Importimisel tehtava veterinaarkontrolli kord, nõuded vabatsoonile, vabalaole või tollilaole, kus on lubatud käidelda mittenõuetekohaseks tunnistatud kaubasaadetisi, nõuded mittenõuetekohase loomse toiduga väljaspool Euroopa Liidu territoriaalvett rahvusvahelisi vedusid teostavat laeva varustavale ettevõttele – Riigi Teataja
Importimisel tehtava veterinaarkontrolli kord, nõuded vabatsoonile, vabalaole või tollilaole, kus on lubatud käidelda mittenõuetekohaseks tunnistatud kaubasaadetisi, nõuded mittenõuetekohase loomse toiduga väljaspool Euroopa Liidu territoriaalvett rahvusvahelisi vedusid teostavat laeva varustavale ettevõttele - sisukord
§ 4 Veterinaarkontroll loomset saadust sisaldava kaubasaadetise üle, mille üle tuleb teostada veterinaarjärelevalvet kogu kaubasaadetise piiripunktist sihtkohta vedamise kestel
Importimisel tehtava veterinaarkontrolli kord, nõuded vabatsoonile, vabalaole või tollilaole, kus on lubatud käidelda mittenõuetekohaseks tunnistatud kaubasaadetisi, nõuded mittenõuetekohase loomse toiduga väljaspool Euroopa Liidu territoriaalvett rahvusvahelisi vedusid teostavat laeva varustavale ettevõttele1
Määrus kehtestatakse «Loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi veterinaarjärelevalve seaduse» (RT I 2004, 34, 236) § 29 lõike 1, § 38 lõike 2 ja § 40 lõike 1 alusel.
Määrusega kehtestatakse importimisel tehtava veterinaarkontrolli kord, nõuded vabatsoonile, vabalaole või tollilaole, kus on lubatud käidelda mittenõuetekohaseks tunnistatud kaubasaadetisi, ning nõuded mittenõuetekohase loomse toiduga väljaspool Euroopa Liidu territoriaalvett rahvusvahelisi vedusid teostavat laeva varustavale ettevõttele.
(2) «Loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi veterinaarjärelevalve seaduse» § 30 lõike 2 kohaselt kontrollitakse dokumentide kontrolli käigus kaubasaadetise impordist teavitamise käigus esitatud teabe vastavust kaubasaadetisega kaasasolevatel dokumentidel esitatud teabele, kaubasaadetise päritolu, kaubasaadetise sihtkoha kohta esitatud teavet, vabasse ringlusse lubamise korral kaubasaadetisega kaasasoleval sertifikaadil esitatud lisagarantiide vastavust loomsete saaduste suhtes kehtestatud impordinõuetele ning seda, kas kaubasaadetis ei ole mõnest teisest Euroopa Liidu välispiiril asuvast piiripunktist tagasi saadetud.
(3) «Loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi veterinaarjärelevalve seaduse» § 30 lõike 3 kohaselt kontrollitakse identsuse kontrolli käigus kaubasaadetise vastavust kaubasaadetisega kaasasolevatel dokumentidel esitatud teabele, sh templite, tervisemärkide ja muu märgistuse, millega määratletakse kaubasaadetise päritoluriik ja päritoluettevõtte asukoht, olemasolu ja vastavust kehtestatud nõuetele ning nende vastavust sertifikaatidel või muudel dokumentidel esitatud teabele.
(4) «Loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi veterinaarjärelevalve seaduse» § 30 lõike 4 kohaselt kontrollitakse füüsilise kontrolli käigus kaubasaadetise vastavust Euroopa Liidu õigusaktides kehtestatud nõuetele ning seda, kas kaubasaadetise seisund vastab kaubasaadetisega kaasasoleval sertifikaadil esitatud garantiidele, hõlmates vajaduse korral proovide võtmist. Looma puhul hõlmab füüsiline kontroll lisaks looma tervisliku seisundi uurimist ning looma veo veterinaar- ja loomakaitsenõuetele vastavuse hindamist.
§ 4. Veterinaarkontroll loomset saadust sisaldava kaubasaadetise üle, mille üle tuleb teostada veterinaarjärelevalvet kogu kaubasaadetise piiripunktist sihtkohta vedamise kestel
Piiripunkti veterinaarjärelevalve ametnik teavitab «Loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi veterinaarjärelevalve seaduse» § 35 lõikes 1 nimetatud juhul kaubasaadetise sihtkohas veterinaarkontrolli teostamise eest vastutavat veterinaarjärelevalve ametnikku kaubasaadetise päritolust ja sihtkohast liikmesriikide pädevaid asutusi ühendava arvutisüsteemi kaudu.
(3) Kui kaubasaadetis ladustatakse lennujaamas 12–48 tundi või sadamas 7–20 päeva, teavitab kaubasaadetise eest vastutav isik piiripunkti veterinaarjärelevalve ametnikku kaubasaadetise saabumise ajast, eeldatavast kauba mahalaadimise ajast, sihtkoha piiripunkti asukohast ja kaubasaadetise täpsest asukohast lennujaama või sadama territooriumil. Kaubasaadetis peab kauba ladustamise ajal olema veterinaarjärelevalve all ning ladustatud veterinaarjärelevalve ametniku näidatud tingimustel samas tollikontrollitsoonis kuni kaubasaadetise edasitoimetamiseni kas lennuki või laevaga. Veterinaarjärelevalve ametnik teeb kaubasaadetise dokumentide kontrolli ning vajaduse korral identsuse ja füüsilise kontrolli.
(1) Vabatsooni, vabalattu või tollilattu toimetamiseks mõeldud mittenõuetekohase loomse saaduse puhul teeb piiripunkti veterinaarjärelevalve ametnik sellekohase märke veterinaarkontrolli tegemist tõendavale dokumendile ning annab loa vedada sellist loomset saadust sisaldav kaubasaadetis vabatsooni, vabalattu või tollilattu üksnes juhul, kui on täidetud «Loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi veterinaarjärelevalve seaduse» § 38 lõikes 1 sätestatud tingimused.
(4) Lõikes 1 nimetatud kaubasaadetise veol vabatsooni, vabalattu või tollilattu veendub selle piiripunkti veterinaarjärelevalve ametnik, mille kaudu kaubasaadetis imporditakse, et sihtkohaks olev vabatsoon, vabaladu või tolliladu on tunnustatud, ning teavitab saabuvast kaubasaadetisest vabatsooni, vabalao või tollilao üle järelevalvet teostavat veterinaarjärelevalve ametnikku liikmesriikide pädevaid asutusi ühendava arvutisüsteemi kaudu.
(6) Vabatsoonis, vabalaos või tollilaos järelevalvet teostav veterinaarjärelevalve ametnik kontrollib, et:
1) vabatsoon, vabaladu või tolliladu vastab selle tunnustamiseks esitatavatele nõuetele;
2) mittenõuetekohane loomne saadus on ladustatud eraldi nõuetekohasest loomsest saadusest;
3) vabatsooni, vabalao või tollilao sisse- ja väljapääsud on alalise järelevalve all;
4) mittenõuetekohast loomset saadust ei toimetata vabatsoonist, vabalaost või tollilaost välja ilma järelevalveametniku nõusolekuta;
5) ladustatud loomset saadust ei vahetata, ei muudeta, ei pakendata ega töödelda ümber.
2) kaubasaadetise eest vastutav isik on võtnud endale kohustuse, et kaubasaadetise ühendusevälisesse riiki importimise keelamise korral käideldakse kaupa üksnes «Loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi veterinaarjärelevalve seaduse» §-s 44 sätestatud nõuete kohaselt;
6) selle piiripunkti veterinaarjärelevalve ametnik, mille kaudu kaubasaadetis ühendusevälisesse riiki toimetatakse, teeb kaubasaadetise dokumentide ja identsuse kontrolli, teeb veterinaarkontrolli tegemist tõendavale dokumendile asjakohase märke kaubasaadetise Euroopa Liidu territooriumilt välja toimetamise kohta ning saadab eelnimetatud dokumendi koopia faksi või muu sidevahendiga veterinaarjärelevalve ametnikule, kes vabatsoonis, vabalaos või tollilaos kontrollis kaubasaadetist enne selle väljatoimetamist. Kui kaubasaadetise vabatsoonist, vabalaost või tollilaost välja toimetamisest alates 30 päeva jooksul ei ole eelnimetatud teavet saabunud, korraldab selles vabatsoonis, vabalaos või tollilaos järelevalvet teostav veterinaarjärelevalve ametnik koostöös tolliga uurimise kaubasaadetise asukoha kindlakstegemiseks;
7) kaubasaadetis veetakse rahvusvahelisi vedusid teostavat laeva loomse toiduga varustavasse ettevõttesse EÜ Nõukogu määruses 2913/92/EMÜ sätestatud protseduuri T1 kohaselt ning kaubasaadetisega on kaasas sertifikaat, mis on kehtestatud «Loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi veterinaarjärelevalve seaduse» § 46 lõike 1 alusel ning mis vastab Euroopa Komisjoni otsuses 2000/571/EÜ, mis sätestab veterinaarkontrolli meetmed vabatsooni, vabaladudesse ja tollilattu ning rahvusvahelisi vedusid teostavaid laevu toidukaubaga varustavate ettevõtete üle (EÜT L 240, 23.09.2000, lk 14), toodud näidisele;
(3) Lõikes 1 nimetatud kaubasaadetise veol rahvusvahelisi vedusid teostavat laeva mittenõuetekohase loomse toiduga varustavasse ettevõttesse veendub selle piiripunkti veterinaarjärelevalve ametnik, mille kaudu kaubasaadetis imporditi, et sihtkohaettevõtet on tunnustanud pädev järelevalveasutus, ning teavitab saabuvast kaubasaadetisest selle ettevõtte üle veterinaarjärelevalvet teostavat veterinaarjärelevalve ametnikku liikmesriikide pädevaid asutusi ühendava arvutisüsteemi kaudu hiljemalt kaubasaadetise üle piiripunktis veterinaarkontrolli tegemise päeval.
(1) Mittenõuetekohast kaubasaadetist hoitakse veterinaarjärelevalve all kuni selle edasise käitlemise kohta otsuse tegemiseni ning selle täitmiseni.
(1) Mittenõuetekohase loomse saaduse ladustamiseks mõeldud vabatsoon, vabaladu või tolliladu peab vastama järgmistele nõuetele:
1) vabatsooni, vabalao või tollilao on tunnustanud Veterinaar- ja Toiduamet;
2) vabatsoon, vabaladu või tolliladu asub selle eest vastutava isiku alaliselt kontrollitava sisse- ja väljapääsuga suletud territooriumil. Vabatsoonis, vabalaos või tollilaos peetakse arvestust sissetoodavate ja väljaviidavate kaubasaadetiste kohta, näidates ära kaubasaadetise liigi ja koguse ning kaupa ladustava isiku nime ja aadressi. Nimetatud arvestusdokumente säilitatakse vähemalt kolm aastat. Vabatsoonis asuva lao puhul on kogu tsoon suletud ning on alalise tollikontrolli all;
3) sõltuvalt ladustatava loomse saaduse liigist ja laadist peab laohoone sobima sellise loomse saaduse ladustamiseks ning loomse toidu puhul peab vastama «Toiduseaduse» (RT I 1999, 30, 415; 2002, 13, 81; 61, 375; 63, 387; 102, 603; 2004, 27, 177; 34, 236) § 26 lõigete 3 ja 4 alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuetele;
4) laos on sõltuvalt ladustatava loomse saaduse liigist ja laadist eraldi ruumid mittenõuetekohase loomse saaduse ladustamiseks. Mittenõuetekohast loomset saadust ladustada samas ruumis nõuetekohase loomse saadusega on lubatud juhul, kui mittenõuetekohast loomset saadust hoitakse eraldi sama lao lukustatavas osas;
5) laohoones on eraldi ruum veterinaarjärelevalve ametnikele ning telefoni ja faksi kasutamise võimalus.
(2) Vabatsoonis, vabalaos või tollilaos loomse saaduse ladustamise kohta peetavas arvestuses näidatakse ära järgmised andmed:
1) loomse saaduse päritoluriigi nimi;
2) selle piiripunkt nimi, mille kaudu loomne saadus imporditi;
3) paragrahvi 8 lõikes 2 nimetatud kaubasaadetise identifitseerimisnumber;
4) kaubasaadetise sihtkoha andmed nagu rahvusvahelisi vedusid teostava laeva või sihtkoha riigi või Euroopa Liidu territooriumilt välja toimetamiseks kavandatud piiripunkti nimi;
5) ettevõtte asukoha aadress ja ettevõtte tunnustamise number, kui kaubasaadetise lõppsihtkoht on rahvusvahelisi vedusid teostavat laeva loomse toiduga varustav ettevõte.
(1) Mittenõuetekohase loomse toiduga väljaspool Euroopa Liidu territoriaalvett rahvusvahelisi vedusid teostavat laeva varustav ettevõte peab vastama järgmistele nõuetele:
1) ettevõtet on tunnustanud Veterinaar- ja Toiduamet;
2) ettevõtte laos peetakse arvestust lattu sisse toodavate või sealt välja viidavate kaubasaadetiste kohta, näidates ära kaubasaadetise liigi, laadi ja koguse ning kaubasaadetise saaja nime ja aadressi. Selliseid dokumente säilitatakse vähemalt kolm aastat;
3) ettevõtte laos on sõltuvalt ladustatava loomse toidu liigist ja laadist eraldi ruumid mittenõuetekohase loomse toidu ladustamiseks. Mittenõuetekohast loomset toitu ladustada samas ruumis nõuetekohase loomse toiduga on lubatud üksnes juhul, kui mittenõuetekohast loomset toitu hoitakse eraldi sama lao lukustatavas osas;
4) loomse toidu valmistamisel kasutatakse ainult «Toiduseaduses» ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuete kohast toidutooret;
5) loomset toitu ladustatakse ruumis, millel on ettevõtte eest vastutava isiku alaliselt kontrollitav sisse- ja väljapääs. Vabatsoonis asuva ettevõtte puhul on kogu tsoon suletud ning on alalise tollikontrolli all.
(2) Kui mittenõuetekohase loomse toiduga väljaspool Euroopa Liidu territoriaalvett rahvusvahelisi vedusid teostavat laeva varustav ettevõtete asub vabatsoonis, vabalaos või tollilaos, järgitakse ladustatava loomse toidu käitlemisel ka vabatsooni, vabalao ja tollilao suhtes esitatud nõudeid.
1EL Nõukogu direktiiv 97/78/EÜ (EÜT L 24, 30.01.1998, lk 9–30), milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted; EL Nõukogu direktiiv 91/496/EMÜ (EÜT L 268, 24.09.1991, lk 56–68), millega nähakse ette ühendusse kolmandatest riikidest saabuvate loomade veterinaarkontrolli korraldamise põhimõtted ning muudetakse direktiive 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ ja 90/675/EMÜ; Euroopa Komisjoni otsus 94/360/EÜ (EÜT L 154, 25.06.1994, lk 41–45), mis kehtestab tingimused vähendatud sagedusega füüsilise kontrolli läbiviimiseks; Euroopa Komisjoni otsus 2000/25/EÜ (EÜT L 9, 13.01.2000, lk 27–28), mis kehtestab täpsemad reeglid EL Nõukogu direktiivi 97/78/EÜ artikkel 9 rakendamiseks; Euroopa Komisjoni otsus 2000/208/EÜ, mis kehtestab täpsemad reeglid EL Nõukogu direktiivi 97/78/EÜ rakendamiseks transiidi korral ühest ühendusevälisest riigist teise (EÜT L 64, 11.03.2000, lk 20–21), Euroopa Komisjoni otsus 2000/571/EÜ (EÜT L 240, 23.09.2000, lk 14–18), mis kehtestab nõuded veterinaarkontrolli läbiviimiseks vabatsooni, vabalattu või tollilattu ning väljaspool Euroopa Liidu territoriaalvett rahvusvahelisi vedusid teostava laeva varustamiseks mõeldud mittenõuetekohase loomse toidu suhtes.


Huvialakooli seadus – Riigi Teataja
Huvialakooli seadus
Huvialakooli seadus - sisukord
§ 1 Huvialakooli mõiste
2 HUVIALAKOOLI ASUTAMINE JA REGISTREERIMINE
§ 3 Riigi- ja munitsipaalhuvialakooli asutamine
§ 4 Põhikiri
§ 5 Registreerimine
§ 6 Huvialakooli sisseastumine
§ 7 Õppekorralduse üldalused
§ 9 Kooli personal
§ 10 Huvialakooli juhtimine
5 HUVIALAKOOLI VARA JA FINANTSEERIMINE
§ 11 Huvialakooli vara valdamine, kasutamine ja käsutamine
§ 13 Arvestus ja aruandlus
6 HUVIALAKOOLI ÜHINEMINE, JAGUNEMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE
§ 15 Huvialakooli ühinemine, jagunemine ja tegevuse lõpetamine
§ 16 Huvialakoolide põhikirjade vastavusse viimine käesoleva seadusega
RT I 1995, 58, 1004
§ 1. Huvialakooli mõiste
(1) Huvialakool on haridusasutus, mis lisaks haridusstandardit tagavatele koolidele pakub täiendavaid võimalusi hariduse omandamiseks ja isiksuse arenguks.
(2) Õpe huvialakoolis toimub haridusstandardit tagavate koolide õppetegevusest vabal ajal, täiskasvanutele - tööst vabal ajal.
(3) Huvialakoolid jagunevad:
- muusika- ja kunstikoolid;
- spordikoolid;
- tehnika-, loodus-, loome- ja huvialamajad ning -keskused.
(4) Käesolev seadus reguleerib riigi või kohaliku omavalitsuse asutatud huvialakoolide tegevust.
(1) Riigihuvialakool on Haridus- ja Teadusministeeriumi valitsemisalas tegutsev asutus, munitsipaalhuvialakool on kohaliku omavalitsuse asutus.
(2) Riigi- ja munitsipaalhuvialakool juhindub käesolevast seadusest, muudest õigusaktidest ja oma põhikirjast.
(3) Käesolevat seadust kohaldatakse erahuvialakoolile niivõrd, kuivõrd erakooliseadus ei sätesta teisiti.
2. peatükk HUVIALAKOOLI ASUTAMINE JA REGISTREERIMINE
§ 3. Riigi- ja munitsipaalhuvialakooli asutamine
(1) Riigihuvialakooli asutab Haridus- ja Teadusministeerium kohaliku omavalitsuse volikogu nõusolekul.
(2) Munitsipaalhuvialakooli asutab valla- või linnavalitsus pärast koolitusloa saamist Haridus- ja Teadusministeeriumilt.
(3) Riigi- ja munitsipaalhuvialakooli asutamise kohustuslikud eeltingimused on järgmised:
1) huvialakooli tegevuseks on tagatud sobiva sisustusega, sanitaar- ja ohutusnõuetele vastavad hooned, ruumid, rajatised, seadmed, inventar ning õppekavad, programmid ja nende realiseerimiseks vajalikud pedagoogid;
2) munitsipaalhuvialakooli mitme asutaja puhul on sõlmitud asutamisleping, mis määrab kindlaks kooli asutamise, finantseerimise ja tegutsemise tingimused.
(4) Taotluse koolitusloa saamiseks esitab valla- või linnavalitsus Haridus- ja Teadusministeeriumile vähemalt neli kuud enne kavandatavat kooli tegutsemise algust. Taotlusele lisatakse asutatava huvialakooli kinnitatud põhikiri, andmed pedagoogide kvalifikatsiooni kohta ja andmed huvialaseks tegevuseks vajalike hoonete, ruumide, rajatiste, seadmete, inventari kohta. Munitsipaalhuvialakooli mitme asutaja korral lisatakse taotlusele asutamisleping.
[Lõike 5 sõnastus kuni 4. 07. 2004 ]
(5) Taotluse vaatab Haridus- ja Teadusministeerium läbi ühe kuu jooksul taotluse saamise päevast arvates.
[Lõike 5 sõnastus alates 5. 07. 2004 ]
(5) Taotluse vaatab Haridus- ja Teadusministeerium läbi kahe kuu jooksul taotluse saamise päevast arvates.
(6) Haridus- ja Teadusministeerium ei anna koolitusluba, kui käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 ettenähtud huvialakooli asutamise kohustuslikud eeltingimused ja koolitusloa saamiseks vajalikud tingimused on täitmata või ei vasta õigusaktidega kehtestatud nõuetele.
(7) Koolitusloa andmise või selle andmisest keeldumise otsus tehakse valla- või linnavalitsusele teatavaks posti teel või elektrooniliselt kümne tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.
[Lõike 8 sõnastus kuni 4. 07. 2004 ]
(8) Enne koolitusloa väljastamist kontrollib Haridus- ja Teadusministeerium, kas koolitusloa andmise eest on tasutud riigilõiv.
[Lõike 8 sõnastus alates 5. 07. 2004 ]
(8) Enne koolitusloa taotluse esitamist tasub valla- või linnavalitsus riigilõivu.
[Lõige 9 jõustub 5. 07. 2004]
(9) Koolitusloa vormi kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.
§ 4. Põhikiri
(1) Huvialakooli põhikirjas peavad kooli kohta olema järgmised andmed:
1) täielik nimetus, asukoht;
5) õpilase kooli vastuvõtmise, koolist väljaarvamise jakooli lõpetamise kord;
6) õpilaste õigused ja kohustused;
7) juhtimisorganid, nende pädevus, moodustamise jategutsemise kord;
9) finantseerimise, majandamise, asjaajamise alused,õppemaksu kehtestamise, sellest vabastamise ja soodustuste
andmise kord;
10) ühinemise, jagunemise ja tegevuse lõpetamise kord.
(2) Huvialakooli põhikirja kinnitab huvialakooli asutaja.
§ 5. Registreerimine
Huvialakool registreeritakse vastavalt seadusele.
Huvialakool loetakse asutatuks registrisse kandmise momendist.
§ 6. Huvialakooli sisseastumine
Huvialakooli sisseastumise kord kehtestatakse huvialakooli põhikirjaga.
§ 7. Õppekorralduse üldalused
(1) Huvialakooli õppekorralduses kasutatakse erinevaid õppevorme ja -meetodeid, sealhulgas õppetund, treening, esinemised, näitused, võistlused, matkad, laagrid jne.
(2) Õppe alusdokumendiks on õppekava, mis määrab:
2) nõuded õpingute alustamiseks ja lõpetamiseks;
3) õppeainete, tegevuste loendi koos mahu ja sisu üldiseloomustusega;
4) õppeainete, tegevuste valikuvõimalused ja tingimused;
(3) Õpe toimub huvialakooli direktori kinnitatud õppekava ja tunniplaani kohaselt. Raamõppekavade olemasolul lähtub kooli õppekava nendest.
(4) Muusika- ja kunstikoolide raamõppekavad peavad võimaldama jätkata professionaalset kunstiharidust. Raamõppekavad kinnitab Haridus- ja Teadusministeerium .
(5) Õpe toimub õpperühmades või individuaalselt. Õpperühma moodustamise korra, soovituslikud täituvusnormid ja rühmast rühma ülemineku normatiivid (spordikoolidel) kehtestab Haridus- ja Teadusministeerium .
(6) Õppekorralduse ja -kavaga peab olema võimalus tutvuda enne õpingute algust.
(7) Muusika-, spordi- ja kunstikooli lõpetamiseks peab õpilane täitma kõik õppekavaga või riiklikult kehtestatud normatiividega sätestatud nõuded, mille kohta väljastatakse lõputunnistus. Samasuguse tunnistuse väljastamise õigus on ka tehnika-, loodus-, loome- ja huvialamajadel ning -keskustel, kus tegutsevad õpperühmad Haridus- ja Teadusministeeriumi kinnitatud õppekavade või riiklikult kehtestatud normatiivide alusel.
- osaleda valitud õpilasesindajate kaudu koolielu probleemide lahendamisel,
- saada huvialakoolist teavet koolikorralduse ja õpilase õiguste kohta,
- asutada huvialakoolis ühinguid, klubisid, stuudioid ja ringe, mille sihid ja tegevus ei ole vastuolus huvialakooli kasvatustaotlustega, ja osaleda nendes.
(2) Õpilane on kohustatud järgima huvialakooli põhikirja ja täitma kooli kodukorda.
(3) Huvialakool tagab õpilase koolis viibimise ajal tema tervise kaitse ja koostab otstarbeka päevakava.
(4) Õpilaste meditsiinilist teenindamist spordikoolides korraldavad valla- või linnavalitsus ja tervishoiuasutused, kes määravad huvialakoolile kooliarsti või -õe.
§ 9. Kooli personal
(1) Huvialakooli personali moodustavad pedagoogid (sealhulgas koolijuhid) ja muud töötajad.
(2) Huvialakooli ametikohtade loetelu määrab huvialakooli direktor kooskõlastatult huvialakooli asutajaga.
(3) Personali õigused, kohustused ja vastutus määratakse kindlaks huvialakooli põhikirja ja töösisekorraeeskirjadega, ametijuhendi ja töölepinguga, mis on kooskõlas tööseadustega ning muude õigusaktidega.
(4) Personaliga sõlmib, muudab ja lõpetab töölepingud huvialakooli direktor.
(5) Pedagoogi vaba ametikoha täitmiseks korraldab huvialakooli direktor kooli hoolekogu ettepanekul ja hoolekogu kinnitatud korras konkursi.
(6) Pedagoogi ametikohale vastavuse määramiseks korraldatakse nende atesteerimine. Atesteerimise korra ja tingimused kehtestab Haridus- ja Teadusministeerium.
(7) Töötajate palgatingimused määrab Vabariigi Valitsus töö tasustamist sätestavate õigusaktide alusel.
§ 10. Huvialakooli juhtimine
(1) Huvialakooli juhib direktor. Direktoril on õigus teha kooli kasuks kooli pidaja nimel tehinguid ulatuses, milles see on vajalik tema seaduses sätestatud ülesannete täitmiseks.
(2) Huvialakooli direktori vaba ametikoha täitmiseks kuulutab välja ja korraldab konkursi, sõlmib töölepingu, muudab ning lõpetab selle seaduses sätestatud korras huvialakooli asutaja kooskõlastatult huvialakooli hoolekoguga.
(3) Muusika- ja kunstikooli direktori ametikoha kandidaadil peab olema huvialakooli profiilile vastav kõrgharidus.
(4) Huvialakooli direktori kohustus on tagada huvialakooli tulemuslik funktsioneerimine ja arenemine.
(5) Huvialakoolil on õppenõukogu, kelle ülesandeks on huvialakooli õppetegevuse analüüsimine, hindamine ja juhtimiseks vajalike otsuste tegemine.
(6) Õppenõukogu liikmeteks on huvialakooli pedagoogid, spordikoolides ka kooliarst või -õde. Õppenõukogu pädevuse ja tegutsemise korra määrab huvialakooli põhikiri.
(7) Huvialakooli edukaks tööks vajalike tingimuste loomiseks moodustatakse huvialakooli hoolekogu, mille liikmeteks on huvialakooli pedagoogide, kohaliku omavalitsuse volikogu, vanemate, vilistlaste, õpilaste ja huvialakooli toetavate organisatsioonide esindajad.
(8) Huvialakooli asutaja moodustab huvialakooli hoolekogu. Hoolekogu teeb kooli asutajale ettepanekuid huvialakooliga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks. Hoolekogu näidispõhimääruse koostab Haridus- ja Teadusministeerium.
(9) Hoolekogu koosolekud toimuvad õppeaasta kestel vähemalt üks kord kolme kuu jooksul.
(10) Huvialakooli direktor on hoolekogu ees aruandekohustuslik.
5. peatükk HUVIALAKOOLI VARA JA FINANTSEERIMINE
§ 11. Huvialakooli vara valdamine, kasutamine ja käsutamine
Huvialakooli vara valdamise, kasutamise ja käsutamise korra kehtestab riigihuvialakoolile Vabariigi Valitsus, munitsipaal-huvialakoolile kohaliku omavalitsuse volikogu.
(1) Huvialakoolil on oma eelarve ja pangaarve.
(2) Riigihuvialakooli finantseeritakse riigieelarvest Haridus- ja Teadusministeeriumi kehtestatud normatiivide alusel ja muudest allikatest saadud vahenditest.
(3) Munitsipaalhuvialakooli finantseeritakse kohaliku omavalitsuse eelarvest ja muudest allikatest saadud vahenditest.
(4) Riigi- ja munitsipaalhuvialakooli muudest allikatest saadud vahenditeks on:
1) õppekulude osaliseks katmiseks võetav õppetasu, mille piirnormid kehtestab ja suuruse kinnitab huvialakooli asutaja;
3) asutuste, äriühingute ja üksikisikute annetused;
4) laekumised huvialakooli põhikirjas nimetatud põhitegevusega seotud tasulistest teenustest.
§ 13. Arvestus ja aruandlus
(1) Huvialakool peab raamatupidamise arvestust õigusaktidega kehtestatud korras.
(2) Huvialakooli eelarve täitmise aruande kinnitab huvialakooli asutaja.
(3) Huvialakool esitab oma tegevuse kohta statistilise aruande õigusaktidega kehtestatud korras.
(1) Huvialakooli tegevuse üle teostab järelevalvet huvialakooli asutaja.
(2) Haridus- ja Teadusministeeriumil on õigus moodustada ekspertgruppe, hindamaks huvialakooli õppetegevuse kvaliteeti.
(3) Kui huvialakooli tegevus ei vastatema põhikirjale või hindamistulemused ei vasta õppekavaga määratud nõuetele, on huvialakool kohustatud järelevalvet teostava organi avastatud puudused kõrvaldama talle ettenähtud ajaks.
6. peatükk HUVIALAKOOLI ÜHINEMINE, JAGUNEMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE
§ 15. Huvialakooli ühinemine, jagunemine ja tegevuse lõpetamine
(1) Huvialakooli ühinemise, jagunemise või tegevuse lõpetamise otsustab huvialakooli asutaja.
(2) Huvialakooli ühinemine seisneb huvialakoolide ühendamises või liitmises, huvialakooli jagunemine seisneb huvialakooli jagamises või eraldamises.
(3) Huvialakooli tegevuse lõpetamine toimub huvialakooli põhikirjas kehtestatud korras. Tegevuse lõpetanud huvialakooli õigused ja kohustused lähevad üle huvialakooli asutajale või tema määratud asutusele.
(4) Huvialakooli ühinemisest, jagunemisest või tegevuse lõpetamisest teatatakse õpilastele, vanematele ja personalile, munitsipaalhuvialakooli puhul ka Haridus- ja Teadusministeeriumile, neli kuud ette.
§ 16. Huvialakoolide põhikirjade vastavusse viimine käesoleva seadusega
Huvialakoolid viivad kolme kuu jooksul, arvates käesoleva seaduse jõustumisest, oma põhikirjad vastavusse seaduse nõuetega ja esitavad need kinnitamiseks vastavalt Kultuuri- ja Haridusministeeriumile või valla- või linnavalitsusele. Põhikirjad registreeritakse seaduses kehtestatud korras.


Välisriigi sõjalaevale territoriaal- või sisevetesse sisenemise loa ning välisriigi relvajõudude ja eriotstarbelisele õhusõidukile õhuruumi sisenemise loa andmise kord – Riigi Teataja
Välisriigi sõjalaevale territoriaal- või sisevetesse sisenemise loa ning välisriigi relvajõudude ja eriotstarbelisele õhusõidukile õhuruumi sisenemise loa andmise kord
RT I 2004, 3, 10
Vastu võetud 19.12.2003 nr 345
Määrus kehtestatakse «Rahvusvahelise sõjalise koostöö seaduse» (RT I 2003, 23, 138) § 20 lõike 2 alusel.
(1) Määrus reguleerib loa andmist välisriigi sõjalaevale Eesti Vabariigi territoriaal- või sisevetesse sisenemiseks (edaspidi laevaluba) ning välisriigi relvajõududes ja riiklikus lennunduses teenistuslikeks vajadusteks kasutatavale või muule eriotstarbelisele õhusõidukile (edaspidi välisriigi õhusõiduk) Eesti Vabariigi õhuruumi sisenemiseks, Eesti Vabariigi territooriumil maandumiseks või üle territooriumi lendamiseks (edaspidi lennuluba).
(2) Käesolevas määruses sätestatud korrast lähtutakse niivõrd, kuivõrd välislepinguga ei ole sätestatud teisiti.
(1) Laeva- ja lennuluba on aluseks välisriigi sõjalaeva või õhusõiduki Eesti Vabariigi territooriumile sisenemiseks.
(2) Üldjuhul on laeva- ja lennuluba ühekordne.
(3) Laeva- või lennuloa võib anda mitmekordsena Eesti sõjalistele liitlastele ja välisriikidele, kes osalevad Eesti Vabariigi koostööprojektis. Antud loast informeerib Kaitseministeerium Kaitsepolitseiametit.
(4) Mitmekordse laeva- või lennuloaga antakse välisriigi sõjalaevale Eesti territoriaal- või sisevetesse ning välisriigi õhusõidukile Eesti õhuruumi sisenemise, territooriumil maandumise või üle territooriumi lendamise õigus kestusega kuni üks aasta.
§ 3. Taotluse esitamise koht
(1) Välisriik, kellel on Eesti Vabariigis välisesindus, esitab §-s 2 sätestatud loa taotluse Kaitseministeeriumile.
(2) Välisriik, kellel puudub Eesti Vabariigis välisesindus, esitab §-s 2 sätestatud loa taotluse Eesti Vabariigi suursaatkonnale või konsulaarasutusele (välja arvatud aukonsuli juhitavale konsulaarasutusele). Suursaatkond või konsulaarasutus edastab taotluse ühe tööpäeva jooksul pärast selle saamist Kaitseministeeriumile.
VÄLISRIIGI SÕJALAEVALE TERRITORIAAL- VÕI SISEVETESSE SISENEMISE LOA ANDMINE
(1) Välisriigi sõjalaeva sisenemiseks Eesti Vabariigi territoriaal- või sisevetesse esitab välisriik vähemalt kümme tööpäeva enne kavandatavat sisenemist määruse lisas 1 oleva vormi kohase taotluse §-s 3 nimetatud asutusele.
(2) Et tagada Eesti Vabariigi sadamates peatuvate välisriigi sõjalaevade rahuldav teenindus, on soovitatav esitada taotlus kuni kaks kuud enne kavandatavat sisenemist Eesti territoriaal- või sisevetesse.
(3) Erandkorras võib mõjuvatel põhjustel esitada laevaloa taotluse lõigetes 1 ja 2 sätestatud tähtaegadest kinni pidamata.
(1) Kaitseministeerium esitab välisriigi sõjalaeva taotluse ühe tööpäeva jooksul pärast selle saamist Kaitsejõudude Peastaabile arvamuse avaldamiseks, määrates ühtlasi vastamise tähtaja. Vajadusel esitab Kaitseministeerium välisriigi sõjalaeva taotluse arvamuse avaldamiseks Välisministeeriumile, Kaitsepolitseiametile, Teabeametile või muule asjaomasele valitsusasutusele, määrates ühtlasi vastamise tähtaja.
(2) Juhul kui välisriigi sõjalaev kavatseb peatuda Eesti sadamas, saadab Kaitseministeerium taotluse ühe tööpäeva jooksul pärast selle saamist arvamuse avaldamiseks Piirivalveametile ja Tolliametile, määrates ühtlasi vastamise tähtaja.
(3) Epideemia piirkonnast saabuva välisriigi sõjalaeva sisenemisel Eesti Vabariigi territoriaal- või sisevetesse esitab laeva kapten Kaitseministeeriumile merenduse tervisedeklaratsiooni lisa vastavalt Vabariigi Valitsuse 27. novembri 2003. a määruse nr 298 «Eesti riigipiiril eriti ohtlike nakkushaiguste leviku tõkestamise kord ja tingimused» (RT I 2003, 76, 513) § 3 lõikele 2, mille Kaitseministeerium esitab ühe tööpäeva jooksul pärast selle saamist arvamuse avaldamiseks Tervisekaitseinspektsioonile, määrates ühtlasi vastamise tähtaja.
(4) Arvamuse esitavad Kaitsejõudude Peastaabi ülem, ametite peadirektorid ja inspektsiooni peadirektor või nende poolt volitatud ametiisikud. Tähtajaks arvamuse esitamata jätmisel loetakse arvamuse avaldaja laevaloa andmisega nõustunuks.
(1) Kaitseministeerium kontrollib taotluses esitatud andmeid ja laevaloa andmise või sellest keeldumise otsus tehakse ühe tööpäeva jooksul pärast §-s 5 nimetatud arvamuste saamist.
(2) Kaitseministeerium teatab välisriigile laevaloa taotlemise kohta tehtud otsusest vähemalt seitse tööpäeva enne välisriigi laeva kavandatavat sisenemist Eesti Vabariigi territoriaal- või sisevetesse.
(3) Laevaloa võib Eesti Vabariigi sõjalistele liitlastele anda ühe tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist, kohaldamata paragrahvi lõikes 2 ja §-s 5 sätestatut.
§ 7. Loa andmisest keeldumisest teavitamine
Kaitseministeerium teavitab loa andmisest keeldumisest Kaitsejõudude Peastaapi ja Piirivalveametit ning vajadusel Välisministeeriumi, Kaitsepolitseiametit, Teabeametit või muid asjaomaseid valitsusasutusi.
(1) Paragrahvi 2 lõikes 3 sätestatud loa olemasolul teavitab välisriik, kellel on Eesti Vabariigis välisesindus, kavandatavast sisenemisest Kaitseministeeriumi kolm tööpäeva ette. Kaitseministeerium edastab saadud teabe ühe tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist Piirivalveametile ning vajadusel Tolliametile, Kaitsepolitseiametile või muule asjaomasele valitsusasutusele.
(2) Paragrahvi 2 lõikes 3 sätestatud loa olemasolul teavitab välisriik, kellel puudub Eesti Vabariigis välisesindus, kavandatavast sisenemisest Eesti Vabariigi suursaatkonda või konsulaarasutust (välja arvatud aukonsuli juhitavat konsulaarasutust) kolm tööpäeva ette. Eesti Vabariigi suursaatkond või konsulaarasutus edastab saadud teabe ühe tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist Kaitseministeeriumile, Piirivalveametile ning vajadusel Tolliametile, Kaitsepolitseiametile või muule asjaomasele valitsusasutusele.
VÄLISRIIGI ÕHUSÕIDUKILE EESTI VABARIIGI ÕHURUUMI SISENEMISEKS, EESTI VABARIIGI TERRITOORIUMIL MAANDUMISEKS VÕI ÜLE TERRITOORIUMI LENDAMISEKS LOA ANDMINE
§ 9. Lennuloa taotlemine
(1) Välisriigi õhusõiduki Eesti Vabariigi õhuruumi sisenemiseks, Eesti Vabariigi territooriumil maandumiseks või üle territooriumi lendamiseks esitab välisriik vähemalt seitse tööpäeva enne kavandatavat sisenemist määruse lisas 2 oleva vormi kohase lennuloa taotluse §-s 3 nimetatud asutusele.
(2) Erandkorras võib mõjuvatel põhjustel esitada lennuloa taotluse lõikes 1 sätestatud tähtajast kinni pidamata.
§ 10. Taotluse esitamine arvamuse avaldamiseks
(1) Kaitseministeerium esitab välisriigi lennuloa taotluse ühe tööpäeva jooksul pärast selle saamist Kaitsejõudude Peastaabile arvamuse avaldamiseks, määrates ühtlasi vastamise tähtaja. Vajadusel esitab Kaitseministeerium välisriigi lennuloa taotluse arvamuse avaldamiseks Välisministeeriumile, Teabeametile ja Kaitsepolitseiametile või muule asjaomasele valitsusasutusele, määrates ühtlasi vastamise tähtaja.
(2) Juhul kui välisriigi õhusõiduk kavatseb maanduda Eesti Vabariigi territooriumil, saadab Kaitseministeerium taotluse ühe tööpäeva jooksul pärast selle saamist arvamuse avaldamiseks Piirivalveametile, Lennuametile ning Tolliametile, määrates ühtlasi vastamise tähtaja.
(3) Välisriigi õhusõiduki saabumisel epideemia piirkonnast esitab õhusõiduki kapten Kaitseministeeriumile rahvusvahelise vormi kohase lennunduse ülddeklaratsiooni osa «Tervis» vastavalt Vabariigi Valitsuse 27. novembri 2003. a määruse nr 298 «Eesti riigipiiril eriti ohtlike nakkushaiguste leviku tõkestamise kord ja tingimused» (RT I 2003, 76, 513) § 3 lõikele 5, mille Kaitseministeerium esitab ühe tööpäeva jooksul pärast selle saamist arvamuse avaldamiseks Tervisekaitseinspektsioonile, määrates ühtlasi vastamise tähtaja.
(4) Arvamuse esitavad Kaitsejõudude Peastaabi ülem, ametite peadirektorid ja inspektsiooni peadirektor või nende poolt volitatud ametiisikud. Tähtajaks arvamuse esitamata jätmisel loetakse arvamuse avaldaja lennuloa andmisega nõustunuks.
§ 11. Lennuloa andmine
(1) Kaitseministeerium kontrollib taotluses esitatud andmeid ja lennuloa andmise või sellest keeldumise otsus tehakse ühe tööpäeva jooksul pärast §-s 10 nimetatud arvamuste saamist.
(2) Kaitseministeerium teatab välisriigile lennuloa taotlemise kohta tehtud otsusest vähemalt kaks tööpäeva enne välisriigi õhusõiduki kavandatavat sisenemist Eesti Vabariigi õhuruumi.
(3) Lennuloa võib Eesti Vabariigi sõjalistele liitlastele anda ühe tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist, kohaldamata lõikes 2 ja §-s 10 sätestatut.
§ 12. Loa andmisest keeldumisest teavitamine
Kaitseministeerium teavitab loa andmisest keeldumisest Kaitsejõudude Peastaapi, Piirivalveametit, Lennuametit ning vajadusel Välisministeeriumi, Kaitsepolitseiametit, Teabeametit või muid asjaomaseid valitsusasutusi.
§ 13. Mitmekordse lennuloa alusel Eestisse saabumine
(1) Paragrahvi 2 lõikes 3 sätestatud loa olemasolul teavitab välisriik, kellel on Eesti Vabariigis välisesindus, kavandatavast sisenemisest Kaitseministeeriumi kolm tööpäeva ette. Kaitseministeerium edastab saadud teabe ühe tööpäeva jooksul pärast selle saamist Lennuametile ja Kaitsepolitseiametile.
(2) Paragrahvi 2 lõikes 3 sätestatud loa olemasolul teavitab välisriik, kellel puudub Eesti Vabariigis välisesindus, kavandatavast sisenemisest Eesti Vabariigi suursaatkonda või konsulaarasutust (välja arvatud aukonsuli juhitavat konsulaarasutust) kolm tööpäeva ette. Eesti Vabariigi suursaatkond või konsulaarasutus edastab saadud teabe ühe tööpäeva jooksul pärast selle saamist Kaitseministeeriumile, Lennuametile ja Kaitsepolitseiametile.
§ 14. Vabariigi Valitsuse 10. juuli 2001. a määruse nr 237 «Välisriigi laevale laevaloa taotlemise ja andmise kord» muutmine
Vabariigi Valitsuse 10. juuli 2001. a määrust nr 237 «Välisriigi laevale laevaloa taotlemise ja andmise kord» (RT I 2001, 66, 390) muudetakse järgmiselt:
« (1) Välisriigi laeva, millel on tuumaseade, tuumarelv või mille lastiks on radioaktiivsed ained, või muu riikliku mitteärilisel eesmärgil kasutatava välisriigi laeva, mis ei ole sõjalaev (edaspidi välisriigi laev), sisenemiseks Eesti Vabariigi sisemerre esitab välisriik vähemalt 14 kalendripäeva enne kavandatavat sisenemist määruse lisas oleva vormi kohase taotluse Välisministeeriumile või välisesindusele.»;
« (3) Välisriigi sõjalaevale loa andmine Eesti Vabariigi territoriaal- või sisevetesse sisenemiseks toimub Vabariigi Valitsuse 19. detsembri 2003. a määruse nr 345 «Välisriigi sõjalaevale territoriaal- või sisevetesse sisenemise loa ning välisriigi relvajõudude ja eriotstarbelisele õhusõidukile õhuruumi sisenemise loa andmise kord» kohaselt.»;
3) paragrahvi 3 lõiked 3 ja 4 tunnistatakse kehtetuks.
§ 15. Vabariigi Valitsuse 18. juuli 2000. a määruse nr 240 «Eesti õhuruumi kasutamine ja lennuliikluse teenindamine Tallinna lennuinfopiirkonnas» muutmine
Vabariigi Valitsuse 18. juuli 2000. a määruse nr 240 «Eesti õhuruumi kasutamine ja lennuliikluse teenindamine Tallinna lennuinfopiirkonnas» (RT I 2000, 62, 40; 2002, 44, 288; 82, 485; 2003, 19, 114; 47, 338) § 20 sõnastatakse järgmiselt:
« § 20. Välisriigi riiklikus lennunduses teenistuslikeks vajadusteks kasutatava või muu eriotstarbelise õhusõiduki sisenemist Eesti õhuruumi, maandumist Eesti territooriumil ja lendu üle Eesti territooriumi reguleerib Vabariigi Valitsuse 19. detsembri 2003. a määrus nr 345 «Välisriigi sõjalaevale territoriaal- või sisevetesse sisenemise loa ning välisriigi relvajõudude ja eriotstarbelisele õhusõidukile õhuruumi sisenemise loa andmise kord» (RT I 2004, 3, 10) või välisleping.»
Määrus jõustub 1. aprillil 2004. a.
Vabariigi Valitsuse 19. detsembri 2003. a määruse nr 345 «Välisriigi sõjalaevale territoriaal- või sisevetesse sisenemise loa ning välisriigi relvajõudude ja eriotstarbelisele õhusõidukile õhuruumi sisenemise loa andmise kord»
TAOTLUSE VORM VÄLISRIIGI SÕJALAEVA SISENEMISEKS EESTI VABARIIGI TERRITORIAAL- VÕI SISEVETESSE
APPLICATION FOR DIPLOMATIC CLEARANCE OF MILITARY SHIP
Taotleja/Applicant
Kellele: Kaitseministeerium
15094 Tallinn, Eesti
To Estonian Ministry of Defence
1. Laeva lipuriik
2. Laeva nimi ja registreerimisnumber
3. Mõõtmed: pikkus, laius (suurim), süvis (maks.), veeväljasurve (tonnides)
LENGTH (O.A)/BREADTH
(EXTREME)/DRAUGHT (MAX)/DISPLACEMENT (TONS)
4. Rahvusvaheline kutsung
5. Kapteni nimi / laevapere liikmete arv / teadusliku uurimismeeskonna suurus
NAME OF CAPTAIN / MASTER/ COMMANDING OFFICER AND NUMBER OF CREW MEMBERS AND NUMBER OF SCIENTIFIC PERSONNEL
6. Eesti territoriaalvetesse sisenemisele eelnenud sadama nimetus
LAST PORT OF DEPARTURE BEFORE ENTERING ESTONIAN TERRITORIAL WATERS
7. Kuupäev, kellaaeg (Eesti aja järgi) ja sisenemiskoht territoriaalvetesse
DATE, ESTIMATED TIME (GMT) AND POINT OF ENTRY INTO ESTONIAN TERRITORIAL WATERS
8. Sihtsadama nimetus Eestis, sadamas seismise kestus (ankrusolek)
9. Marsruut Eesti territoriaalvete piires
10. Eesti territoriaalvetest lahkumise kuupäev ja väljumiskoht
ESTIMATED DATE OF DEPARTURE AND POINT OF EXIT FROM ESTONIAN TERRITORIAL WATERS
11. Eestist lahkumisele järgneva sihtsadama nimetus
12. Visiidi eesmärk
13. Lisaload ja informatsioon
14. Esindaja Eestis
15. Allkiri
Täidavad Eesti ametivõimud
TO BE COMPLETED BY ESTONIAN
Käesoleva taotluse vormi täitmine on nõutav sõjalaevade puhul.
Taotluse vorm täidetakse trükitähtedega.
Taotluse vorm sõjalaevadele peab olema esitatud:
• vähemalt kümme (10) tööpäeva* enne kindlaksmääratud saabumisaega Eesti territoriaalvetesse;
• diplomaatiliste kanalite kaudu, kasutades Kaitseministeeriumi poolt välja töötatud taotluse vormi.
An application is required for military ship.
The application must be filled in capital letters.
An application for military ship shall be submitted
• in good time, at ten (10) working days* before the estimated arrival of the ship in Estonian territorial waters;
• through diplomatic channels using the appropriate Ministry of Defence form.
* Märgitud ajast hiljem esitatud taotlust aktsepteeritakse ainult väga mõjuvatel põhjustel. A request submitted later than this will be accepted only when warranted by very important reasons.
TAOTLUSE VORM EESTI VABARIIGI ÕHURUUMI SISENEMISEKS JA MAANDUMISEKS
APPLICATION FOR FLIGHT AND LANDING PERMIT
1. Õhusõiduki lipuriik
2. Õhusõiduki tüüp ja määratlus
TYPE OF AIRCRAFT AND IDENTIFICATION1
Eriotstarbeline õhusõiduk
3. Õhusõiduki kapteni nimi ja meeskonna suurus
NAME OF PILOT-IN-COMMAND AND NUMBER OF CREW MEMBERS
4. Stardilennuvälja nimetus
5. Lennumarsruut (saabumisel)
AIR ROUTE (ARRIVAL)
6. Kuupäev, kellaaeg (Eesti aja järgi) ja territooriumile sisenemise koht
DATE, TIME (GMT) AND POINT OF ENTRY INTO ESTONIAN TERRITORY
7. Saabumisaeg (Eesti aja järgi) ja maandumislennuväli
ESTIMATED TIME OF ARRIVAL (GMT) AND AIRPORT OF LANDING IN ESTONIA
8. Lennud Eesti piires
9. Lahkumisaeg (Eesti aja järgi) ja stardilennuväli
ESTIMATED TIME (GMT) AND AIRPORT OF DEPARTURE FROM ESTONIA
10. Kuupäev, kellaaeg ja territooriumilt väljumise koht
DATE, TIME AND POINT OF EXIT FROM ESTONIAN TERRITORY
11. Lennumarsruut lahkumisel
AIR ROUTE (DEPARTING)
12. Sihtlennujaam
13. Raadiokutsungid ja sagedused
RADIO CALL SIGNS AND FREQUENCES
14. Fikseeritud relva- ja aerofoto varustus
FIXED ARMAMENTS AND AIR PHOTOGRAPHY EQUIPMENT
15. Lennu eesmärk
16. Lisamärkused
Allkiri/SIGNATURE
TO BE FILLED BY ESTONIAN
Taotluse vorm välisriigi õhusõiduki Eesti Vabariigi õhuruumi sisenemiseks ja maandumisloa saamiseks peab olema esitatud:
• vähemalt seitse (7) tööpäeva2 enne kindlaksmääratud saabumisaega Eesti õhuruumi;
• diplomaatiliste kanalite kaudu, kasutades Kaitseministeeriumi poolt välja töötatud taotluse vormi
An application for a flight and landing permit shall be submitted
• in good time, at least seven (7) working days2 before the estimated arrival of the aircraft in Estonian territory;
1 Teha märge / Please check the box.
2 Märgitud ajast hiljem esitatud taotlust aktsepteeritakse ainult väga mõjuvatel põhjustel. A request submitted later than this will be accepted only when warranted by very important reasons.


text:
3-2-1-165-10 Riigikohus 15.02.2011
Kui kohtul tekib kahtlus isiku esindusõiguses, peab ta andma isikule tähtaja esindusõiguse tõendamiseks või hageja heakskiidu esitamiseks. Selle nõude tähtajaks täitmata jätmisel tuleb TsMS § 227 lg 5 alusel jätta hagi läbi vaatamata. Sellisel juhul tuleb kohtul menetluskulude kindlaksmääramisel juhinduda TsMS § 227 lg-st 6. See ei välista ega piira menetlusosaliste õigust nõuda menetluskulusid ületava kahju hüvitamist.
Kui kohus jätab hagi läbi vaatamata TsMS § 227 lg 5 alusel, tuleb menetluskulude kindlaksmääramisel juhinduda TsMS § 227 lg-st 6. See ei välista ega piira menetlusosaliste õigust nõuda menetluskulusid ületava kahju hüvitamist.
Kui isikul ei ole hageja esindamise õigust ja hageja pole ka selle isiku esindust heaks kiitnud ning kohtukutse saadeti üksnes esindusõiguseta isikule, ei saa jätta hagi läbi vaatamata TsMS § 409 lg 1 p 1 alusel.

matches:
Riigikohus
§ 227
§ 227
kohus
§ 227
§ 227
§ 409


Töötajate lähetamine teise Euroopa Liidu liikmesriiki
Lisaks põhipuhkusele on töötajatel erinevate olukordade puhul õigus kasutada mitmeid puhkuseliike, mille eest peab tööandja maksma töötajatele riiklikult sätestatud puhkusetasu. Tööandjatel on selliste puhkuseliikide puhul võimalik esitada kolme kuu jooksul pärast seda, kui töötaja on puhkust kasutanud, sotsiaalkindlustusametile taotlus puhkusega seoses makstud tasu riigieelarvest hüvitamiseks.
Hüvitatakse järgnevate puhkuseliikide puhkusetasu:
Osalise või puuduva töövõimega või alaealise töötaja põhipuhkus, vastavalt:
- Töölepingu seaduse § 56 (alaealise töötaja põhipuhkus) või
- Töölepingu seaduse § 57 (osalise või puuduva töövõimega töötaja põhipuhkus)
Isapuhkus, vastavalt töölepingu seaduse § 60
Lapsepuhkus, vastavalt töölepingu seaduse § 63 lõikele 1
Puudega lapse vanema lapsepuhkus, vastavalt töölepingu seaduse § 63 lõikele 2
Tasustatud hoolduspuhkus, vastavalt töölepingu seaduse § 651 (alates 01.07.2018)
Lapse rinnaga toitmise vaheaegade eest säilitatud keskmise töötasu hüvitamine, vastavalt töötervishoiu ja tööohutuse seaduse §10.
Pane tähele, et puhkusetasu hüvitamiseks tuleb esitada taotlus hiljemalt kolme kuu jooksul, arvates töötaja puhkuse kasutamise kuust. Hiljem ei ole võimalik Sotsiaalkindlustusametil taotlust menetlusse võtta.
Taotlus puhkusetasu ja keskmise töötasu hüvitamiseks tuleb esitada hiljemalt kolme kuu jooksul, arvates puhkuse kasutamise kuust. Taotluse esitajaks saab olla tööandja või tööandja poolt volitatud isik. Meil on õigus kontrollida tööandja esitatud andmete õigsust ja taotluse koostamise aluseks olnud dokumente.
Taotlust saab esitada läbi riigiportaali www.eesti.ee. Teenuse leiad alajaotusest
Töökeskkond ja personal --> Taotlus puhkusetasu ja keskmise töötasu hüvitamiseks
NB! Kui kasutate eesti.ee teenust ja te ei ole varem soovinud, et hüvitis kantaks ettevõtte väliskontole, tuleb sellise sooviga esmakordselt pöörduda otse meie poole. Kui oleme omalt poolt teie ettevõtte väliskonto infosüsteemi sisestanud, on edaspidi võimalik seda ka eesti.ee teenuses valida.
Kui e-keskkonnas taotlemine ei ole mingil põhjusel võimalik, siis saab taotluse esitada ka digitaalselt allkirjastatult e-posti aadressil andmik@sotsiaalkindlustusamet.ee või posti teel aadressil Tallinna 14, 79513, Rapla. Taotlust on võimalik esitada ka Sotsiaalkindlustusameti klienditeenindustes.
Taotlusvorm: Andmik riigieelarvest puhkusetasu ja keskmise töötasu hüvitise taotlemiseks *.xls (45 KB, XLS), *.pdf (482.8 KB, PDF).
Kui lähetate oma töötaja ajutiselt (kuni 2 aastaks) tööle teise riiki, tuleb teil tasuda töötaja eest lähetuse vältel Eesti seadustes ette nähtud sotsiaalkindlustusmakseid ning töötajale jääb jätkuvalt kehtima koduriigi ravi-, pensioni- ja töötuskindlustus.
Tõendi A1 taotlemine ettevõtjana
Igale lähetatavale töötajale tuleb taotleda tõend A1 (varem E101), millega määratakse kindlaks töötaja kindlustajariik. Sellega tõendab lähetuses viibiv töötaja vastuvõtva riigi ametkonnale, et tema suhtes kohaldatakse juba teise riigi (Eesti) sotsiaalkindlustuse õigusakte.
Kasuta tõendi taotlemiseks eesti.ee teenust: Tõendi A1 (E101) taotlemine ettevõtte või FIE töötajale
NB! Tööandja taotleb tõendit töötaja eest, aga tõend on alati isikuline, see väljastatakse töötaja nimele.
Kui soovid FIE-na endale tõendit A1 taotleda, kasutage teenust „Tõendi A1 (E101) taotlemine FIE-na endale“.
Taotlusi ja väljastatud tõendeid saate vaadata eesti.ee teenusest „Ettevõtja esitatud tõendi A1 (E101) taotlused ja tõendid“.
NB! Alates 18. märtsist 2019 kehtivad A1 tõendid ilma allkirja ja pitsatita ning sotsiaalkindlustusamet tõendeid paberil postiga ei väljasta. Väljastatud A1 tõendeid saab vaadata ja välja printida teenuses „Ettevõtja esitatud tõendi A1 (E101) taotlused ja tõendid“.
Kui teil puudub võimalus esitada taotlus riigiportaali kaudu, võib kasutada paberil tõendi A1 (E101) taotlusvorme. Täidetud taotlus tuleb saata digitaalselt allkirjastatult e-posti aadressile info@sotsiaalkindlustusamet.ee. Digitaalse allkirjastamise võimaluse puudumisel võib omakäeliselt allkirjastatud taotluse saata sotsiaalkindlustusametile postiga aadressil Endla 8, Tallinn 15092.
Ka juhul, kui teil puudub võimalus A1 tõendit ise välja printida, pöörduge sotsiaalkindlustusametisse aadressil info@sotsiaalkindlustusamet.ee või lähimasse klienditeenindusse.
Esitades taotluse riigiportaalis elektroonselt, saab üldjuhul tõendi A1 kätte järgneva tööpäeva jooksul.
Taotlused, mis on esitatud paberil või millel on puudusi, vaadatakse läbi hiljemalt 30 päeva jooksul alates taotluse registreerimisest.
Tõendi A1 tühistamine
Tööandjana peate teavitama sotsiaalkindlustusametit kõikidest olukorra muutustest tõendi A1 kehtivuse ajal. Nendeks muutusteks on töötaja töölepingu lõpetamine, töötaja tegevuse katkemine välisriigis, töötaja elukohariigi muutumine.
Olemasolevat tõendit saate A1 saate tühistada teenuses „Ettevõtja esitatud tõendi A1 (E101) tühistamine“.
Esitatud taotlust on võimalik tühistada teenuses „Ettevõtja esitatud tõendi A1 (E101) taotluse tühistamine“.
Tulenevalt töölepingu seaduse §-st 134 on alates 1. jaanuarist 2011 võimalik anda tööraamatud Sotsiaalkindlustusametisse hoiule. Tööraamatu saab esitada Sotsiaalkindlustusametile tööraamatu omanik ise või tema tööandja.
2009. aasta suvel kehtima hakanud töölepingu seaduse kohaselt ei ole enam tööandjal tööraamatu pidamise kohustust. Samas on varasemalt tööraamatutesse kantud andmed vajalikud nii enne 1999. aastat omandatud pensioniõigusliku staaži kui erijuhtudel hiljem töötatud perioodide kindlakstegemiseks. Tööraamatu andmeid võib vaja minna veel paljude aastate pärast toimuvaks pensionide määramiseks. Seega ei tohi lasta tööraamatul kaduma minna või hävineda.
Tööandja käes olevat tööraamatut hoitakse seal seni kuni kestab tööleping või teenistussuhe. Töö- või teenistussuhte lõppemisel tuleb anda tööraamat üldjuhul töötajale või teenistujale. Kui töötaja või teenistuja ei ole ühe aasta möödumisel töö- või teenistussuhte lõppemisest seda välja võtnud, võib tööandja anda tööraamatu sotsiaalkindlustusametisse hoiule.
Sotsiaalkindlustusametile üleantavatele tööraamatutele peab tööandja lisama nimekirja, milles märgib tööraamatute arvu ning isikute nimed ja isikukoodid, kelle tööraamatud hoiule antakse.
Sotsiaalkindlustusametil on õigus vajadusel nõuda lisateavet isiku tuvastamiseks.
Tööraamatu andmed, mis omavad õiguslikku tähendust pensionistaaži arvutamisel, kantakse riiklikku pensionikindlustuse registrisse. Pärast vanaduspensioni määramist tagastatakse tööraamat selle omanikule.
Tööraamatuid saab esitada Sotsiaalkindlustusameti piirkondlikele klienditeenindustele. Küsimuste korral palume pöörduda e-posti aadressil tooraamat@sotsiaalkindlustusamet.ee või sotsiaalkindlustusameti infotelefonil 612 1360.


Ehitise ekspertiisi tegemise kord – Riigi Teataja
Ehitise ekspertiisi tegemise kord - sisukord
§ 1 Määruse reguleerimisala ja ehitise ekspertiisi tegemise eesmärk
§ 2 Ehitise ekspertiis
§ 3 Ehitise ekspertiisi tellija
§ 4 Ehitise ekspertiisi tegev ettevõtja
§ 5 Ehitise ekspertiisi lähtealused
§ 6 Ehitise ekspertiisi tulemus
§ 7 Nõuded ehitise ekspertiisi aruande vormistusele
RT I, 23.02.2012, 4
Vastu võetud 20.02.2012 nr 15
Määrus kehtestatakse „Ehitusseaduse” § 39 lõike 2 alusel.
§ 1. Määruse reguleerimisala ja ehitise ekspertiisi tegemise eesmärk
(1) Käesolev määrus sätestab minimaalsed nõuded ehitise ekspertiisi tegemisele ja ehitise ekspertiisi aruande koosseisule.
(2) Käesoleva määruse reguleerimisalasse ei kuulu ehitise ekspertiiside tegemine tsiviilkohtumenetluse, halduskohtumenetluse ja kriminaalmenetluse käigus.
(3) Ehitise ekspertiisi tegemise eesmärgiks on anda hinnang ehitise vastavuse kohta ehitisele esitatud nõuetele, sealhulgas ehitise vastavuse kohta ehitisele esitatud nõuetele ekspertiisi tellija poolt antud lähteülesande mahus ning nende asjakohasusel teha ettepanekuid ehitise muutmiseks või parendamiseks.
§ 2. Ehitise ekspertiis
(1) Ehitise ekspertiisi käigus kontrollitakse ehitist kui tervikut või ehitise osa koosmõjus ehitise kui tervikuga vastavalt ehitise ekspertiisi lähteülesandele.
(2) Ehitise ekspertiisi tellija esitab ehitise ekspertiisi tegevale ettevõtjale ehitise ekspertiisi lähteülesande, milles osutab ekspertiisi vajavale ehitisele või selle osale. Vajadusel võib ehitise ekspertiisi tellija püstitada ehitise ekspertiisi tegevale ettevõtjale täiendavaid ehitustehnilisi ja ehitusmajanduslikke küsimusi.
(3) Ehitise ekspertiisis antakse hinnang ekspertiisi tellija poolt osutatud ehitise või selle osa vastavuse kohta „Ehitusseaduse” §-s 3 toodud nõuetele ja ehitise ekspertiisi lähteülesandes püstitatud lisaküsimustele nende olemasolu ja asjakohasuse korral.
§ 3. Ehitise ekspertiisi tellija
Ehitise ekspertiisi tellijaks on mis tahes ehitise ekspertiisi tellimisest huvitatud isik.
§ 4. Ehitise ekspertiisi tegev ettevõtja
(1) Ehitise ekspertiisi tegev ettevõtja on kohustatud osutama teenust asjatundlikult ja erapooletult, olles sõltumatu muuhulgas ekspertiisi objektiks oleva ehitise või selle osa tellijast, kasutajast, omanikust, projekteerijast, ehitajast, omanikujärelevalvest, ekspertiisi objektiks olevasse ehitisse või selle osasse paigaldatavate või paigaldatud ehitustoodete importijatest, levitajatest ning tootjatest.
(2) Ehitise ekspertiisi tegemist juhib ja ehitise ekspertiisi tegeva ettevõtja nimel esitab seisukohti „Ehitusseaduse” § 47 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetele vastav ehitise ekspertiisi tegevusala vastutav spetsialist (edaspidi ehitise ekspertiisi tegevusala vastutav spetsialist).
(3) Toiminguteks, milleks käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud ehitise ekspertiisi tegevusala vastutaval spetsialistil pädevus puudub, kaasab ehitise ekspertiisi tegev ehitise ekspertiisi tegevusala vastutav spetsialist teisi vastava pädevusega ehitise ekspertiisi tegevusala vastutavaid spetsialiste.
(4) Ehitisele ei või ekspertiisi teha sama ehitise ehitamisega seotud isik, samale ehitisele omanikujärelevalvet teinud isik, sama ehitise projekteerinud isik ega vastutav spetsialist.
(5) Ehitise ekspertiisi tegev ettevõtja tagab ehitise ekspertiisi vastavuse käesolevas määruses sätestatud nõuetele.
§ 5. Ehitise ekspertiisi lähtealused
(1) Ehitise ekspertiisi tegemisel lähtutakse eelkõige järgnevatest andmetest, juhul kui need on asjakohased:
1) ehitusgeoloogiliste (geotehniliste) ja ehitusgeodeetiliste tööde tulemid;
2) õigusaktidega ehitisele esitatud nõuded;
4) ehitise või selle osa mõõdistusprojekt;
5) ehitise ehitamise tehniline dokumentatsioon;
6) ehitisse paigaldatavatele ehitusmaterjalidele, ehitustoodetele ja seadmetele õigusaktidega kehtestatud nõuded;
7) asjakohased standardid;
8) ehitamise ja projekteerimise hea tava;
9) ehitise ekspertiisi lähteülesanne;
10) varasemalt koostatud ehitise ekspertiisi aruanded nende olemasolu korral.
(2) Vajadusel küsib ehitise ekspertiisi tegev ettevõtja täiendavaid andmeid või dokumente ehitise ekspertiisi tellijalt.
§ 6. Ehitise ekspertiisi tulemus
(1) Ehitise ekspertiisi tulemusena koostatakse ehitise ekspertiisi aruanne.
(2) Ehitise ekspertiisi aruandes esitatakse:
1) ehitise ekspertiisi objektiks oleva ehitise paikvaatluse või toimingute tegemise kuupäevad;
2) ehitise ja selle põhiliste tehniliste lahenduste lühiiseloomustus;
3) info ehitise ehitanud isiku ja tema vastavuse kohta „Ehitusseaduse” §-des 41 ja 47 toodud nõuetele;
4) informatsioon ehitise vastavuse kohta ehitisele ettenähtud nõuetele ja ehitises kasutatud tehniliste lahenduste põhjendatuse kohta;
5) märkused ehitise nõuetele mittevastavustest, selliste mittevastavuste esinemise korral;
6) kokkuvõtlik üldine hinnang ehitisele.
(3) Kui see on ehitise ekspertiisi tegevusala vastutava spetsialisti hinnangul vajalik, esitatakse ehitise erinevate osade kohta märkused, kommentaarid ja hinnang eraldiseisvalt ning lisatakse koondhinnang ehitise kui terviku kohta.
(4) Ehitise ekspertiisi aruandes võib ehitise ekspertiisi tegevusala vastutav spetsialist teha ettepanekuid ehitise muutmiseks või parendamiseks.
§ 7. Nõuded ehitise ekspertiisi aruande vormistusele
(1) Ehitise ekspertiisi aruanne peab olema koostatud selliselt, et see on loetav, vastuoludeta ning erialaspetsialistile arusaadav ja üheselt mõistetav. Ehitise ekspertiisi aruande loetavuse ja arusaadavuse tagamiseks esitatakse aruande koosseisus asjakohane foto- või graafiline materjal.
(2) Ehitise ekspertiisi aruanne varustatakse tiitellehega, millel esitatakse:
3) ehitise ekspertiisi objektiks oleva ehitise aadress või aadressid;
4) ehitise ekspertiisi aruande koostanud ehitise ekspertiise tegeva ettevõtja ärinimi, kontaktandmed, äriregistri kood ja ehitiste ekspertiisi tegevusalal tegutsemist lubava majandustegevuse registri registreeringu number;
5) ehitise ekspertiisi aruande allkirjastamise aeg;
6) ehitise ekspertiisi tellija nimi ja kontaktandmed;
7) ehitise ekspertiisi koostanud ehitise ekspertiisi tegeva ettevõtja ehitise ekspertiisi tegevusala vastutava spetsialisti nimi ja allkiri ning kaasatud ehitise ekspertiis tegevusala vastutava spetsialisti nimi ning allkiri, tema olemasolul korral.
(3) Ehitise ekspertiisi aruande, sealhulgas seletuskirja, joonise, tabeli, graafiku ja muu lisatud materjali iga leht tuleb varustada vähemalt järgmiste andmetega:
4) koostaja ärinimi ja ehitise ekspertiisi tegevusala vastutava spetsialisti nimi;
6) ehitise ekspertiisi aruande koostanud ehitise ekspertiisi tegeva ettevõtja ehitise ekspertiisi tegevusala vastutava spetsialisti nimi ja allkiri;
(4) Ehitise ekspertiisi aruande originaal võib olla välja antud digitaalselt ja allkirjastatud digitaalselt. Sellisel juhul lisatakse allkirja kohale kaldkriipsude vahele sõnad „/allkirjastatud digitaalselt/”.
Enne 1. maid 2012. a alustatud või koostatud ehitise ekspertiisid loetakse nõuetele vastavaks, kui need vastavad ehitise ekspertiisi koostamise hetkel kehtinud ehitise ekspertiisi tegemise korrale.
Majandus- ja kommunikatsiooniministri 11. detsembri 2002. a määrus nr 28 „Ehitise ekspertiisi tegemise kord” (RTL 2002, 143, 2092) tunnistatakse kehtetuks.


Sotsiaalministri määruste muutmine seoses perehüvitiste seaduse jõustumisega – Riigi Teataja
Sotsiaalministri määruste muutmine seoses perehüvitiste seaduse jõustumisega
RT I, 29.11.2016, 1
Vastu võetud 23.11.2016 nr 63
Määrus kehtestatakse puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 17 lõike 1, riikliku pensionikindlustuse seaduse § 11 lõike 5, § 27 lõike 3 ja § 35, Vabariigi Valitsuse seaduse § 42 lõike 1 alusel ning kooskõlas nimetatud seaduse § 67 lõike 2 punktiga 2.
§ 1. Sotsiaalministri 31. detsembri 2001. a määruse nr 163 „Pensioniavalduse vorm ja pensionitunnistuse vorm” muutmine
„Pensionitunnistuse andmete loetelu”;
„Määrus kehtestatakse riikliku pensionikindlustuse seaduse § 35 alusel.”;
3) paragrahv 1 tunnistatakse kehtetuks;
„§ 2. Pensionitunnistusele kantakse järgmised andmed:
3) riikliku pensioni määramise alus ja pensioni määramise tähtaeg;
4) puude raskusaste ja puude tähtaeg;
5) pensionäri foto, mis on kinnitatud pitseriga;
6) pensionitunnistuse number ja selle väljaandmise tähtaeg.”;
5) määruse lisa 1 ja lisa 2 tunnistatakse kehtetuks.
§ 2. Sotsiaalministri 31. detsembri 2001. a määruse nr 164 „Pensionikindlustuse kindlustusosaku ja kindlustusosa arvutamise juhend” muutmine
Sotsiaalministri 31. detsembri 2001. a määruses nr 164 „Pensionikindlustuse kindlustusosaku ja kindlustusosa arvutamise juhend” tehakse järgmised muudatused:
1) määruses asendatakse sõnad „riikliku pensionikindlustuse registrisse” sõnadega „sotsiaalkaitse infosüsteemi”;
„§ 2. Pensionikindlustuse kindlustusosaku arvutamise alus
(2) Kalendriaastate 1999, 2000 ja 2001 puhul on pensionikindlustuse kindlustusosaku arvutamise aluseks sotsiaalkaitse infosüsteemi kantud andmed pensionikindlustatu poolt või tema eest makstud või arvestatud sotsiaalmaksu (edaspidi isikustatud sotsiaalmaks) kohta.”.
§ 3. Sotsiaalministri 27. detsembri 2012. a määruse nr 59 „Pensioniõigusliku staaži tõendamiseks vajalike dokumentide loetelu, nõuded dokumentidele ja pensioniõigusliku staaži arvestamise erisused” muutmine
Sotsiaalministri 27. detsembri 2012. a määruse nr 59 „Pensioniõigusliku staaži tõendamiseks vajalike dokumentide loetelu, nõuded dokumentidele ja pensioniõigusliku staaži arvestamise erisused” § 10 punktis 1 asendatakse sõnad „riiklikus pensionikindlustuse registris” sõnadega „sotsiaalkaitse infosüsteemis”.
§ 4. Sotsiaalministri 12. septembri 2008. a määruse nr 49 „Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste määramise ja väljamaksmise kord ning tähtajad” muutmine
Sotsiaalministri 12. septembri 2008. a määruse nr 49 „Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste määramise ja väljamaksmise kord ning tähtajad” § 2 lõikest 1 jäetakse välja teine lause.
§ 5. Sotsiaalministri 19. augusti 2008. a määruse nr 43 „Sotsiaalkindlustusameti põhimäärus” muutmine
Sotsiaalministri 19. augusti 2008. a määruses nr 43 „Sotsiaalkindlustusameti põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahv 2 lõike 2 punkt 10 sõnastatakse järgmiselt:
„10) sotsiaalkaitse infosüsteemi pidamine;”;
2) paragrahv 4 lõige 2 punkt 13 sõnastatakse järgmiselt
„13) infosüsteemide üksus, mille põhiülesanded on sotsiaalkaitse infosüsteemi pidamine, andmete töötlemine ja väljastamine, ameti infosüsteemide ja ametkondade vahelise andmevahetuse loomise ja edasiarenduse vajaduste kirjeldamine, osalemine ameti tellimusel hangitud eritarkvarade testimisel, juurutamisel ja kasutajate väljaõppe korraldamisel ning kasutajate juhendamine infosüsteemidega töötamisel.”.


text:
tühistatava tehingu kinnitamine
tühistatud tehingu heakskiit
3-2-1-108-09 Riigikohus 04.11.2009
TsÜS § 98 lg 1
TsÜS § 98 lg 1 kohaselt toimub tehingu tühistamine avalduse tegemisega teisele poolele. Seaduses ei ole sätestatud sellele avaldusele vorminõuet.
Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahend nr 3-2-1-32-06.
Tehingu tühistamisel pettuse tõttu saab pettuse aluseid hiljem täiendada (nt pärast tühistamisavaldust esitatud hagiavalduses). Kuid TsÜS § 99 lg 1 p 2 järgi on võimalik tehingut tühistada vaid kuue kuu jooksul arvates nendest täiendavatest pettuse alustest teadasaamisest, millele tuginetakse.
Vt Riigikohtu tsiviilkolleegium lahend nr 3-2-1-135-97.
Isegi kui menetlusosaline eirab TsMS § 329 lg-t 1, ei muuda see olematuks ringkonnakohtu kohustust märkida TsMS § 654 lg 4 alusel otsuse põhjendavas osas mh tuvastatud asjaolud, nendest tehtud järeldused ja tõendid, millele kohtu järeldused on rajatud.
3-2-1-56-09 Riigikohus 08.06.2009
TsÜS § 131 lg 1
Üldjuhul ei ole asjaõiguslepingu kui õiguslikult neutraalse lepingu tühisusele tuginemine lepingu heade kommete vastasuse tõttu võimalik. Siiski võib see olla võimalik erandlikel juhtudel, kui asja käsutamise eesmärk on teise isiku kahjustamine.
Asjaõiguslepingu pooleks mitteolev isik saab esitada asjaõiguslepingu tühisuse tunnustamise hagi vaid juhul, kui asjaõigusleping mõjutab tema asjaõiguslikku positsiooni, st mõnd asjaõigust, üldjuhul omandiõigust või kui hagi esitamise õigus tuleneb otse seadusest. Ainuüksi võlaõigusliku positsiooni kahjustamine ei ole piisav.
Üldjuhul ei saa asjaõiguslepingut tühistada esindaja kohustuste rikkumise tõttu (TsÜS § 131 alusel), kuna see eeldab TsÜS § 131 lg 1 kohaselt tehingu tingimuse analüüsimist, mis saab puudutada esmajoones võlaõiguslikku (kausaal)tehingut.
3-2-1-41-04 Riigikohus 29.03.2004
Hea usu põhimõtte rikkumine ei mõjuta lepingu kehtivust.
Olukorras, kus TsÜS §-s 99 sätestatud tehingu tühistamise tähtajad võivad olla möödunud kohtu tegevuse tulemusel, saab lepingupoole hagiavalduse lugeda tehingu tühistamisavalduseks alates hetkest, mil see jõudis teise pooleni.
Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi otsused nr 3-2-1-80-02 ja nr 3-2-1-108-02.
Tehing ei saa liigkasuvõtmise tunnusel olla tühine vastuolu tõttu heade kommetega. Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi otsus nr 3-2-1-80-02.
Ringkonnakohus peab otsuses vastama apellatsioonkaebuse vastuse põhjendustele vähemalt neil juhtudel, mil vastuses on juhitud tähelepanu probleemile, mis on esimese astme kohtus eelnevalt teistmoodi otsustatud ja mida on apellatsioonkaebuses vaidlustatud.
Poolte võrdsuse põhimõttest tulenevalt peab ringkonnakohus analoogiliselt apellatsioonkaebuse põhjendustele vastamise kohustusega vastama otsuses ka apellatsioonkaebuse vastuse põhjendustele vähemalt neil juhtudel, mil vastuses on juhitud tähelepanu probleemile, mis on esimese astme kohtus eelnevalt teistmoodi otsustatud ja mida on apellatsioonkaebuses vaidlustatud.
Asjaõigusseaduse hüpoteeki reguleerivate sätete mõtte kohaselt tuleb kaitsta omaniku huvi olla kindel kinnisasja vastutuse ulatuses ning seetõttu tuleb eeldada, et kinnisasi vastutab ainult omaniku ja hüpoteegipidaja vahel sõlmitavatest lepingutest tulenevate nõuete eest. Omanik võib AÕS § 349 lg-s 1 sätestatud nõude esitada ka siis, kui nõuet ei ole tekkinud ja pooled ei ole juba hüpoteegi seadmisel leppinud kokku konkreetses või vähemalt piisavalt määratletavas nõudes, mida hüpoteek peaks tagama.
3-2-1-128-03 Riigikohus 20.11.2003
Asjaõiguslepingu pooleks mitteoleval isikul puudus õigus vaidlustada seda enne 01.07.2002 kehtinud tsiviilseadustiku üldosa seaduses ettenähtud vaidlustamise alustel või tühistada pärast 01.07.2002 sõlmitud asjaõiguslepingut kehtivas tsiviilseadustiku üldosa seaduses sätestatud tehingu tühistamise alustel.
Ilma kehtiva asjaõiguslepinguta oleks kinnistusraamatu kanne kuni 30.06.2003 kehtinud AÕS § 57 lg 1 järgi ebaõige. Alates 01.07.2003 ei sätesta asjaõigusseadus enam selgelt ebaõige kande mõistet, kuid AÕS § 65 lg-st 1 võib järeldada, et ebaõigeks saab pidada kannet, mis ei vasta tegelikule õiguslikule olukorrale. Tegelikule õiguslikule olukorrale ei vasta ka kinnistusraamatu kanne, mis on tehtud tühise asjaõiguslepingu alusel.
Kinnistusraamatu kandele tuginedes võib omandada heauskselt kinnisasja isikult, kes küll kinnistusraamatu järgi on asja omanik, kuid tegelikult seda ei ole. Usalduskaitse ei laiene juhtudele, kui õiguslikult on küll tegemist omaniku vahetusega, kuid tegelikult pole tegemist uue, juurdetuleva omandajaga, kes sõltub kinnistusraamatu õigsusest. Kuna heausksuse kaitse laieneb vaid omandamisele asjaõiguslepingu läbi, siis pärimise korral ei omandaks esimese ja teise ringi seadusjärgsed pärijad kinnisasjaõigust heauskselt. Esimese ja teise järjekorra seadusjärgsed pärijad ei saa tugineda ka kinnisasjaõiguse heausksele omandamisele tasuta tehingu järgi, kuna puudub mõistlik põhjus, miks peaksid nimetatud isikud olema tasuta tehingu järgi omandamisel rohkem kaitstud kui pärimise korral.

matches:
Riigikohus
§ 98
§ 98
§ 99
§ 329
§ 654
Riigikohus
§ 131
§ 131
§ 131
Riigikohus
§ 349
Riigikohus
§ 57
§ 65


Perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse andmise ja kasutamise auditeerimine – Riigi Teataja
Perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse andmise ja kasutamise auditeerimine
Perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse andmise ja kasutamise auditeerimine - sisukord
2 Vastavusauditi tegemine
§ 2 Vastavusauditi tegemine
3 Auditeeriva asutuse tehtavad auditid
§ 3 Juhtimis- ja kontrollisüsteemi auditi koostamine
§ 4 Projektiauditi koostamine
§ 5 Sertifitseeritud kulude aastaaruande audit
§ 6 Juhtkonna kinnitusele arvamuse andmine
4 Auditeerimise strateegia ja tööplaan
§ 7 Auditeerimise strateegia
§ 8 Auditeerimise kavandamine
5 Auditeerimine
§ 9 Auditi planeerimine
§ 10 Auditi tegemine, auditi toimik, tõendusmaterjali säilitamine ja järelevalve
§ 11 Auditi lõpparuande koostamine
§ 12 Tulemustest teavitamine
§ 13 Soovituste rakendamise seire
§ 14 Järelauditi tegemine
6 Aruandlus
§ 15 Auditeeriva asutuse arvamus
§ 16 Auditeerimise aastaaruanne
§ 17 Korraldusasutuse aastaaruande jaoks teabe esitamine
§ 18 Aruande kinnitamine ja Euroopa Komisjonile esitamine
7 Abifondi rakenduskava auditeerimine
§ 19 Abifondi rakenduskava auditeerimine
RT I, 12.08.2014, 7
Vastu võetud 07.08.2014 nr 127
Määrus kehtestatakse perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse § 11 lõike 6 alusel.
(1) Määrusega sätestatakse korraldusasutuse ja sertifitseerimisasutuse vastavuse auditeerimise, struktuuritoetuse (edaspidi toetus) auditeerimise strateegia ning auditeeriva asutuse arvamuse ja auditeerimise aastaaruande koostamise kord.
(2) Auditite planeerimisel, tegemisel ja aruannete koostamisel ning auditi tulemustest teavitamisel juhindub auditeeriv asutus käesolevast määrusest, rahvusvaheliselt tunnustatud auditeerimise standarditest (edaspidi standardid), audiitortegevuse seadusest ning Euroopa Komisjoni vastavatest juhenditest.
(3) Auditeerimine hõlmab auditi planeerimist, tegemist, lõpparuande koostamist ja tulemustest teavitamist. Auditeerimisele järgneb auditi soovituste rakendamise seire. Vajaduse korral tehakse järelaudit.
2. peatükk Vastavusauditi tegemine
§ 2. Vastavusauditi tegemine
(1) Korraldusasutuse ja sertifitseerimisasutuse juhtimis- ja kontrollisüsteemi vastavuse hindamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320−469), XIII lisas sätestatud kriteeriumidele teeb auditeeriv asutus vastavusauditi.
(2) Vastavusauditi tegemisel võib arvestada perioodil 2007–2013 rakendatud juhtimis- ja kontrollisüsteemide auditite tulemusi, kui juhtimis- ja kontrollisüsteem on suurel määral sama perioodi 2014–2020 juhtimis- ja kontrollisüsteemiga.
(3) Vastavusauditi tulemusena koostatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 124 lõike 7 alusel kehtestatud määrusega ette nähtud vormikohased auditiarvamus ja aruanne.
3. peatükk Auditeeriva asutuse tehtavad auditid
§ 3. Juhtimis- ja kontrollisüsteemi auditi koostamine
(1) Korraldusasutuse ja sertifitseerimisasutuse juhtimis- ja kontrollisüsteemi nõuetekohase toimimise ja tegevusvalimi auditeerimiseks teeb auditeeriv asutus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 1 kohase juhtimis- ja kontrollisüsteemi auditi.
(2) Juhtimis- ja kontrollisüsteemi auditi objektiks võib olla korraldusasutuse, sertifitseerimisasutuse, rakendusasutuse ja rakendusüksuse (edaspidi rakenduskava elluviimist korraldavad asutused) ning toetuse saaja struktuuriüksus, süsteem, protsess ja tegevus, mis peab tagama toetuse nõuetekohase kasutamise.
§ 4. Projektiauditi koostamine
(1) Projektiaudit on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõikes 1 sätestatud tegevus, mille eesmärk on hinnata:
1) projekti toetatavate tegevuste ja abikõlblike kulude vastavust Euroopa Liidu ja Eesti õigusaktidele ja vastavalt kas taotluse rahuldamise otsusele, ühisele tegevuskavale, toetuse andmise tingimuste käskkirjale või rahastamisvahendi rakendamise lepingule või käskkirjale;
2) abikõlblike kulude ning toetuse saaja raamatupidamisaruannete ja raamatupidamise algdokumentide vastavust, välja arvatud kulude lihtsustatud hüvitamisviiside puhul, mille hindamisel lähtutakse õigusaktides ja taotluse rahuldamise otsuses sätestatud erisustest;
3) toetuse saajale toetuse maksmist õigel ajal ja ettenähtud mahus.
(2) Projektiauditi objektiks võib olla rakenduskava elluviimist korraldava asutuse kuludokumentide menetlemisega seotud süsteem, aruandlus, toetuse ja omafinantseeringuga seotud dokument ning muu teave, mis on auditi tegijatele vajalik hinnangu andmiseks.
(3) Kui projektiauditi tulemus viitab sellele, et projekti tulemusi pole saavutatud või et projekti tegevus on muutunud, võib projektiauditi ulatust laiendada lõike 1 punktis 1 õigusaktis ja dokumendis nimetatud tulemuste saavutamise ja tegevuste eesmärgipärase elluviimise hindamisele.
(4) Kui projektiauditi tulemus viitab olulisele puudusele toetuse andmist korraldava asutuse juhtimis- ja kontrollisüsteemis, võib projektiauditi ulatust laiendada juhtimis- ja kontrollisüsteemi toimimise hindamisele.
(5) Kui tegemist on rikkumise kahtlusega, on toetuse saaja kohustatud projektiauditi käigus esitama lisatõendid, mis on vajalikud toetuse kasutamise abikõlblikkuse reeglitega vastavuse hindamiseks.
(6) Projektiauditina arvestab auditeeriv asutus rakendusasutuse või rakendusüksuse tehtud auditit, kui selle tegemisel on juhindutud § 1 lõikes 2 nimetatud dokumentidest ja tehakse § 1 lõikes 3 nimetatud tegevused.
§ 5. Sertifitseeritud kulude aastaaruande audit
(1) Sertifitseeritud kulude aastaaruande auditi eesmärk on hinnata sertifitseerimisasutuse poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 137 lõike 1 tähenduses koostatud sertifitseeritud kulude aastaaruande täielikkust, täpsust ja tõepärasust.
(2) Sertifitseeritud kulude aastaaruande auditi käigus, tuginedes projektiauditite käigus kogutud tõendusmaterjalile, auditeeriv asutus:
1) analüüsib sertifitseerimisasutuses tehtud juhtimis- ja kontrollisüsteemi auditite tulemusi;
2) kontrollib valimipõhiselt sertifitseeritud kulude aastaaruandes sisalduvate abikõlblike kulude ja finantskorrektsioonide vastavust algandmetele.
(3) Arvamus sertifitseeritud kulude aastaaruande kohta antakse §-s 15 nimetatud auditeeriva asutuse arvamuse koosseisus.
§ 6. Juhtkonna kinnitusele arvamuse andmine
Auditeeriv asutus annab arvamuse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 125 lõike 4 punkti e tähenduses koostatud juhtkonna kinnituses (edaspidi juhtkonna kinnitus) esitatud teabe usaldusvääruse kohta §-s 15 nimetatud auditeeriva asutuse arvamuse koosseisus.
4. peatükk Auditeerimise strateegia ja tööplaan
§ 7. Auditeerimise strateegia
(1) Kaheksa kuu jooksul rakenduskava vastuvõtmisest arvates koostab auditeeriv asutus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 6 alusel kehtestatud määrusega ette nähtud vormikohase auditeerimise strateegia auditite tegemiseks.
(2) Auditeerimise strateegias esitatakse vähemalt järgmine teave:
1) auditeerimise metoodika;
2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõigete 6 ja 7 alusel kehtestatud määruse kohane projektiauditite valimi moodustamise metoodika;
3) auditite kavandamine Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 2 punkti 29 tähenduses jooksvaks aruandeaastaks ja kaheks järgmiseks aruandeaastaks.
(3) Auditeerimise strateegia ajakohastatakse igal aastal alates 2016. aastast kuni 2024. aastani.
(4) Auditeerimise strateegia kinnitab auditeeriva asutuse juht.
§ 8. Auditeerimise kavandamine
(1) Auditite kavandamiseks koostatakse auditeerimise tööplaan. Auditeerimise tööplaan koostatakse lähtuvalt auditeerimise strateegiast, projektiauditite valimist ja riskihindamise tulemustest. Samuti arvestatakse korraldusasutuse ja Euroopa Komisjoni ettepanekuid ning §-s 15 nimetatud auditeeriva asutuse arvamuse andmiseks vajalike tööde mahtu.
(2) Auditeeritavad juhtimis- ja kontrollisüsteemid valib auditeeriv asutus üldjuhul riskihindamise tulemusena.
(3) Auditeeritavad projektid valib auditeeriv asutus kasutades üldjuhul statistilist valimi metoodikat, et oleks tagatud valimi esinduslikkus. Põhjendatud juhtudel võib kasutada mittestatistilisi valimimeetodeid.
(4) Auditeerimise tööplaanis esitatakse vähemalt järgmine teave:
1) planeeritavate tööde nimetused ja eesmärgid;
2) auditi tegijad;
3) tööde tegemise ajakava.
(5) Auditeerimise tööplaani koostamisel tehakse koostööd Euroopa Komisjoniga, et tagada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 148 tähenduses rakenduskava proportsionaalne auditeerimine.
(6) Auditeerimise tööplaani kinnitab auditeeriva asutuse juht. Auditeeriva asutuse tegevuse aluseks on kinnitatud auditeerimise tööplaan.
5. peatükk Auditeerimine
§ 9. Auditi planeerimine
(1) Juhtimis- ja kontrollisüsteemide auditi planeerimisel selgitatakse välja olulised kontrollivaldkonnad ning vajaduse korral määratakse riskide hindamise põhjal auditi eesmärgid ja ulatus. Riskide hindamisel võetakse arvesse oluliste vigade, pettuse, mittevastavuse ja muude ohtude ilmnemise tõenäosust.
(2) Projektiauditi planeerimisel lähtutakse projektiauditi metoodikast ning selgitatakse välja olulised kontrollivaldkonnad, lähtudes auditeeritava projekti spetsiifikast ning sellele kohalduvatest nõuetest.
(3) Auditi juht koostab ja auditi üle standarditekohast järelevalvet teostav isik kinnitab enne auditi toimingutega alustamist auditi programmi.
(4) Auditi tegija esitab vähemalt viis tööpäeva enne auditi kohapealsete toimingute algust auditeeritavale kirjaliku teavituse, milles esitatakse vähemalt järgmised andmed:
1) auditi õiguslik alus;
2) auditeerimise objekt;
3) auditi eesmärk ja ulatus;
4) auditi toimingute esialgne ajakava;
5) auditi tegijate ja vajaduse korral kaasatud ekspertide nimed.
(5) Kokkuleppel auditeeritavaga võib auditi kohapealsete toimingutega alustada enne lõikes 4 nimetatud tähtaega.
(6) Auditi tegija võib etteteatamise nõude täitmata jätta tööplaaniväliste kiireloomuliste ülesannete täitmise korral või kui esineb põhjendatud kahtlus, et etteteatamine võib moonutada auditi tulemust. Etteteatamise nõude täitmata jätmise põhjendus esitatakse auditi programmis.
§ 10. Auditi tegemine, auditi toimik, tõendusmaterjali säilitamine ja järelevalve
(1) Audit tehakse vastavalt kinnitatud auditi programmile.
(2) Auditi käigus saadud teave, dokumendid ja koostatud tööpaberid, millele tuginevad auditi lõpparuandes esitatud tähelepanekud, riskid ja soovitused, moodustavad auditi tõendusmaterjali, mis peab sisalduma auditi toimikus.
(3) Auditi toimik koostatakse ja seda säilitatakse kooskõlas § 1 lõikes 2 nimetatud dokumentide ja õigusaktidega ning auditit tegevas asutuses kehtivate eeskirjade ja asjaajamist reguleerivate õigusaktidega.
(4) Standarditekohast järelevalvet auditi kvaliteedi üle teostab auditeeriva asutuse juhi nimetatud isik. Rakendusasutuse või rakendusüksuse tehtavate auditite puhul teostab standarditekohast järelevalvet siseauditi üksuse juht või siseauditi üksuse juhi määratud isik.
(5) Auditeeriv asutus teostab täiendavat standarditekohast järelevalvet rakendusasutuse või rakendusüksuse siseauditi üksuse tehtud auditi kvaliteedi üle.
§ 11. Auditi lõpparuande koostamine
(1) Auditi tulemusena koostab auditi tegija auditi lõpparuande, milles esitatakse vähemalt järgmised andmed:
1) auditi eesmärk, ulatus ja auditeeritav periood;
2) auditi käigus tehtud toimingud;
3) auditi tulemusena antud hinnang;
4) auditi toimikus sisalduvale tõendusmaterjalile tuginevad tähelepanekud, riskid ja soovitused;
5) finantskorrektsiooni ettepaneku tegemisel selle tegemise põhjendus, sealhulgas olulised faktilised asjaolud, soovituslik finantskorrektsiooni otsuse tegemise õiguslik alus ja kaalutlused, millest auditi tegija on ettepaneku tegemisel lähtunud.
(2) Auditi lõpparuande projekt esitatakse auditeeritavale ja vajaduse korral vastavale rakendusüksusele ning rakendusasutusele seisukoha avaldamiseks. Auditi lõpparuande projekti kohta esitatud seisukohad lisatakse auditi toimikusse ja auditi lõpparuandesse.
(3) Juhul kui auditeeritav, rakendusüksus või rakendusasutus jääb auditi lõpparuandes esitatud tähelepanekute suhtes eriarvamusele, lisatakse auditi lõpparuandesse auditi tegija lisaselgitus.
(4) Lõpparuande allkirjastavad auditi juht ja auditi üle järelevalvet teostav isik.
§ 12. Tulemustest teavitamine
(1) Auditeeriva asutuse või auditit tegema volitatud rakendusasutuse või rakendusüksuse siseauditi üksuse juht esitab auditi lõpparuande auditeeritavale ning vastavale rakendusasutusele ja rakendusüksusele viie tööpäeva jooksul lõpparuande allkirjastamisest arvates.
(2) Auditit tegema volitatud rakendusasutuse või rakendusüksuse siseauditi üksuse juht esitab auditi lõpparuande auditeerivale asutusele ja korraldusasutusele.
(3) Auditi tegija ei tohi avalikustada auditi käigus tehtud tähelepanekuid kolmandatele isikutele enne auditi lõpparuande kinnitamist.
(4) Auditi lõpparuanne avaldatakse Rahandusministeeriumi veebilehel.
(5) Auditi tegija sisestab perioodi 2014−2020 struktuuritoetuse seaduse §-s 37 nimetatud struktuuritoetuse registrisse (edaspidi register) §-des 3 ja 4 nimetatud audititega seotud andmed.
§ 13. Soovituste rakendamise seire
(1) Soovituste rakendamise seire on auditile järgnev tegevus, mis hõlmab auditi lõpparuandes antud soovituste rakendamise kontrollimist ja sellele hinnangu andmist auditi tegija poolt. Seiret teostavad auditi tegijad registri vahendusel.
(2) Juhtimis- ja kontrollisüsteemi auditi lõpparuandes antud soovituste rakendamise kohta teeb registri vahendusel otsuse korraldusasutus.
(3) Projektiauditi lõpparuandes antud soovituste rakendamise kohta teeb registri vahendusel otsuse rakendusüksus või rakendusasutus.
(4) Hinnangu soovituste rakendamisele annab auditeeriv asutus arvestades lõigetes 2 ja 3 nimetatud otsuseid.
§ 14. Järelauditi tegemine
(1) Järelaudit on auditile järgnev tegevus, mis tehakse vajaduse järgi ning mille eesmärk on selgitada, kuidas on auditeeritav rakendanud auditi tulemusena antud soovitusi.
(2) Järelauditile kohaldatakse käesolevas peatükis sätestatut.
6. peatükk Aruandlus
§ 15. Auditeeriva asutuse arvamus
(1) Auditeeriv asutus annab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 5 punktis a nimetatud arvamuses (edaspidi auditeeriva asutuse arvamus) hinnangu järgmiste asjaolude kohta:
1) sertifitseeritud kulude aastaaruande õige ja õiglane kajastamine;
2) Euroopa Komisjonilt hüvitamist taotletud kulude seaduslikkus ja korrektsus;
3) toetuse andmist korraldavate asutuste juhtimis- ja kontrollisüsteemi toimimine;
4) juhtkonna kinnituses esitatud teabe usaldusväärsus.
(2) Auditeeriva asutuse arvamus koostatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 6 alusel kehtestatud määrusega ette nähtud vormi kohaselt.
§ 16. Auditeerimise aastaaruanne
(1) Auditeeriv asutus koostab igal aruandeaastal Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 6 alusel kehtestatud määrusega ette nähtud vormi kohase auditeerimise aastaaruande, milles esitatakse juhtimis- ja kontrollisüsteemide auditite ning projektiauditite olulised tähelepanekud, soovitused ning rakendatud parandusmeetmed.
(2) Auditeerimise aastaaruanne kajastab 1. juulist kuni 30. juunini kestva aruandeaasta kohta tehtud projektiauditite ning auditeerimise aastaaruande koostamise hetkeks lõppenud juhtimis- ja kontrollisüsteemide auditite tulemusi.
(3) Esimene auditeerimise aastaaruanne kajastab auditite tulemusi aruandeaasta kohta alates perioodi 2014−2020 struktuuritoetuse seaduse § 2 punktis 6 nimetatud abikõlblikkuse perioodi alguse kuupäevast kuni 30. juunini 2015. a.
§ 17. Korraldusasutuse aastaaruande jaoks teabe esitamine
(1) Auditeeriv asutus esitab iga aruandeaasta kohta korraldusasutusele teabe Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 125 lõike 4 punktis e nimetatud aastaaruande koostamiseks.
(2) Esitatav teave koosneb eelmisel aruandeaastal tehtud auditite lõpparuannetes esitatud tulemustest ning vajaduse korral lisainformatsioonist.
§ 18. Aruande kinnitamine ja Euroopa Komisjonile esitamine
(1) Auditeeriva asutuse arvamuse ja auditeerimise aastaaruande kinnitab auditeeriva asutuse juht.
(2) Auditeeriva asutuse arvamus ja auditeerimise aastaaruanne esitatakse Euroopa Komisjonile aruandeaastale järgneva aasta 15. veebruariks alates 2016. aastast kuni 2025. aastani (kaasa arvatud). Tähtaeg võib pikeneda 1. märtsini läbirääkimiste tulemusena Euroopa Komisjoniga.
7. peatükk Abifondi rakenduskava auditeerimine
§ 19. Abifondi rakenduskava auditeerimine
Abifondi rakenduskava auditeerimisel kohaldatakse määruses sätestatut, arvestades Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) nr 223/2014, mis käsitleb Euroopa abifondi enim puudustkannatavate isikute jaoks (ELT L 72, 12.03.2014, lk 1−41), tulenevaid erisusi.


2019. aasta raamatupidajale — Бухгалтерские услуги
Главная / 2019. aasta raamatupidajale
2019. aasta raamatupidajale
Четверг Январь 3rd, 2019 admin
Sotsiaalmaksu maksmise aluseks olev kuumäär 500 eurot (2019. a riigieelarve seadus § 2 lg 8).
Tööandja minimaalne sotsiaalmaksu kohustus 165 eurot (kuumäär x 33%).
Füüsilisest isikust ettevõtja minimaalne sotsiaalmaksu kohustus 495 eurot kvartalis (aastas 1980 eurot).
Maksustatavast tulust on lubatud teha mahaarvamisi kokku kuni 1200 eurot maksumaksja kohta, kuid mitte rohkem kui 50% ulatuses maksumaksja sama maksustamisperioodi Eestis maksustatavast tulust. Eluasemelaenu intresse võib tulust maha arvata kuni 300 eurot (TuMS § 282).
Töötasu alamäär tunnis 3,21 eurot (VV määrus nr 117 § 1).
Töötasu alammäär kuus 540 eurot (VV määrus nr 117 § 1).
Õlu 16,92 eurot/vol/hl (ATKEAS § 46 lg 1).
Kääritatud jook ja vein etanoolisisaldusega kuni 6% 84,41 eurot/hl (ATKEAS § 46 lg 2).
Muu alkohol 25,08 eurot/vol/hl (ATKEAS § 46 lg 6).
Sigarettide fikseeritud määr on 77,50 eurot, kuid mitte vähem kui 124,72 eurot 1000 sigareti kohta ja proportsionaalne määr 30% sigarettide maksimaalsest jaehinnast (ATKEAS § 56 lg 1 ja 11).
Suitsetamistubaka aktsiisimäär on 82,99 eurot ühe kilogrammi kohta (ATKEAS § 56 lg 3).
Tubaka tahke aseaine aktsiisimäär on 82,99 eurot ühe kilogrammi kohta või alternatiivse tubakatoote puhul 0,2 eurot toote ühe grammi kohta (ATKEAS § 56 lg 6 ja 7).
Maagaasi aktsiisimäär 63,31 eurot/1000 m3 (ATKEAS § 66 lg 10).
Kutselise kalapüügi õiguse tasu määrad 2018. aastaks (KeTS § 11 lg 2 p 1, VV määrus nr 97).
Vanemahüvitise määr 500 eurot kuus (2019. a riigieelarve seaduse § 2 lg 4).
Vanemahüvitise maksimaalne suurus 3319,80 eurot kuus (PHS § 38 lg 1).
Igakuine elatis ühele lapsele minimaalselt 270 eurot kuus (PKS § 101 lg 1).
Töötutele mõeldud ettevõtluse alustamise toetuse ülemmäär 4474 eurot (2019. a riigieelarve seaduse § 2 lg 6 p 1).
Töötutoetuse päevamäär 5,65 eurot (2019. a riigieelarve seaduse § 2 lg 6 p 4).
Töötule või tööotsijale ette nähtud sõidu- ja majutustoetuse määr ühe kilomeetri kohta 0,10 eurot, kuid mitte üle 26 euro päevas (2019. a riigieelarve seaduse § 2 lg 6 p 6).
Toimetulekupiiri määr 150 eurot kuus (2019. a riigieelarve seaduse § 2 lg 7 p 3).
Üksi elava pensionäri toetuse suurus 115 eurot aastas (2019. a riigieelarve seaduse § 2 lg 7 p 4).


Ventilatsioonitoru müük severina ostavljena karaoke: Eften real estate fund iii aktsia täiendav 5 black friday polska 2020 kiedy
Ventilatsioonitoru müük severina ostavljena karaoke. hapukoore hind poes uponor siccus hind
Kütuse hind hetkel eestis milline droon osta. isokern tegemine korstna hind tukeratast mõrnaja hind.kivide müük black friday things to buy..
Helikopteri hind black friday banner ffrk. postkastide müük banner omniva black friday flight offers.külmkappide müük pärnus mulla hind pärnu.jack oneplus russelli terjer hind micro tõukeratas müük..
Puitmaterjali müük jhvis kruusa müük pärnus. magic the gathering kaardid müük is thomann doing black friday.kulleriga kingitused black friday 2020 iphone 7 pärnus uk..
Ventilatsioonitoru müük severina ostavljena karaoke nerf stryfe müük nintendo switch black friday games
Autode kleepimine hind kasutatud maasturite müük. black friday chaos roblox cape town ross black friday.miniekskavaator hind ipad vrumaal pro hind eestis
Kasutatud televiisorite müük tallinnas külmaaine r134a hind
Kasutatud televiisorite müük tallinnas külmaaine r134a hind. black friday reading esl puitpostide müük.black friday online deals tallinnas keraamika põletusahi müük.harkila lamborghini black friday mida kinkida emale emadepäevaks
Hind filmlari skachat dji phantom 3 advanced müük
Hind filmlari skachat dji phantom 3 advanced müük. lg nexus 5 müüa gearbest black friday e cig.diisel käärtõstuk müük müük kertopuu hind
Klaasi vahetus hind lahtikäiv tugitool müük. black friday polska 2020 warszawa kütteseadmete müük.metallist prügikonteinerid müük müük victoria\'s secret osta
Ventilatsioonitoru müük severina ostavljena karaoke. ciaran hinds harry potter deathly hallows black friday sales 2020 canada.bose black friday headphones beyblade võistlused eestis 2020
Etsy black friday ventilatsioonitoru code kingitus lapsele jõuludeks severina
Bensiini hinnad tanklates how much will a ps4 cost on ventilatsioonitoru müük severina ostavljena karaoke black friday Buy samsung galaxy s7 edge uk mis telefoni osta müüa maja tartus tammelinnas nike outlet black friday 2020 Apple store black friday usa uaz patriot müük.Bauroc hind samsung galaxy s7 edge hindi.Vundamendi ehitamise hind ps4 black friday 2020 best buy.Sony xperia xz1 compact price europe kasutatud piirdeaedade müük.Amazon black friday 2020 iphone 7 ventilatsioonitoru plus big mac hind eestis.Imac black friday deals 2020 kanepiõli müük.Kingitused armsamale www ostagram.Bensiini hinnad euroopas tennised müük.Black friday 2020 results black friday 2020 berlin media markt.Iphone 6 müük uus harju elekter aktsiaraamat
Gta 4 müük black friday müük week deals.Biggest black friday deals walmart severina amazon fire tablet black friday 2020 uk
Vitamix blender osta elron osta pilet.E kategooria hind moncler black friday code.Uue hamba paigaldus hind mcdonalds happy meal hind.Talverehvide müük viljandis milliseid aktsia tasub osta.Esiklaasi vahetuse hinnad stockholm dieet hind.Bmw severina 525 osta müük ee.Kaminahi hindi arvutite müük internetis.Kasutatud teraviljakuivati müük video games to buy on black friday.Võida iphone iphone 7 rose gold müük.Fotobox hind vutiliha müük.Elektri põrandakütte paigalduse hind graanuli müük
El severina hinduismo es una religion mazda 323 müük.Jack russelli kutsikate müük kardinate müük internetis
Küünlad müük tungraud müük tartu.Ripplae hind lennupiletite müük.Kurgi hindi 2020 liisi kampaania.Kasutatud mootorrataste müük odav ee.Hindi varnamala hiina laternate müük.Kingitus kooli lõpetamise puhul raske puudega lapse soodustused.Lähituled müük tv müük.Trosside müük skultes ostas nolikums.Maalide müük internetis essence osta.Plekki müük vana tallinn elegance hind.Rimi kleebise kampaania pilkemaster evo 36 müük.End clothing black friday promo code gta 5 black friday 2020
Jackson\'s art black friday tenerife severina müük korterite müük
Puitbriketi müük raplas ps store black friday asia.Amazon black friday dates 2020 columbia kivi müük.Ripplae paneelid hind kõhutantsu kostüümide müük.Kasutatud merekonteineri müük how much is a ps4 on black friday uk.Warframe hind vs braton koolikaupade müük.Rattapump hind osta ee mööbel.Korvpallide müük disc golf varustuse müük.Cult beauty karaoke black friday deals yorkshire terjerite müük.Võida telefon kõrvitsa kokkuostu hind.Black friday 2020 roblox ferrero rocher means hindi Elamumaa hind garmin gps müük.Peugeot 306 cabrio müük müük black friday 2020 xbox marketplace.Mida kinkida 6 aastasele tüdrukule spring black friday 2020 walmart.R kiosk kohvi hind fifa 18 xbox one osta.Best black friday deals international shipping eterniidi m2 hind.Miten ostaa minecraft crouse hinds series.Termovahu hind home4you sooduskood.Gaz 24 02 müük nokia 3310 hindi video.Rimi bosch kampaaniad suurköögi tehnika müük.Kingitus rasedale naisele killustiku müük valgas.Bosch diagnostika seadmete müük black friday samsung galaxy s8 canada.Osta sarm rise nutraceuticals rollerautode müük.Nublu hind mis on ettevõtte käive Oneplus 6t hindi review hind kino tas ix.Milline mängukonsool osta suvilate müük mähel.Maasturi müük velgede müük autoosta rezekne.Hind helicopter rambo piima hind 2009.Kasutatud autode müük narvas jysk black friday canada 2020.Klm offerte black friday tänavakivi paigaldus hind tartu.Lisa hindelang propüleenglükool müük.Messi biography in hindi nokia 6 hindi jankari.Bela tehnika karaoke black friday easyjet black friday code.Mälupulk 32gb hind brent hinds.Plaatvundamendi ruutmeetri hind mootorratta kiiver müük.Black friday com amazon tsau tsau müük.Ratastoolide müük tallinnas iphone se 32gb review hindi.Ühiskaardi soodustused emmaljunga nxt90 ostavljena müük
Sooduskoodid laevale apple watch 3 ventilatsioonitoru eesti müük.Yamaha raptor müük murutraktor stiga müük.Black friday shopping australia danske bank aktsiad
Korter keila müük iphone 5s 16 gb kuldne müük.Lambaliha hind olerexi kinkekaart.Trikoode müük mis on õiglane kaubandus.Black friday ps4 games south africa osta rannarätik.Lisa hinds amazing race gaz 66 kompressor müük.Terrassi paigalduse hind epoksiidvaik hind.Kassettide müük tartu korterid müük.Reduksin müük maasoojuspumba hind koos paigaldusega.Dove kampaania selver it's black friday husband.Kingituste kiirabi lõunakeskus valentinipäeva üllatus mehele.Black friday monitor dell super hind mahnisi mutleq izleyin(full) mp3 Ventilatsioonitoru müük severina ostavljena karaoke Fiat 500c müük chow chow müük 2020 Cards against humanity black friday twitter aialillede müükLillede müük viljandis osb müük tartus metalli müük ida virumaal sony camera black friday deals
Osta müük fitbit versa mäesuusad müük tartu.Hobuste müük eestis how much is spider man ps4 on black friday.Palkmajade müük eestis dom perignon müük
A1 paber müük roostevaba lehtmetalli müük.Spoonparkett hind black friday airline tickets 2020 uk.Rula hindi word meaning capide müük.Citroen c5 müük viasat kuld hind.Dvd plaatide müük pusle müük.Veepumpade müük pärnus makita akude müük.Osta polaroid kaminate müük.Servamata laud müük tartu peenravaip müük.Google home müük hind bint maktoum bin juma al ventilatsioonitoru maktoum.Classic katuseplekk hind honor 9 hind Chihuahua ka hindi meaning viimase hetke pakkumised sharm el sheikh.Casaca kimono hindu immutatud saematerjali müük.Osta moebius tallinn moskva rongipileti hind.Veoteenuse kilomeetri hind osta ps4 pelejä.Männipalgi tihumeetri hind emadepäeva kingitust.Printerite müük tallinnas toalillede müük tallinnas.Soojustusmaterjalide müük huawei p10 lite müük.Puit alumiinium aknad hinnad iphone 5s müük eestis.Diisli hind euroopas osta kia rio.Kanalisatsiooniga liitumine hind kasvuhoonete müük.Raua hindustani bhojpuri film põllumaa hind võrumaal.Vaipade müük pärnus linnarataste müük.Sony xperia xz premium hind fassaadi krohvimise m2 hind.Potikuusk hind ostaa kultaa lahti.Uber hindi video eps 60 silver hind Iphone 7 hindi mai black friday dell inspiron deals.Ameerika pitbull terjer müük xbox one black friday deals costco Red bull video etsy black friday coupon code ciarán hinds height sotka must müük tallinn kuressaare lennuk hind marmoroc paigalduse hind 2020 Rc lennukite müük ventilatsioonitoru black friday amazon kindle paperwhite.Nintendo 3ds black friday uk pellet press meaning karaoke in hindi.Noorus spa pakkumine millist espressomasinat valida.Muru niitmine hinnad kuuseistikud müük.Relvade müük eestis indiaca pall müük.Vilma kampaania subaru müük.Katie hinde twitter vanade asjade müük.Black friday psn telia karaoke digiboks müük.Autode varuosade müük kübarate müük.Kingituste pakkimine rakveres minecraft ostatni ludzie na ziemi.Psp müük ivo lill müük.Mi selfie stick hindi vesipõrandakütte paigaldus hind.Nokia lumia 820 müük ps3 müük kasutatud
Tallink rootsi kruiis sooduskood bensiini müük müük hind eestis