktuuritoetuse seaduse» § 7 lõike 3 alusel kehtestatud tingimustele;
2) need on vormikohased (lisa 3) ja sisaldavad nõutud andmeid;
4) need on allkirjastatud allkirjaõigust omava isiku poolt.
§ 23. Projekti seirearuande ja lõpparuande kontrollimine ja kinnitamine
(1) Tööturuamet kontrollib seirearuande ja lõpparuande vastavust §-s 22 sätestatud nõuetele.
(2) Tööturuamet kinnitab projekti seirearuande või teavitab toetuse saajat seirearuandes esinevatest puudustest «Struktuuritoetuse seaduse» § 7 lõike 3 alusel kehtestatud korras 20 tööpäeva jooksul projekti seirearuande saamisest.
(3) Tööturuamet võib seirearuande kinnitamiseks küsida toetuse saajalt projekti elluviimist puudutavaid täiendavaid andmeid ja dokumente ning teha toetuse saajale ettepanekuid projekti tegevuskava, finantsplaani või eelarve muutmiseks, kui projekti seirearuandes esitatud andmetest selgub, et projekti eduka elluviimise tagamiseks on vajalik muudatuste tegemine.
§ 24. Meetme seirearuanne
Käesoleva määruse alusel rahuldatud projektide seireandmed lisatakse sotsiaalministri 7. juuli 2004. a määruse nr 89 «Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtse programmdokumendi aastateks 2004–2006» meetme 1.3 «Võrdsed võimalused tööturul» tingimused ja toetuse seire läbiviimise eeskiri» §-s 23 nimetatud meetme seirearuandesse ning esitatakse selles nimetatud kuupäevadel.
Sotsiaalministeeriumi 7. juuli 2004. a määruse nr 89 «Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtse programmdokumendi aastateks 2004–2006» meetme 1.3 «Võrdsed võimalused tööturul» tingimused ja toetuse seire läbiviimise eeskiri» (edaspidi Sotsiaalministeeriumi 7. juuli 2004. a määrus nr 89) alusel rahuldatud Tööturuameti toetuse taotlustes esitatud projektid kantakse käesoleva määruse kohaselt koostatud toetuse kasutamise kavasse. Sotsiaalministeeriumi 7. juuli 2004. a määruse nr 89 alusel rahuldatud Tööturuameti taotlused loetakse rahuldatuks käesolevas määruses sätestatud korras ning rahuldatud taotluste rakendamine jätkub Sotsiaalministeeriumi 7. juuli 2004. a määruses nr 89 sätestatud korras.
§ 26. Sotsiaalministeeriumi 7. juuli 2004. a määruse nr 89 «Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtse programmdokumendi aastateks 2004–2006 meetme 1.3 «Võrdsed võimalused tööturul» tingimused ja toetuse seire läbiviimise eeskiri» muutmine
Sotsiaalministeeriumi 7. juuli 2004. a määruses nr 89 «Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtse programmdokumendi aastateks 2004–2006 meetme 1.3 «Võrdsed võimalused tööturul» tingimused ja toetuse seire läbiviimise eeskiri» (RTL 2004, 96, 1508) tehakse järgmised muudatused ja täiendused:
«Meetme 1.3 «Võrdsed võimalused tööturul», välja arvatud riigi tööturuasutuste projektidele antava toetuse, tingimused ja toetuse seire läbiviimise eeskiri»;
2) paragrahvi 1 senine tekst loetakse lõikeks 1 ja määrust täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
« (2) Määrust ei kohaldata lõikes 1 nimetatud meetme 1.3 «Võrdsed võimalused tööturul» osa «Tööturuasutuste projektid» raames antavatele toetustele, mille rakendamine toimub «Struktuuritoetuse seaduse» § 17 ja selle alusel sätestatud tingimustel ja korras.»;
3) paragrahvi 3 punkt 9 tunnistatakse kehtetuks;
4) paragrahvi 7 lõike 1 punkt 3 sõnastatakse järgmiselt:
« 3) riigiasutused, välja arvatud Tööturuamet ja tööhõiveametid või»;
5) paragrahvi 12 lõike 3 teine lause tunnistatakse kehtetuks.
Lisa 941525 Lisa 1 vorm B
Lisa 941526 Lisa 1 vorm C
Lisa 941530 Lisa 1 vorm D
Lisa 941532 Lisa 1 vorm E
Lisa 941535 Lisa 2 vorm A
Lisa 941536 Lisa 2 vorm B
Lisa 941537 Lisa 3 vorm B
Lisa 941538 Lisa 3 vorm C


text:
3-2-1-23-99 Riigikohus 18.02.1999
Kassatsioonkaebuses ei saa tugineda asjaolule, millele ei ole alama astme kohtutes viidatud, samuti ei saa esitada uusi tõendeid.
3-2-1-46-97 Riigikohus 08.04.1997
TsKS § 325 lg 6 kohaselt tuleb esindaja kassatsioonkaebusele lisada esindaja volitusi tõendav dokument.
3-2-1-31-96 Riigikohus 13.03.1996
Kassatsioonkaebusele alla kirjutanud kassaatori esindaja peab lisama kaebusele volikirja või esindaja volitusi tõendava muu dokumendi (TsKS § 325 lg 5 ja 6). Dokumentidele allakirjutamise õigus ei ole samastatav volitusega asjaajamiseks kohtus.
III-2/1-72/95 Riigikohus 01.11.1995

matches:
Riigikohus
Riigikohus
§ 325
Riigikohus
§ 325
Riigikohus


Tartu Ülikooli seadus (lühend - TÜKS)
Tartu Ülikooli seadus - sisukord
§ 2 Tartu Ülikooli eesmärk ja õiguslik seisund
§ 21 Ülikooli juhtorganid
§ 22 Nõukogu
§ 23 Senat
§ 3 Rektor
§ 4 Kultuuripärandi säilitamine ja avalike teenuste osutamine
§ 6 Ülikooli raamatukogu
§ 7 Residentuur
§ 71 Arst-resident
§ 72 Riiklik residentuuritellimus
§ 73 Residentuuri finantseerimine
§ 8 Ülikooli õigus omandile
§ 9 Ülikooli vara koosseis
§ 10 Varaga seotud õigused ja kohustused
§ 12 Järelevalve ja aruandlus
§ 13 Vara andmine ülikooli omandisse
§ 14 Muudatus varasemas seaduses
§ 141 Üleminek
RT I, 20.12.2016, 5
Vastu võetud 16.02.1995
jõustumine 21.03.1995
17.01.2001 RT I 2001, 16, 71 16.02.2001, osaliselt 01.09.2001
16.02.2011 RT I, 03.03.2011, 4 13.03.2011, osaliselt 01.01.2012
Käesolev seadus määrab Tartu Ülikooli õigusliku seisundi suhetes riiklike institutsioonidega. Seadus sätestab ülikooli autonoomia, tegevuse aluste ja korralduse erisused teiste avalik-õiguslike ülikoolidega võrreldes.
§ 2. Tartu Ülikooli eesmärk ja õiguslik seisund
(1) Tartu Ülikool (edaspidi ülikool), asutatud 1632. aastal, on Eesti Vabariigi rahvusülikool.
(2) Ülikool on avalik-õiguslik juriidiline isik, kes tegutseb käesoleva seaduse, ülikooliseaduse, oma põhikirja ja muude õigusaktide alusel.
(3) Ülikool on universaalne integreeritud teadus-, arendus-, õppe- ja kultuuriasutus. Ülikooli eesmärk on edendada teadusi ja kultuuri, pakkuda teaduse ja tehnoloogia arengule tuginevaid kõrghariduse omandamise võimalusi kõrgharidustaseme kolmel astmel humanitaar-, sotsiaal-, arsti- ning loodusteaduste alal ning osutada õppe-, teadus- ja muul loometegevusel põhinevaid avalikke teenuseid.
(4) Ülikool edendab eesti keele ja kultuuri säilimise ning arengu eesmärgil Eestit ja tema rahvast uurivaid teadusi ning eestikeelset haridust, säilitab rahvuslikku kultuuripärandit ning pakub avalikkusele sellega seotud teenuseid.
(5) Ülikool teeb koostööd teiste ülikoolide ja kogu ühiskonnaga, toetades Eesti ühiskonna arengut, luues ja arendades lõimitud õppe- ja teadustegevusel põhinevaid võimalusi rahvusvaheliseks koostööks ja elukestvaks õppeks ning kujundades üliõpilastest vastutustundlikke ja algatusvõimelisi kodanikke.
[RT I, 03.03.2011, 4 - jõust. 13.03.2011]
§ 21. Ülikooli juhtorganid
§ 22. Nõukogu
(1) Ülikooli kõrgeim otsustuskogu on nõukogu, kes vastutab ülikooli pikaajalise arengu eest ja tagab ülikooli eesmärkide täitmise.
3) viis liiget nimetab valdkonna eest vastutav minister, kaasates kandidaatide esitamisesse avalikkust ning lähtudes sellest, et nõukogu koosseisust enamuse moodustavad isikud, kes ei ole ülikooli töötajad.
(3) Nõukogu koosseisu kinnitab valdkonna eest vastutava ministri ettepanekul viieks aastaks Vabariigi Valitsus korraldusega.
1) kinnitab ülikooli põhikirja, omades ühekordset vetoõigust senati vastava otsuse suhtes;
2) võtab vastu ülikooli arengukava ja selle rakenduskava;
3) võtab vastu ülikooli eelarve, kinnitab finantsplaani ja majandusaasta aruande;
4) annab hinnangu ülikooliseaduse § 501 lõikest 5 tuleneva halduslepingu täitmisele;
5) täidab ülikooliseaduse § 133 lõikes 1 nimetatud ülikooli nõukogu ülesandeid;
6) otsustab ülikooli nimel laenu võtmise;
7) otsustab ülikooli kinnisvara omandamise, piiratud asjaõiguse koormamise ja võõrandamise põhimõtted;
8) võtab ülikooli põhikirjas sätestatud korras seisukoha esitatud rektorikandidaatide kohta;
9) nimetab audiitori;
10) võib korraldada ülikooli tegevuse kontrollimiseks revisjone;
11) täidab teisi seaduse või ülikooli põhikirjaga talle pandud ülesandeid.
(5) Nõukogu annab oma pädevuse piires määrusi ja võtab vastu otsuseid. Nõukogu määrused ja otsused jõustuvad allakirjutamisel, kui neis eneses ei ole sätestatud hilisemat tähtaega, välja arvatud ülikooli eelarve, mis jõustub ülikooli põhikirjas sätestatud korras.
§ 23. Senat
2) kuni kakskümmend üks liiget, kelle valib ülikooli liikmeskond ning kellest vähemalt 1/5 moodustavad üliõpilased.
(3) Senati moodustamise tingimused ja korra ning tegevuse alused sätestab ülikooli põhikiri.
2) otsustab õppekavade avamise, muutmise ja sulgemise ning kinnitab õppekavad;
3) otsustab ühisõppekava avamise, kiidab heaks ühisõppekava koostöölepingu sõlmimise ja kinnitab ühisõppekava;
4) omab ühekordset vetoõigust nõukogu otsuse suhtes ülikooli eelarve vastuvõtmisel;
5) võtab ülikooli põhikirjas sätestatud korras seisukoha esitatud rektorikandidaatide kohta;
6) täidab ülikooliseaduse § 132 lõikes 1, § 14 lõike 3 punktides 41, 5–8, 11, 13–131 ja 14–15, § 22 lõigetes 8 ja 11, § 223 lõikes 4, § 23 lõigetes 1 ja 2, § 27 lõikes 5, § 28 lõikes 5, § 29 lõikes 31, § 291 lõikes 3, § 301 lõikes 1, § 34 lõigetes 2 ja 5, § 35 lõikes 3, § 36 lõikes 2 ning § 42 lõike 1 punktides 1 ja 8 nimetatud ülikooli nõukogu ülesandeid;
7) täidab teadus- ja arendustegevuse korralduse seadusest tulenevaid teadusnõukogu ülesandeid, kui käesolevast seadusest või muust õigusaktist ei tulene teisiti;
(5) Senat annab oma pädevuse piires määrusi ja võtab vastu otsuseid. Senati määrused ja otsused jõustuvad allakirjutamisel, kui neis eneses ei ole sätestatud hilisemat tähtaega, välja arvatud põhikiri, mis jõustub kinnitamisel nõukogu poolt.
§ 3. Rektor
(1) Rektor juhib ülikooli igapäevast tegevust, vastutab rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest ning teostab oma pädevuse piires ning lähtudes nõukogu ja senati otsustest kõrgeimat haldus- ja distsiplinaarvõimu.
(2) Rektori valivad nõukogu ja senati liikmed ning teised põhikirjas nimetatud isikud ülikooli põhikirjas sätestatud korras.
(3) Rektori ametikohale võib kandideerida isik, kes on või on olnud valitud professori ametikohale.
(4) Nõukogu esimees sõlmib rektoriga kuni viieks aastaks lepingu, millega määratakse kindlaks rektori õigused ja kohustused, temale makstava tasu suurus ning muud tegevuseks vajalikud tingimused. Lepingule kohaldatakse võlaõigusseaduses käsunduslepingu kohta sätestatut.
(5) Rektor:
1) tagab nõukogu ning senati määruste ja otsuste täitmise;
2) on aruandekohustuslik nõukogu ja senati ees;
3) omab ühekordset vetoõigust senati määruse või otsuse suhtes;
4) tagab ülikooli eelarveprojekti koostamise;
5) tagab ülikooli eelarve täitmise ning esitab selle kohta aruande nõukogule;
6) esindab ülikooli ja teostab ülikooli nimel tehinguid seaduse ja ülikooli põhikirjaga antud volituste ulatuses;
7) otsustab ülikooli nõukogu kehtestatud põhimõtetest lähtudes kinnisvara omandamise, piiratud asjaõigusega koormamise ja võõrandamise;
8) täidab ülikooliseaduse § 14 lõike 3 punktides 2 ja 132, § 19 lõigetes 2 ja 31–32 ning § 43 lõikes 4 nimetatud ülikooli nõukogu ülesandeid;
9) täidab ülikooliseaduse § 16 lõike 2 punktides 2–3, 5–6 ja 8–10, § 34 lõikes 5, § 39 lõikes 4, § 42 lõike 1 punktis 6, § 43 lõikes 7 ning § 532 lõikes 3 nimetatud ülikooli rektori ülesandeid;
10) otsustab muid seaduse või ülikooli põhikirjaga või nõukogu või senati poolt tema pädevusse antud küsimusi.
(6) Rektor annab oma ülesannete täitmiseks käskkirju ja korraldusi.
(7) Nõukogul ja senatil on õigus avaldada rektorile umbusaldust ning rektor vabastatakse enne lepingutähtaja möödumist ametist, kui selle otsuse poolt on 2/3 mõlema kogu koosseisust.
(8) Rektori volitused lõpevad lepingutähtaja möödumise päeval, omal soovil ametist tagasiastumise päeval või ametist enne lepingutähtaja möödumist vabastamise päeval.
(9) Volituste lõppemisel on rektoril õigus siirduda tagasi ametikohale, kus ta ülikoolis töötas enne rektoriks valimist.
(10) Rektori ametist vabastamisel enne lepingutähtaja möödumist sõlmib nõukogu esimees senati ettepanekul kuni üheks aastaks lepingu rektori kohusetäitjaga.
§ 4. Kultuuripärandi säilitamine ja avalike teenuste osutamine
(1) Käesoleva seaduse § 2 lõikest 4 tuleneva ülesande täitmiseks säilitab ja arendab ülikool kultuuripärandi hulka kuuluvat hoonestust ning teadus-, kunsti- ja ajalooväärtusi sisaldavaid kogusid ja arhiive.
(2) Käesoleva seaduse § 2 lõigetest 3 ja 4 tulenevate avalike teenuste osutamiseks on ülikoolil raamatukogu, botaanikaaed, muuseumid ja teaduskool.
§ 5. [Kehtetu - RT I 1998, 61, 986, jõust. vastavalt §-le 2]
§ 6. Ülikooli raamatukogu
[Kehtetu - RT I, 03.03.2011, 4 - jõust. 13.03.2011]
§ 7. Residentuur
(1) Arstiõppele ja hambaarstiõppele järgneb residentuur ühel arsti või hambaarsti erialal. Lisaks arsti või hambaarsti erialale võib residentuuris omandada eriala lisapädevuse, mis tähendab täiendavaid spetsiifilisi oskusi eriala raames.
(2) Residentuur koosneb teoreetilisest ja praktilisest koolitusest. Residentuuri läbiviimise alus on residentuuri raamnõuded, mille kinnitab valdkonna eest vastutav minister määrusega, ja residentuuri programm, mille kinnitab senat. Residentuuri programmid kantakse pärast nende kooskõlastamist Sotsiaalministeeriumiga Eesti Vabariigi haridusseaduse § 366 lõike 4 alusel asutatud Eesti Hariduse Infosüsteemi.
(3) Residentuuri alustamise tingimus on arstiõppe või hambaarstiõppe õppekava alusel omandatud kõrgharidus või nendele vastav kvalifikatsioon. Residentuuri vastuvõtmise ja residentuurist väljaarvamise tingimused ja korra kehtestab senat.
(4) Residentuuri korraldab ülikool.
(5) Residentuuri teoreetiline koolitus toimub ülikoolis ja praktiline koolitus residentuuri baasasutustes. Residentuuri baasasutused ja residentuuri juhendajad residentuuri baasasutuses nimetab ülikool kooskõlastatult Sotsiaalministeeriumiga. Residentuuri läbiviimise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega. Residentuuri baasasutus sõlmib arst-residendiga määratud ajaks töölepingu residentuuri baasasutuses läbiviidava praktilise koolituse ajaks.
(6) Residentuuri lõpetanule annab ülikool vastaval arsti või hambaarsti erialal residentuuri lõpetamist tõendava tunnistuse, mille vormi ja statuudi kinnitab Vabariigi Valitsus määrusega. Ülikooli väljaantud residentuuri lõpetamist tõendavad tunnistused kantakse Eesti Vabariigi haridusseaduse § 366 lõike 4 alusel asutatud Eesti Hariduse Infosüsteemi.
§ 71. Arst-resident
(1) Arst-resident on isik, kes on vastu võetud arstiõppele või hambaarstiõppele järgnevasse residentuuri.
(2) Arst-residendil on õigus:
1) kasutada tasuta ülikooli auditooriume, laboratooriume, arvutisaale, raamatukogusid, inventari, seadmeid ja muud vara ülikoolis kehtestatud korras;
2) residentuuri programmi sulgemisel jätkata residentuuri läbimist residentuuri teise programmi alusel;
3) valida oma esindajaid ja olla valitud ülikooli kollegiaalsetesse otsustuskogudesse;
4) saada residentuuri läbimiseks vajalikku õppematerjali ja muud informatsiooni;
5) esitada rektorile põhjendatud taotlus õppejõu kõrvaldamiseks õppetegevusest;
6) nõuda eksami või arvestuse sooritamiseks komisjoni;
7) kasutada muid seadusest, seaduse alusel vastuvõetud õigusaktidest, ülikooli põhikirjast ja ülikooli teistest õigusaktidest tulenevaid õigusi.
(3) Arst-residendil on kohustus järgida seadusega, seaduse alusel vastuvõetud õigusaktidega, ülikooli põhikirjaga ja ülikooli teiste õigusaktidega arst-residendile pandud kohustusi ning ta kannab vastutust nende rikkumise eest.
§ 72. Riiklik residentuuritellimus
(1) Riikliku residentuuritellimuse esitamisel lähtub Sotsiaalministeerium tervishoiuteenuste osutajate, arstide ja hambaarstide erialakomisjonide ning ülikooli ettepanekutest, samuti riiklikuks residentuuritellimuseks riigieelarves ettenähtud vahenditest.
[RT I 2007, 63, 399 - jõust. 01.01.2008]
(2) Riiklik residentuuritellimus vormistatakse ülikooli ja Sotsiaalministeeriumi vahel käesoleva seaduse alusel sõlmitava halduslepinguga. Lepingu kohustuslikud tingimused on:
1) riikliku residentuuritellimuse alusel õppivate arst-residentide arv erialade ja residentuuri kestuse lõikes;
2) riikliku residentuuritellimuse täitmiseks ülikoolile vahendite eraldamise kord;
3) riikliku residentuuritellimuse alusel moodustatud arst-residendi koha arvestuslik maksumus;
4) ülikooli poolt Sotsiaalministeeriumile riikliku residentuuritellimuse alusel õppivate arst-residentide arvestuse pidamiseks vajalike andmete esitamise kord ja tähtajad;
5) poolte vastutus.
(3) Sotsiaalministeeriumil on:
1) kohustus finantseerida riikliku residentuuritellimuse alusel moodustatud arst-residentide kohti arsti või hambaarsti vastava eriala residentuuri kestuse lõpuni;
2) õigus saada ülikoolilt andmeid riikliku residentuuritellimuse alusel õppivate arst-residentide ja nende hõives toimunud muudatuste kohta.
(4) Ülikoolil on kohustus:
1) luua arst-residendile võimalused residentuuri programmi täitmiseks arsti või hambaarsti vastava eriala residentuuri kestuse jooksul;
2) informeerida Sotsiaalministeeriumi riikliku residentuuritellimuse alusel õppivate arst-residentide hõives toimunud muudatustest.
(5) Kui riikliku residentuuritellimuse alusel õppiv arst-resident arvatakse residentuurist välja enne arsti või hambaarsti vastava eriala residentuuri kestuse lõppu, lõpetab Sotsiaalministeerium arst-residendi residentuurist väljaarvamise ajast arvates selle riikliku residentuuritellimuse alusel moodustatud arst-residendi koha finantseerimise.
§ 73. Residentuuri finantseerimine
(1) Riikliku residentuuritellimuse alusel moodustatud arst-residendi koha maksimaalne maksumus sätestatakse riigieelarves.
(2) Residentuuri kulud, sealhulgas ülikoolis toimuva koolitusega seotud kulud ja ülikooli korralduskulud, residentuuri baasasutuse korralduskulud ning arst-residendi töötasu kaetakse riigieelarvest Sotsiaalministeeriumi eelarve kaudu riigieelarves sätestatud riikliku residentuuritellimuse alusel moodustatud arst-residendi koha maksimaalsest maksumusest lähtuvalt.
[RT I 2007, 63, 399 - jõust. 01.01.2009]
§ 8. Ülikooli õigus omandile
Ülikool on oma vara omanik, kes valdab, kasutab ja käsutab oma vara käesolevas seaduses ja oma põhikirjas sätestatud ulatuses ja korras.
§ 9. Ülikooli vara koosseis
(1) Ülikoolil on:
1) vara, mida ülikool kasutab oma põhikirjas sätestatud ülesannete täitmiseks ja mille riik annab seaduse alusel ülikooli omandisse;
2) vara, mis ülikooli taotlusel antakse seaduse alusel tema omandisse hiljem;
(2) Ülikoolil on õigus omada vara, mis oli ülikooli omandis enne 1940. aasta 16. juunit.
§ 10. Varaga seotud õigused ja kohustused
(1) Ülikool omandab ja võõrandab vara seaduse alusel oma põhikirjas ettenähtud korras. Ülikoolile kuuluvat kinnisvara on õigus omandada, piiratud asjaõigusega koormata või võõrandada nõukogu kehtestatud põhimõtetest lähtudes.
(2) Ülikooli vara väljendub tema bilansis.
(3) [Kehtetu - RT I 1998, 61, 986, jõust. vastavalt §-le 2]
(4) Ülikool osutab tasulisi koolitusteenuseid ning teostab tasulisi teadusuuringuid, millest saadavaid vahendeid kasutatakse tema põhikirjalise tegevuse finantseerimiseks.
(1) Ülikooli koolitustegevust finantseeritakse riigieelarvest samadel alustel teiste avalik-õiguslike ülikoolidega, riigieelarvest riikliku residentuuritellimuse ulatuses, samuti õppekulude hüvitamisest ja ülikooli põhitegevusest tulenevate tasuliste teenuste osutamisest saadud vahenditest ning muudest allikatest.
(11) Käesoleva seaduse § 2 lõikes 4 nimetatud ülesande täitmiseks loob ülikool Eesti kultuuri, eesti keele ja Eesti ajaloo õppe-, teadus- ja arendustegevusega tegelevad professuurid. Professuuride täpsem loetelu lepitakse kokku ülikooliseaduse § 501 lõikest 5 tulenevas halduslepingus.
(12) Käesoleva paragrahvi lõikes 11 nimetatud professuuride aluseks olevates teadusvaldkondades sihtevalveeritakse Tartu Ülikooli teadus- ja arendustegevust teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse §-s 202 sätestatud korras vähemalt kord viie aasta jooksul.
(2) Ülikooli teaduskulude finantseerimise kord sätestatakse teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduses.
(3) Ülikooli raamatukogu finantseeritakse riigieelarvest infoteenuste osutamiseks ja trükiste kogumiseks samadel alustel teiste vastavate raamatukogudega.
(4) [Kehtetu - RT I 1998, 61, 986, jõust. vastavalt §-le 2]
§ 12. Järelevalve ja aruandlus
(1) Haldusjärelevalve ülikooli tegevuse üle ja ülikooli aruandlus oma tegevusest toimub ülikooliseaduse ja teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse alusel.
(11) Haldusjärelevalvet käesoleva seaduse §-des 7–73 sätestatu üle, välja arvatud Eesti Hariduse Infosüsteemiga seotud tegevuste üle, teostab Sotsiaalministeerium ülikooliseaduse §-des 531 ja 532 kehtestatud korras. Haldusjärelevalve teostajal on õigus kaasata haldusjärelevalve teostamisele eksperte.
(2) [Kehtetu - RT I 1998, 61, 986, jõust. vastavalt §-le 2]
§ 13. Vara andmine ülikooli omandisse
Vabariigi Valitsus annab oma määrusega hiljemalt ühe aasta jooksul pärast käesoleva seaduse jõustumist ülikoolile tasuta üle sellise enne 1940. aasta 16. juunit ülikooli omandis olnud vara, mida ülikool taotleb ja mida on ülikooli omandisse võimalik üle anda ning mis on ülikoolile vajalik tema põhikirjas sätestatud ülesannete täitmiseks.
§ 14. Muudatus varasemas seaduses
§ 141. Üleminek
(1) Tartu Ülikooli kuratooriumi volitused lõpevad 2011. aasta 31. detsembril.
(2) Nõukogu esimese koosseisu kinnitab Vabariigi Valitsus korraldusega ning nõukogu esimese koosseisu volitused algavad 2012. aasta 1. jaanuaril. Eesti Teaduste Akadeemia ja Tartu Ülikooli ülikooliseaduse alusel moodustatud nõukogu esitavad valdkonna eest vastutavale ministrile liikmed loodava ülikooli nõukogu koosseisu hiljemalt 2011. aasta 1. oktoobriks.
(3) Tartu Ülikooli ülikooliseaduse alusel moodustatud nõukogu võtab hiljemalt 2011. aasta 1. septembriks vastu senati esimese koosseisu valimise tingimused ja korra.
(4) Tartu Ülikooli ülikooliseaduse alusel moodustatud nõukogu volitused lõpevad 2011. aasta 31. detsembril.
(5) Senati esimese koosseisu valimised toimuvad hiljemalt 2011. aasta 1. detsembril ning senati esimese koosseisu volitused algavad 2012. aasta 1. jaanuaril.
(6) Ülikooli põhikiri ja teised õigusaktid viiakse käesoleva seaduse 2012. aasta 1. jaanuaril jõustuvate muudatustega kooskõlla hiljemalt 2012. aasta 1. märtsiks.
(7) Tartu Ülikooli 2007. aasta 31. mail valitud rektori volitused kehtivad töölepingus sätestatud tähtaja saabumiseni või enne lepingutähtaja möödumist ametist vabastamiseni.
(8) 2014. aasta 1. septembri seisuga ametis oleva rektoriga sõlmitud tööleping kehtib kuni töölepingus sätestatud tähtaja saabumiseni või töölepingu ennetähtaegse lõppemiseni ning temaga ei sõlmita käesoleva seaduse § 3 lõikes 4 sätestatud lepingut.
(5) Riikliku koolitustellimuse alusel moodustatud internatuuri õppekohtade kulud kaetakse riigieelarvest Haridus- ja Teadusministeeriumi eelarve kaudu.
(6) Enne 2001/02. õppeaastat riikliku koolitustellimuse alusel moodustatud residentuuri õppekohtade kulud kaetakse riigieelarvest Haridus- ja Teadusministeeriumi eelarve kaudu.
(7) Ülikool annab residentuuri lõpetanule residentuuri lõpetamist tõendava tunnistuse alusel kutsetunnistuse, mis tõendab eriarsti kutsekvalifikatsiooni vastaval arsti või hambaarsti erialal, kuni vastavat kutsekvalifikatsiooni omistava organi määramiseni kutseseadusega sätestatud korras.
(8) Ülikool võib pärast ülikooli kehtestatud korras toimunud hindamist anda arsti või hambaarsti eriala lisapädevust tõendava dokumendi eriarstile, kes on tervishoiutöötajate registris registreeritud vastava eriala eriarstina enne 2013. aasta 1. juulit.