Avinurme valla heakorra eeskiri – Riigi Teataja
Avinurme valla heakorra eeskiri - sisukord
§ 4 Kinnistu heakorra nõuded
§ 5 Ehitus-, remondi- ja kaevetöö tegija heakorra nõuded
§ 6 Tehnovõrgu omaniku heakorra nõuded
§ 7 Loomade ja lindude pidamise heakorra nõuded
§ 8 Tuleohutuse tagamise nõuded
§ 10 Vastutus ja rakendussätted
RT IV, 10.10.2013, 45
Vastu võetud 17.06.2009 nr 110
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 36 1 alusel .
(1) Avinurme valla ( edaspidi valla ) heakorra eeskiri (edaspidi eeskiri) kehtestab heakorranõuded valla haldusterritooriumil.
(2) Eeskiri on täitmiseks kohustuslik kõigilevalla haldusterritooriumil elavatele, viibivatele ja/või tegutsevatele
(1) Omanik- heakorra nõuete täitmisel on võrdsustatud tema poolt volitatud valdajaga,haldajaga või kasutajaga.
(2) Kinnistu- heakorra nõuete täitmisel on võrdsustatud mõisted: maa-ala, territoorium, krunt, maaüksus, katastriüksus.
(3) Avalik koht- üldkasutatav territoorium, rajatis või ruum, mis on antud üldiseks kasutamiseks või mis on tegelikult üldkasutatav.
(4) Puhastusala– alevikus ja külas kinnistu või ehitisega külgneva tee vahel olev ala (või osa üldkasutatavast territooriumist,
(5) Kõnnitee- jalakäija liiklemiseks ettenähtud teeosa või sama otstarbega omaette tee.
(6) Heakorratööd- liiva, tolmu, prahi, jäätmete, lume ja jää koristamine (sh jääpurikad katusel) ning libedusetõrje teostamine, muru niitmine, rohu niitmine, lehtede riisumine, heki pügamine ning liiklust takistavate puude ja põõsaste okste lõikamine,
(7) Eriolukord - ilmastikutingimustest tulenev teeolude oluline halvenemine.
(8) Romusõiduk – sõiduk, millel puuduvad selle mehhaanilised osad või kereosad või klaasid või rattad ja mis oma välimusega
(9) Illegaalne grafiti- omaniku loata hoonele, müürile, piirdeaiale, pingile, ühissõiduki peatuse ootekojale vms kantud kirjad ja joonistused.
(1) Ehitise ja /või kinnistu omanik või ehitus- ja remonditöid tegev isik on kohustatud tagama heakorratööde tegemise temale kuuluval maa-alal ning puhastusalal.
(2) Ühissõiduki peatuse ooteala või –platvorm ja rajatise välistrepp peab olema puhastatud lumest ja jääst ning seal tuleb
(3) Avalikku kohta tohib tõkkepiiret, mistahes välireklaami, välireklaamikandjat, pinki, prügiurni või mistahes teisi teisaldatavaid väikevorme paigaldada vaid vallavalitsuse loal. Nende korrashoid ja hooldus on omaniku kohustus.
(4) Veose vedaja peab kinnitama ja katma veose nii, et see väldiks materjalide ja tolmu sattumist tänavale, maanteele.
(5) Üldkasutatava laste mänguväljaku omanik või haldaja on kohustatud tagama mänguvahendite ning väikevormide hooldamise ning remondi vastavalt vajadusele.
(6) Avaliku ürituse või avaliku koosoleku korraldajal tuleb ürituse toimumise kohta paigaldada vajalikul hulgal jäätmemahuteid ja välikäimlaid ning heakorrastada maa-ala, millel üritus läbi viidi ja selle ümbrus hiljemalt kella 10.00-ks hommikul või avaliku
(7) Heakorraalast tööd Avinurme vallas juhendavad, kooskõlastavad ja korraldavad vallavalitsuse ametnikud ja valla hallatavate ametiasutuste juhid vastavalt oma pädevusele.
(8) Vallavalitsus tagab:
1) heakorratööde tegemise vallale kuuluvates parkides, haljasaladel, teedel, tänavatel, sealhulgas parklates ja ühistranspordipeatustes ning muudes avalikes kohtades ning valla omandis olevate kinnistutel vastavalt eelarves selleks ettenähtud vahenditele;
2) valla tänavatel ja teedel liiklusmärkide ja infoviitade paigaldamise;
3) teede, tänavate ja avalike kohtade libeduse- ja lumetõrje;
4) avalikus kohas vajalikul hulgal prügiurnide ja—konteinerite paigaldamise ning nende regulaarse tühjendamise;
5) avalikes kohtades ligipääsu tuletõrje veevõtukohtadele;
6) valla territooriumil paiknevate kortermajade ja valla allasutuste juures paiknevate olmejäätmemahutite regulaarse tühjendamise ja ümbruse koristamise vähemalt 5m raadiuse ulatuses;
(9) Valla hallatavate ametiasustuste juhid korraldavad:
1) heakorratööde teostamist asutuse territooriumil, maa-alal;
2) laste mänguväljakute puhtuse (kool, lasteaed);
3) staadioni heakorra (kool).
§ 4. Kinnistu heakorra nõuded
Kinnistu ja /või ehitise omanik/ või maavaldaja on kohustatud:
1) hoidma korras oma kinnistu territooriumi ja kinnistu piirdeaia ning rakendama meetmeid talle kuuluva kinnistu reostamise ja risustamise vältimiseks. Kui reostajat, risustajat või kahjustajat ei ole võimalik kindlaks teha, peab ala või ehitise korrastama
2) hoidma korras hoone fassaad ja rajatised ning sinna juurde kuuluvad elemendid, mis peavad olema terved ja vastavuses ehitusprojektiga;
3) teostama heakorra- ja lumetõrjetöid kinnistuga või ehitisega ning krundiga külgneval puhastusalal. Maaomanikud ja teede valdajad on kohustatud hoidma korras teeäärsed kraavid ja truubid. Teede ääred ja teede kraavide kaldad peavad olema niidetud vähemalt kaks korda aastas: 01. juuliks ja 1. septembriks;
4) puhastama maa-aluse tehnovõrgu luugi ja resti, kui eelnimetatu jääb tema puhastusala piiresse;
5) tegema umbrohutõrjet (ka põllumaal hajaasustusega aladel), niitma muru (maksimaalne kõrgus 15 cm) ja rohumaadel
6) tagama heitvee ja fekaalide kogumismahutite, puhastusseadmete ja sõnniku hoidlate korrasoleku, veepidavuse, hermeetilise sulgumise, õigeaegse tühjendamise ja ümbruse hooldamise;
7) omama kehtivat lepingut kanalisatsiooniteenust osutava ettevõttega ja/või hoidma alles maksedokumenti heitvee ja fekaalide kogumismahuti tühjendamise ja veo kohta;
8) panema olmejäätmeid ainult nendesse jäätmete kogumisvahenditesse, mis kuuluvad (on kasutuses) jäätmete tekitajale ning asuvad tema omanduses või valduses oleval kinnistul või territooriumil;
9) kõrvaldama ehitiselt lume, ohtlikud jääpurikad, jms ning tagama tööde ajal ohutu liikluse, piirates tööde teostamise koha objekti ohutsooni tõkkega;
10) mitte põletama küttekoldes ja mujal ebameeldivat suitsu ja haisu tekitavaid materjale (plastmass, kumm jms);
11) kindlustama üldkasutatavate trepikodade korrasoleku;
12) kasutusel mitteoleva ehitise omanik on kohustatud tagama ehitise ja sinna juurde kuuluva krundi heakorra (vähemalt üks kord suve jooksul niitma ümbruse) ja esteetilise väljanägemise ning vältima hoone varisemisohtlikkust,
13) tagama põllumajandushoonete ja –rajatiste ning teiste tootmishoonete vastavuse tervisekaitse- ja keskkonnanõuetele,
14) hoidma tootmistegevuses tekkivat müra lubatud piires;
15) välireklaamikandja paigaldamise korral kinnistule ja /või ehitise pinnale, tuleb lähtuda reklaami paigaldamise seadusest ja kooskõlastama paigalduse vallavalitsuses. Paigaldaja tagab selle korrashoiu ja hoolduse;
16) tagama elu-, äri- ja asutushoonetel lipualuste või territooriumil lipumastide olemasolu ja heiskama riigilipud
17) paigaldama kaupluste, toitlustusasutuste, administratiiv- ja tootmishoonete ning teiste avalikult kasutatavate hoonete sissekäikude kõrvale piisaval arvul prügiurne ja tagama nende regulaarse tühjendamise ja ümbruse korrashoiu.
§ 5. Ehitus-, remondi- ja kaevetöö tegija heakorra nõuded
1) vältima objektilt pori ja prahi ning tolmu sattumist sõidu-ja kõnniteele ning naaberkinnistule, kattes objekti tööpinna vajadusel kattega alates tellingute paigaldamisest;
2) hoidma korras ja puhastama objekti juurdepääsutee, samuti kindlustama iga tööpäeva lõpus pori ja prahi ning
3) ehitusmaterjali mahalaadimine ja ajutine ladustamine üldkasutatavale territooriumile on lubatud üksnes vallavalitsuse kirjalikul loal;
4) rajama ja hoidma korras alates vundamendiaugu kaevamisest või tellingute paigaldamisest ehitusplatsi piirdeaia või muu ajutise tõkke, milline paigaldatakse viisil, mis tagab selle püsivuse;
5) pärast töö lõpetamist ja enne objekti ekspluatatsiooni andmist heakorrastama selle ümbruse ja taastama tööde käigus rikutud haljastuse, teed, tänavad ja parkimisalad ka väljaspool töömahtude piire ning vedama ära ehitusjäätmed;
6) ehitustöö tegija on kohustatud paigaldama nähtavale kohale teabetahvli, millele on märgitud töö tegija nimi, aadress ja kontakttelefon;
7) teabetahvli mõõtude kujundamisel ja teostamisel lähtutakse kehtivast Eesti Vabariigi standardi nõuetest.
§ 6. Tehnovõrgu omaniku heakorra nõuded
2) hoidma tehnovõrgu seisundis, mis tagab liiklusohutuse ja teekatte korrasoleku tehnovõrgu kohal, kusjuures kaevupea peab olema teekattega ühes tasapinnas;
§ 7. Loomade ja lindude pidamise heakorra nõuded
Loomade ja lindude pidamisele esitatavad nõuded:
1) loomade pidamine on lubatud loomapidamiseks ettenähtud ja kehtivatele ehitus-, tervisekaitse-, tuleohutus- ja keskkonnakaitse nõuetele vastavates hoonete;.
3) loomi on keelatud karjatada avalikel haljasaladel;
4) Kariloomi tuleb karjatada ketis, aiaga või elektrikarjusega piiratud alal, samuti peab omanik tagama, et tema loomad või linnud ei kahjustaks naabruses asuvaid aia-ja põllukultuure ega reostaks avalikke kohti.
5) Sõnnikuveol tuleb vältida teede ja tänavate reostamist; tekkinud reostus tuleb likvideerida koheselt. Sõnniku ja virtsa laotamisel tuleb jälgida keskkonnaalaseid nõudeid.
§ 8. Tuleohutuse tagamise nõuded
(1) Tuleohtlikul ajal ( tuleohtliku aja alguse ja lõpu määrab Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituut) on keelatud:
1) lõkke tegemine, välja arvatud selleks ettevalmistatud ja tähistatud kohas;
2) raiejäätmete põletamine;
3) kulu põletamine;
4) muu tegevus, mis võib põhjustada tulekahju.
(2) Lõkke tegemisel tuleb järgida ja arvestada:
3) tuule suunda ja tuule tugevust;
4) kustutusvahendite (tulekustuti, ämber veega vms) olemasolu;
5) lõkke aluse ümbritsemine mittesüttiva pinnasega (muld, liiv, killustik);
6) lõkke valve ja kustutamise järgne uuesti süttimise vältimine.
(3) Tahkküttel töötav teisaldatav šašlõki-või grillahi või ms ning kala-või lihatoote suitsuahi peavad mistahes ehitisest või põlevmaterjali hoiukohast asuma vähemalt 5 meetri kaugusel.
(4) Vallavalitsusel on õigus metsatulekahjude ennetamiseks Metsaseaduse § 35 lg 3 alusel tuleohtlikul perioodil, teatades sellest ajalehes Põhjarannik, muudes massiteabevahendites ja vajadusel piirangule viitavale tähistuste paigaldamisega keelata:
1) metsa kasutamine puidu saamiseks, kõrvalkasutuseks, jahinduseks ja meelelahutuslike ürituste läbiviimiseks;
1) risustada ja reostada valla territooriumi ja ehitisi, sealhulgas avalikus kohas maha loopida prahti, suitsukonisid, päevalilleseemneid jms, määrida ja kritseldada või joonistada hoone seinale, müürile, piirdeaiale, pingile, kõnniteele jne või
2) kahjustada haljasalasid, lilli, pargi- või muud avalikku kohta paigaldatud inventari (prügiurn, lillevaas, -kast, pink, tänavavalgusti vms) ja piirdeid, ümber paigutada omavoliliselt pargi- ja tänavainventari;
3) vigastada või omavoliliselt raiuda puid, rikkuda murukamarat ja lõhkuda teekatet;
4) rajada haljastust, istutada puid ja põõsaid üldkasutataval maa-alal ilma vallavalitsuse kirjaliku kooskõlastuseta;
5) omavoliliselt välja panna välireklaami ja välireklaami eksponeerimiseks vajalikku alust või välireklaamikandjat;
6) haljasaladel, pargi territooriumil hobuste ja hoburakenditega liiklemine; mootorsõidukitega sõitmine kõnniteedel, haljasaladel, staadionil;
7) telkida selleks mitteettenähtud kohas;
8) kloppida riideid ja vaipa korterelamu maja rõdul, aknal, asetada akna välisküljele sinna mitte sobivaid esemeid ning toiduaineid, kuivatada pesu rõdu piirdest kõrgemal;
9) ladustada kütte-, ehitus- või muud materjali väljaspool kinnistu piiri. Erandkorras on lubatud tahke kütuse, ehitusmaterjali jms mahalaadimine üldkasutatavale territooriumile tingimusel, et ei takistata jalakäijate ja sõidukite liiklust ning materjal teisaldatakse ja territoorium heakorrastatakse hiljemalt kuu jooksul;
10) avalikes kohtades kasutada tuhka või kloriide lume- ja libedusetõrjeks; libeduse tõrjeks kasutatava puistematerjali tera läbimõõt peab olema 2-6mm;
11) pesta mootorsõidukit veekogu ääres lähemal kui 20m veepiirist;
12) visata jäätmeid väljaspool selleks ettenähtud jäätmekäitluskohti;
13) kasutada mürkainet kehtestatud korra vastaselt;
14) parkida romusõidukit avalikul teel või muul üldkasutataval alal; sellise sõiduki parkimiseks korterelamu maal peab olema maavaldaja luba;
15) parkida mootorsõidukit ja /või haagist avalikul haljasalal;
16) saastada keskkonda kütte- või määrdeainetega;
18) koristatud lume kuhjamine kohtadesse, kus see segab liiklust.
§ 10. Vastutus ja rakendussätted
(1) Heakorra eeskirja rikkumise eest karistatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 662 alusel..
(2) Toimepandud väärteo kohtuvälised menetlejad on vallavalitsus, politseiprefektuur ja keskkonnainspektsioon. Kohtuväline menetleja omab õigust teha ettekirjutusi, andes tähtaja puuduste kõrvaldamiseks. Ettekirjutuse tähtaegselt täitmata jätmise korral võib rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras või määrata rahatrahv.
(3) Avinurme valla kui avalik-õigusliku juriidilise isiku omandile või valdusele omavoliliselt paigaldatud või kantud välireklaami kõrvaldab vallavalitsus. Muu isiku omandile omavoliliselt paigaldatud või kantud välireklaami peab kõrvaldama omanik.
(4) Tunnistada kehtetuks Avinurme Vallavolikogu 22.aprilli 1999.a. määrus nr 29 “Avinurme valla heakorra eeskiri “
(5) Määrus jõustub 1.juulil 2009.a.


text:
Riigikohus selgitas mürareeglite kohaldamise ning Natura-hindamise reegleid (3-3-1-88-15)
Augusti alguses tegi Riigikohus olulise lahendi, milles selgitas põhjalikult kehtivate müra normtasemete kohaldamist praktikas, mürahäiringu planeeringus käsitlemise nõudeid ning Natura-hindamise läbiviimise korda. Vaidluse algatajaks oli üks Hanila valla elanik, kelle kinnistu lähedusse plaaniti detailplaneeringu alusel rajada kaks tuulegeneraatorit. Seejuures ei olnud tegemist ainsate generaatoritega piirkonnas: sellesse Lääne-Eesti piirkonda oli vähehaaval püstitatud juba keskmise suurusega tuulepark. Käesolevas uudises anname ülevaate Riigikohtu olulisematest seisukohtadest ning selgitame, miks on tulevase praktika seisukohalt tegemist olulise lahendiga.
Euroopa Kohus: EL õigusega vastuolus oleva siseriikliku õigusnormi võib keskkonna kaitseks jätta jõusse vaid väga erandlikel juhtudel (C-379/15)
Aarhusi konventsiooni kontrollikomitee: EL rikub konventsiooni nõudeid takistades juurdepääsu õigusemõistmisele
Euroopa Komisjon avalikustas suunised keskkonnamõju hindamiste ühtlustamiseks
EL komisjon avaldas kolm otsust toodete ökomärgiste kohta
Väljaspool teid kasutatavate mootorite uued heitenormid said EL Nõukogult ametliku heakskiidu
Euroopa Kohus: saastekvootidega hankimise kohustus tekib niipea, kui hakatakse kasvuhoonegaase õhku paiskama (C-457/15)
Keskkonnaministeerium avalikustas uute müramääruste eelnõud
Euroopa Kohus: nn Natura hindamisel ei saa arvesse võtta tulevikus ellu viidavaid asendusmeetmeid (C-387/15 ja C-388/15)
Veeseaduse muudatustega piirataks nitraadireostuse vähendamise huvides väetamist
Määruse muudatused seavad lämmastikväetiste kasutamisele kasvatatavast põllukultuurist sõltuvad piirangud
Heit- ja sademevee ohtlike ainete sisalduse piirväärtusi muudetaks eelnõuga leebemaks
Euroopa Kohus: jäätmete kasutamisel karjääri täitmiseks ei kohaldu EL prügiladirektiivi nõuded (C-147/15)
Juuli lõpus tegi Euroopa Kohus otsuse, kus selgitas, millistel tingimustel võib EL-õigusega vastuolus olev siseriiklik õigusakt keskkonna kaitsmise huvides jõusse jääda. Vaidlus puudutas nn KSH-direktiivi (2001/42/EÜ) ebaõiget ülevõtmist Prantsusmaal ja selle tagajärgi.
Vaidlus sai alguse sellest, kui üks Prantsuse keskkonnaorganisatsioon vaidlustas siseriiklike norme, mis olid mõeldud EL KSH-direktiivi ülevõtmiseks. Prantsuse kohus leidis, et direktiivi ülevõtmine oli tõepoolest õigusvastane. Samas tekitasid kohtule muret vastavate seaduste tagasiulatuv tühistamine. Nimelt pidas kohus võimalikuks, et see võiks omakorda kaasa tuua kõigi nende seaduste alusel kehtestatud konkreetsete haldusotsuste tühistamise. Prantsuse õiguse kohaselt võib seejuures haldusaktide õigusvastasusele tugineda ilma konkreetse tähtajata. Seetõttu leidis Prantsuse kohus, et seaduse ja selle alusel antud haldusaktide tagasiulatuv tühistamine võiks olla keskkonnakaitse seisukohast negatiivne.
Euroopa Kohus rõhutas, et EL õigusega vastusolus olevaid norme võib kohaldada vaid juhtum-juhtumi haaval
Euroopa Kohus rõhutas esmalt, et üldiselt on siseriiklikel kohtutel kohustus tagada, et Euroopa Liidu õigust järgitaks liikmesriikides täpselt. Kui KSH direktiivi nõudeid on mingi programmi või kava keskkonnamõju hindamisel rikutud, tuleb puudused kõrvaldada. Eelduslikult tähendab see ka vastava haldusakti tühistamist. Vaid äärmiselt erandlikel juhtudel ja iga juhtumit tähelepanelikult hinnates võib siseriiklik kohus keskkonnakaitse huvides kohaldada EL õigusega vastuolus olevaid siseriiklikke KSH-reegleid ja haldusakti jõusse jätta. Viidates varasemale lahendile asjas C-41/11 (Inter-Environnement Wallonie), toonitas kohus, et sellise erandi puhul peavad täidetud olema neli tingimust:
Vaidlustatud otsus peab oma sisult vastama EL keskkonnaõiguse nõuetele;
Uue siseriikliku otsuse vastuvõtmine ja jõustumine ei võimalda vältida tühistamisest tuleneda võivat kahjulikku keskkonnamõju;
Siseriikliku õigusnormi tühistamine looks keskkonnale kahjulikuma õiguslünga;
Siseriikliku õigusnormi võib kohaldada vaid niikaua, kui see on hädavajalik otsuse õigusvastasuse kõrvaldamiseks.
Kohus sedastas lisaks eeltoodule, et üldjuhul peaks siseriiklik kohus taotlema Euroopa Kohtult, et viimane hindaks eelpool toodud erandlike tingimuste olemasolu. Vaid juhul, kui puuduvad igasugused kahtlused erandi kohaldamise eelduse suhtes, võib liikmesriigi kohus ise erandit rakendada.
Arhusi konventsiooni kontrollikomitee leidis juunis avaldatud otsuses, et EL rikub rahvusvahelise konventsiooni nõudeid. Komitee arvates ei taga EL konventsiooniga sätestatud keskkonnaõigusele juurdepääsu tagamise nõudeid just nende otsuste vaidlustamiseks, mille tegijaks on EL ise.
Kontrollikomitee otsus põhineb 2008. a kaasusel, milles keskkonnaorganisatsioon Client Earth leidis, et EL ei ole kodanikele ja VVO-dele taganud piisavat juurdepääsu õigusemõistmisele nii, nagu seda nõuab Liidu poolt juba 1998.a ratifitseeritud Aarhusi konventsioon. Aarhusi kontrollkomitee leidis oma 2011. a otsuses, et juhul kui Euroopa Kohus ka edaspidi EL õigust tõlgendades takistab tõhusat juurdepääsu õigusemõistmisele, on tegemist ELi poolse konventsiooni rikkumisega.
2012. a tehtud otsuses leidis Euroopa Liidu Üldkohus (I astme kohus), et Euroopa Komisjon tõlgendab Aarhusi konventsiooni liiga kitsalt, takistades sellega VVOde võimalusi Komisjoni keskkonnaalaseid otsuseid kohtus vaidlustada. Kajastasime seda lahendit ka oma 2012. a juulikuu uudiskirjas. Euroopa Komisjon vaidlustas selle otsuse EL Kohtus (II astmes) ning võitis 2015. a alguses vaidluse. Euroopa Kohus leidis viimases lahendis mh, et keskkonnaorganisatsioonid ei saa Aarhusi konventsiooni õigusmõistmist puudutavatele sätetele tugineda, kuna need ei ole piisavalt täpsed (vt ka meie selleteemalist uudiskirja uudist).
Nüüdses otsuses leidis Aarhusi kontrollkomitee, et nende 2011. a otsuses märgitud puudusi ei ole tänaseni kõrvaldatud ei muutunud kohtupraktika ega seadusandluse läbi. Seetõttu leiab komitee, et EL on konventsiooni nõudeid rikkunud ja nõuab seadusandluse korrastamist. Avalikustatud otsuse osas kujundavad lõpliku seisukoha konventsiooni liikmesriigid, kelle järgmine tippkohtumine toimub juba järgmisel aastal.
Euroopa Komisjon on välja andnud uued suunised keskkonnamõju hindamise (KMH) menetluse kohta. Selles keskendutakse keskkonnamõju hindamise menetluse teatavatele etappidele ja tutvustatakse viise, kuidas ühtlustada keskkonnamõjude hindamist juhul, mil mõjusid tuleb hinnata erinevate EL direktiivide kohaselt.
ELi õiguse kohaselt tuleb ühe projekti keskkonnamõju mõnikord hinnata mitme erineva direktiivi kohaselt (nt lisaks KMH direktiivile ka nn loodusdirektiivi, tööstusheite direktiivi ja/või veedirektiivi kohaselt). Selline mitmekordne hindamine võib kaasa tuua viivitusi, lahknevusi erinevates mõjuhinnangutes ja halduskulude suurenemist. Et sellistel juhtudel erinevaid mõjuhinnanguid ühtlustada, on nn KMH direktiivi muudatustega liikmesriikidele ette nähtud kaks menetlusvarianti – ühine ja koordineeritud menetlus. Kohaldada võib ühte või mõlemat varianti kombineeritult.
Ühise menetluse puhul korraldavad liikmesriigid konkreetse projekti puhul keskkonnamõju ühekordse ja tervikliku hindamise, mis vastab kõigi erinevate direktiivide nõuetele. Sellisel juhul soovitab Euroopa Komisjon liikmesriikidel koostada ka ühe tervikliku keskkonnamõju hindamise aruande, mis sisaldab kõigi läbiviidud mõju hindamiste põhjal saadud teavet. Nii tehakse praktikas ka Eestis, kus Natura-hindamise tulemused on üks osa KMH aruandest. Koordineeritud menetluse raames tuleb määrata asutus, kes koordineerib projekti erinevaid keskkonnamõju hindamisi. Sõltumata sellest, kas valitakse ühine või koordineeritud menetlus või nende kahe kombinatsioon, tuleb vajalike keskkonnaalaste uuringute ulatus varakult kindlaks määrata.
Komisjoni suunised sisaldavad ka mõju hindamiste ühtlustamise parimaid tavasid. Komisjon annab soovitusi KMH aruande koostamiseks, otsuse tegemiseks (nt loa andmine või sellest keeldumine), samuti üldsusega konsulteerimiseks ja avalikkuse protsessi varajaseks kaasamiseks.
Komisjon on teinud kolm otsust, millega kehtestatakse teatud toodetele ökomärgise andmise kriteeriumid. Ökomärgis on tähis, mis kinnitab toote või teenuse keskkonnasõbralikkust.
Ökomärgiste reegleid muudeti selleks, et need vastaks tehnika ja toodete arengule
Määruse nr 66/2010 kohaselt võib ELi ökomärgise anda toodetele, millel on kogu olelusringi jooksul keskkonnale väiksem mõju. Augustis tehtud otsustega täpsustatakse mööblile, jalatsitele ning personaalarvutitele, sülearvutitele ja tahvelarvutitele ökomärgise andmise kriteeriume. Iga tootegrupi jaoks on välja toodud arvesse võetavad kriteeriumid, nt materjali päritolu, koostis (ohtlike ainete sisaldus) ja selle töötlemise vahendid, töötlemisel tekkivad heitmed, kestvus ja vastupidavus, arvutitehnika puhul ka kogu energiatarbimine, kasutusiga ja remonditavus, ringlussevõetavus jne. Iga kriteeriumi juures on esitatud konkreetsed hindamis- ja kontrollinõuded.
Juba varem kehtestatud kriteeriumeid oli vaja täpsustada, kuna vastavate tooterühmade kriteeriumid kehtivad kuus aastat ja seejärel tuleb need uuesti üle vaadata. Samuti on vahepeal turul olevate toodete sortiment ja nende valmistamiseks kasutatud materjali valik täienenud. Näiteks eelnevalt eraldi käsitletud süle- ja personaalarvutid koondati nüüd ühte nimistusse ja neile lisandusid uute toodetena tahvelarvutid ja universaalsed kandearvutid.
Euroopa Komisjoni otsus nr 2016/1332
Euroopa Komisjoni otsus nr 2016/1349
Euroopa Komisjoni otsus nr 2016/1371
Keskkonnaministeeriumis on valminud kliimamuutustega kohanemise arengukava eelnõu, milles kirjeldatakse valdkonna olulisemaid probleeme ja ennustatakse erinevate stsenaariumite põhjal kliimat ja kliimamuutuste mõjusid Eestis aastani 2030. Eelnõu väljatöötamist alustati eelmise aasta märtsis, kajastasime seda oma 2015.a aprillikuu uudiskirjas.
Strateegia peamine eesmärk on koordineerida erinevate ametiasutuste ja teiste osapoolte tegevusi kliimamuutustega kaasnevate kahjude ennetamisel ja piiramisel
Kliimamuutuste tõttu suureneb maismaa ja merealade temperatuur ning muutub sademete hulk ja jaotus. See toob omakorda kaasa keskmise meretaseme tõusu kogu maailmas, rannikuerosiooni ohu ning raskemad ilmastikuga seotud loodusõnnetused. Eestis pole kliimamuutused küll nii äärmuslikud kui paljudes teistes maailma riikides, kuid ka siin kaasnevad sellega sademete hulga suurenemine, merepinna tõus ja tormide sagenemine. Uue arengukavaga soovitakse kliimamuutustest tingitud ohte paremini ette näha ja nendega arvestada. Ühtne strateegia peaks tulevikus aitama paremini planeerida tegevusi erinevates valdkondades ja suurendada valmisolekut kliimamuutustega toimetulekuks.
Juuli keskpaigas andis EL Nõukogu viimase vajaliku ametliku heakskiidu uuele määrusele, mis kehtestab väljaspool teid kasutusel olevatele sisepõlemismootoritele rangemad õhuheitenormid. Tutvustasime määruse sisu lähemalt aprillikuises uudiskirjas.
Uued normid puudutavad nt käsitööriistu (trimmerid, mootorsaed jms), ehituses kasutatavaid masinaid (ekskavaatorid, kraanad jms), elektrigeneraatoreid, vedureid, siseveekogudes kasutatavaid laevu jms. Määrusega ettenähtud heitenormide järgimine on eelduseks masinate tüübikinnitusele, mis on omakorda vajalik selleks, et vastavaid masinaid EL-s turule lasta. Uued normid hakkavad kehtima järk-järgult, sõltuvalt konkreetsest mootori tüübist, vahemikus 2018-2020.
Uus määrus peaks EL Teatajas avalikustatama juba septembris.
Määruse tekst (ingl k, pdf)
EL Nõukogu pressiteade
Euroopa Kohus tegi 28. juulil otsuse, milles selgitas EL direktiivist 2003/87/EÜ (kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise direktiiv) tulenevat saastekvootide hankimise kohustuse tekkimise ajahetke. Küsimus kohustuse tekkimise hetke osas tõstatus seoses Saksamaal Hamburgi lähedal Moorburgis asuva uue elektrijaamaga. Jaama käitaja Vattenfall leidis, et ajal, mil elektrijaam oli veel ehitusetapis, ei olnud tal EL direktiivist tulenevat saastekvootide hankimmise ja nende tagastamise kohustust.
Euroopa Kohus leidis, et saastekvootidega kauplemise kohustus tekib alates ajast, mil elektrijaam paiskab esimest korda õhku kasvuhoonegaase. Tähtsust ei oma asjaolu, et elektrijaam, mis on oma esmakordse katselise käitamise perioodil heitnud atmosfääri kasvuhoonegaasi, elektrienergiat ei tooda. Saastekvootide tagastamise kohustuse seisukohalt ei ole oluline, millisel eesmärgil kütuse põletamisest tekkivat soojust kasutatakse.
Euroopa Kohtu otsus C-457/15
Augusti alguses avalikustas Keskkonnaministeerium kolme uue määruse eelnõud, mis puudutavad müranorme ning erinevaid meetmeid nende täitmiseks. Tegemist on valdkondadega, mis on ka täna reguleeritud, ent seoses välisõhu kaitse seaduse vastuvõtmisega tuli kehtivad määrused üle vaadata ja kaasajastada.
Erinevaid müra normatasemeid on uues määruse eelnõus vähem kui seni, kuna kaotataks nn kriitiline tase
Praktika seisukohalt tähtsaimaks on müra normtasemeid sisaldav määrus. Seda määrust muudetaks ja lihtsustataks põhjalikult. Olulisena muudetaks erinevate alade kategoriseerimist. Eelnõu kohaselt kaotataks seni segadust valmistanud „sega-ala“ kategooria, lisaks jäetaks nimekirjast välja tööstusalade kategooria. Samuti vähendataks erinevate müra normtasemete hulka. Senise kolme taseme (taotlus-, piir- ja kriitiline tase) asemel jäetaks alles piirväärtus ja sihtväärtus (teine tähendab sisuliselt sama, mis taotlustase kehtivas õiguses). Lisaks sellele on määrusesse tehtud rida muid muudatusi; normtasemed ise jääksid aga suuresti kehtiva määrusega võrreldes samaks.
Mürakaartide ja tegevuskavade koostamist reguleeriv eelnõu on nn strateegiliste kaartide ja tegevuste (mille koostamise kohustus tuleb EL nn keskkonnamüra direktiivist) osas analoogne kehtiva määrusega. Uue teemana reguleeriks see aga kohalikelt omavalitsustelt müratasemete ületamise korral nõutavate mürakaartide koostamist (nt seda, millise täpsusastmega kaardid koostada tuleb). Nii „strateegiliste“ kui „tavaliste“ mürakaartide põhjal koostatavate tegevuskavade kohta kehtiksid samad nõuded.
Müra vähendamise eesmärgil planeeringute koostamisele kehtivad nõuded jääksid põhimõtteliselt samaks, nagu kehtivas õiguses. Kui planeeringu elluviimisega võib kaasneda müra normtasemete ületamine ja keskkonnamõjude hindamist läbi ei viida, tuleb koostada mürahinnang. Selle sisuks on prognoosida müra levikut ja võtta meetmeid normtasemete mitteületamiseks. Uuendusena peaks mürahinnang sisaldama nii seletuskirja kui kaarti (kehtivas õiguses vaid üht neist) ning meetmete rakendamise tähtaegu. Muus osas pole nõuded sisuliselt muutunud.
Müra normtasemete määruse eelnõu materjalid
Mürakaartide ja tegevuskavade määruse eelnõu materjalid
Müra vähendamise eesmärgil planeeringu koostamise nõuete määruse eelnõu materjalid
Keskkonnaministeerium avalikustas juuli lõpus veeseaduse muudatuste eelnõu, millega soovitakse EL nitraadidirektiiv (91/676/EMÜ) korralikult üle võtta. 2013. a algatas Euroopa Komisjon Eesti osas rikkumismenetluse, milles leiab, et direktiiv on Eestis ebapiisavalt üle võetud. Seetõttu täiendataks veeseadust Komisjoni märkuste kohaselt.
Esimese muudatusena algaks mineraalväetise ja sõnniku laotamise talvine keeluperiood senisest varem:
Vedelsõnnikut ei tohiks alates 1.01.2018. a laotada vahemikus 15.11-20.03 ning alates 2019. aastast algaks keeluperiood juba 1.11 (hetkel algab keeluperiood samuti 1. detsembril).
Kehtiv veeseadus näeb ette analoogsed keeluperioodid, ent neile üleminekuaeg on pikem (2023. a); Euroopa Komisjoni hinnangul oli see periood aga liiga pikk. Seega on peamiseks muudatuseks uute keeluperioodide varem kehtima panemine.
Teiseks täpsustataks, et põlluraamatusse tuleb lisada kultuuri koristusjärgse tegeliku saagikuse näitajad. Nende andmete alusel on võimalik hinnata väetiste kasutamise efektiivsust.
Kolmandaks sätestataks väetamisplaani koostamise nõue, mille kohaselt peaks põllumajandusega tegelev isik, kes kasutab 100 ja rohkem hektarit haritavat maad ning kasutab lämmastikku sisaldavaid väetisi, koostama igal aastal enne külvi või mitmeaastase kultuuri korral enne vegetatsiooni algust väetamisplaani. 1. jaanuarist 2018. a. laieneks väetamisplaani koostamise nõue ka neile isikutele, kes kasutavad 50 ja rohkem hektarit haritavat maad.
Riigi Teatajas avaldati Vabariigi Valitsuse määruse nr 288 muudatused. Muudatuste eelnõust kirjutasime lähemalt 2016. a maikuu uudiskirjas.
Määruse muudatustega soovitakse senisest rangemalt reguleerida lämmastikväetiste kasutamist vastavalt EL-i nõuetele. Selleks täiendati määrust lisadega, milles määratakse kindlaks kasutada lubatud lämmastiku kogused haritava maa hektari kohta erinevate põllukultuuride puhul. Lisaks tuleb arvestada ka eelkultuuri järelmõjusid ja eelnevalt laotatud sõnniku koguseid.
Euroopa Kohus tegi 28. juunil otsuse, milles selgitas EL direktiivi 1999/31/EÜ (nn prügilate direktiiv) nõuete kohaldamist kaevandusalade täitmisele (mille aluseks on EL direktiiv 2006/21/EÜ, nn kaevandusjäätmete direktiiv). Euroopa Kohtu poole pöördunud Itaalia kõrgeim halduskohus soovis tõlgendust küsimuses, kas juhul, kui karjäär täidetakse muude jäätmetega kui kaevandamisjäätmed, tuleks kohaldada prügilate direktiivi nõudeid.
Keskkonnaorganisatsioonide võrgustik Justice and Environment (J&E) on avaldanud oma suvise uudiskirja Natura 2000 teemal. Fookuses on Euroopa Komisjoni tellitud ja kaua oodatud uuring EL direktiivide92/43/EMÜ (nn loodusdirektiiv) ja 2009/147/EÜ (nn linnudirektiiv) ülevaatamise („Fitness Check“) kohta. Pea 700-lk koosnevas raportis leitakse, et mõlemad direktiivid on elurikkuse kaitse eesmärkide saavutamiseks igati sobivad ja nende muutmine oleks ebasoovitav. Samas juhitakse tähelepanu mitmetele puudujääkidele, sh seoses nn Natura-hindamisega.

matches: Riigikohus Kohus kohus kohus Kohus Kohus kohus Kohus kohus kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus


Belarus 820 müük pc mängud müük - Alkoholi müügiluba nexus 6p müük
Belarus 820 müük pc mängud müük. ajalooline püügiigus müük hermeliin kääbusküülik müük
Maja müük raplamaa skoda müük eestis. saksa lambakoera kutsikate hotel müük 2020 õmblusmasinad müük tallinnas.kaubaaluste kõrgendused hind korteri müük ja maksud eestis..
Netipulk hind maa müügi maksustamine käibemaksuga. black friday idlewild season pass daniel hind wellington orologi black friday.katuse redelite müük vaaluti tõstukid müük tartu..
Belarus 820 müük pc mängud müük
Belarus 820 müük pc mängud müük. gold jewellery black friday mängud ebay black friday sale.espak pakkumised elupuu istikud hind
Asus odav kinnisvara välivoodi müük zenbook müük jõulu allahindlused Coldrex hind millist huniisutajat validaKütuse hind hetkel black friday new york 2020 saemehe hind vineeri müük tartu turu.kaukaasia lambakoera dom perignon 2009 hind kaupluse sisustus müük tamrex tulekustuti hind medela swing müük müük advokaadi tunni hind
Triatloni kalipso müük belarus müük graveeringuga kingitused
Sears black friday sale on tools palkmaja ehitus hind xbox 360 hind kasutatud nokia 3110 elektroonika müük internetis kodulehe valmistamise hind müük.Black friday 2020 ebay deutschland seemnete müük tartus Black friday computer parts south africa photo booth video to youtubeSamsung watch black friday deals 2020 gearbest black friday coupon code kohtutäiturite kinnisvara müük absolut vodka hind kiirpassi tegemine hind ortooside müük pärnus Kultivaator müük nõo vorst kampaania.Kartuli müük lääne virumaal dammunte kasko hindi songs.Pleki müük peterburi mnt maa müük hiiumaal.Jõhvika kokkuostu hind villa mängud mary müük.Kaitseväe riiete sony müük gta v hindustan lever.Mesi müük iphone se 64gb hind.Kuivatatud lesta müük rocca al mängud mare ee kampaania.Black friday jokes south africa red dead redemption 2 ps4 müük.Led töötulede müük küttepuud mängud müük harjumaal.Kütuse hind eestis täna t25 müük.Ilukilbid müük kellad müük.Viina hind 2020 iphone se 32gb müük.Tallinki sooduskood aprillis hm kupong 2020.Microsoft black friday uk lego wedo osta.Maapähklivõi müük crouse hinds cross reference
Mida kinkida 18 aastasele belarus poisile f hinds ear piercing reviews müük
Google cardboard müük rolleri lubade hind.Iphone 5c hind nba black friday 2020.Black friday norwegian airlines puidust redel müük.Nokian hakkapeliitta 7 müük black friday shopping chicago.Corgi belarus müük 2020 black friday sales uk clothing.Golden hinde ii london boilerite müük tallinnas.Nokia 9 hind unikivi töö hind.Tuulekasti ehituse hind küttepuude müük jõgevamaal.Black friday november 2020 uae kruusa müük saaremaa.Braun epilator black friday deals sms kampaaniad.Mops müük 2020 osrs gp black friday.Black friday france best black friday deals of 2020 laptops.Estravel viimase hetke reisid mida kinkida mehele sünnipäevaks
Fifa 19 black friday end time mullasõel müük.Nike black friday 2020 kivimaja karbi hind.Windows 7 ostaminen verkosta livu akvaparks akcija statoil.Tankiinide müük müük hammaste laminaadid hind.Auto eelsoojendus hind k750 müük.Aktiivkõlarid müük samsung black friday countdown.Autojuhi tervisetõend hind bose headphones black friday 2020 costco.Tordikarpide müük osta ps3 konsoli.Liiva müük harjumaal psn black friday sale 2020 games.Google black friday pixel metallist trepikäsipuude müük.Rookatuse ruutmeetri hind talverehvide müük pärnus.Hea odav tahvelarvuti auto müük summutite müük Klaaspaketi u belarus 820 müük pc mängud müük väärtus mini bmx belarus 820 müük pc mängud müük osta Kiirpass lapsele hind vaniljekaun hindKillustiku m3 hind amortide vahetus hind ps vita müük postmargi hind 2020 maja müük paides porolooni müük tallinnas.auto ost müük riigilõiv hbeda kokkuostu hind barettide müük vossen replica veljed müük Pensionäri soodustused abessiinia kassipojad müük.Kaevetööde hind samsung s9 plus hind.Elektriradiaator müük mototehnika müük soomes.Sõled müük sept a huit replay black friday.Laste elektriauto müük norwegian black friday 2020.Golden hind image 125cc mootori müük.Fitbit versa müüa gaz 69 müük.Samsung a7 2020 hindi vanade akende müük.Honor 8 lite youtube hindi bmw müük tartus.Odav aken oü valentinipäev kingitused Crouse hinds circuit breakers spoonparkett hind.Pärnu fitness mängud võistlused kinnisvara müük pärnumaal.Trek jalgrataste müük brown thomas black friday deals.Tallink selver kampaania kaminaklaas hind.Rocca al mare ja kristiine keskuse kinkekaart kingitused internetist.Vase hind 2020 microblading hind.Turvaukse hind argaaniaõli müük.Apollo klubikaart lühikeseks müük.Vene ravimite müük posta kodu bayrampaşa.New balance black friday promo code pisargaasi müük.Black friday 2020 asia launchpad eesti horvaatiasse müük.Applespot iphone müük viimase hetke pakkumise reisid.Stunt bike müük ümbermaailmareis hind Apostillimine müük hind iphone hinduski znak.Black friday facts and statistics uk tatra mee hind.Kupud sooduskood mida kinkida 50 aastasele naisele.Tallink sooduskoodid superdry black friday sale 2020 uk.Apollo kino popcorni hind fortnite ps4 müük.Lego dimensions ps4 müük aiamaja uks hind.Kasutatud aiamajade müük black friday polska media expert.American airlines black friday deals 2020 nokia 1100 müük.Kuldkala müük kuld ripatsid müük.Metsa müük ost fat bike review in aktsiaid hindi.Black friday instagram stories bacardi breezer hind Õietolmu müük blackberry rula dena hindi meaning.Maxima parimad pakkumised kasutatud suusasaapad müük.Swedbank visa platinum soodustused triumph mootorrataste müük.Beyblade luinor müük super hind mahnisi mutleq izleyin(full).Samsung galaxy note 9 müük mauritiuse reisi hind.Sanglepa istikute müük maasika hind tartu turul.Mururull hind kust osta poroloon.Sony xperia z1 unboxing in hindi best black friday müük deals 2020 singapore.Auto hind romulas traktori käru müük.Merko aktsia ajalugu maja hindi.Nahkdiivanite müük samsung s9 information in hindi.Bussipileti hind tallinn sisaliku müük.Auto subwoofer müük black friday facts canada.Go kart müük tomato in hindi Belarus htc one müük metsatehnika müük 820 müük pc mängud müük Chromecast hindi brabant elupuude müük.Gaz 69 müük jooksurada müük Sony 4k blu ray player black friday pardel müük kinkekaart oü adidas yeezy müük.best black friday siduauto rehvide müük black friday deals uk laptop phone deals canada hind helicopter armament Kingituste ideed reisikohvrite müük.Ukse paigaldamise hind kasutatud mängude müük.Which com black mängud friday deals kütuse hind tallinnas.Wok pannide müük akumulatsioonipaak müük.Espak pakkumised saematerjali müük saaremaal.Cat hindi meaning hind ehitussoojak müük.Sony xperia xz1 compact price in bangladesh kasutatud mopeedid müük.Lil kim black friday download kalanhoe osta.Emakakaelavähi vaktsiini hind big bag hindi movie.Spring black friday home depot 2020 mopsi mängud kutsikad müük.Nelikanttoru müük kasutatud angaaride müük.Kasutatud riided müüki meeste ülikonnad müük.Korteri müük käibemaks iphone 10 müük unboxing hindi.Best amazon uk black friday deals 2020 odav autorent tartus Hindi song kumar sanu kirja saatmise hinnad.Osta ps3 ohjain ergomeeter müüa.Leonberger müük müük üllatused pulmas.Karaoke ostao sam sam 3d printer müük.Sony xperia xa hind jeep commander müük.Black friday 2020 online best buy plokikaane tihendi vahetus maksab.Humana soodustused toonkile paigaldus hind.Maa hind sprite kampaania 2020.Osta ps4 slim meresuu spa kinkekaart.Puistevilla paigaldus hind ps store black friday sale black 2020.Psp hindi meaning naha hindi song.Batuutide müük tartus windows 7 hindi typing tool.Dog standing with hind legs close together canon eos 7d hind Sotsiaalmaksu soodustused black mängud friday dominos coupons.Puupliidi ehitus hind best black friday gamestop deals.Iphone x black friday deals uk sõnnikuusside müük.Beagle kutsikad müüa 3d belarus printer technology in hindi.Astri keskuse kinkekaart bmw e38 müük.Offroad võistlused müük autod müük pärnus.Tallinna vesi hind kinkekaart kaubamaja.Black friday canada maasikate müük läänemaal.Google pixel 3 müük samsung galaxy j5 müük.Gordon's gin hind cedral hind.Zara black friday sale uk kasutatud õmblusmasinate müük tartus.Microsoft office hindi language pack black friday samsung galaxy s8 australia.Laupäevaleht kampaania boonus laen.Makrolon hind elatis hagihind
Belarus 820 müük pc mängud müük oculus rift video auto korvtstuk müük
Talverehvide müük id kaardi taotlemine välismaalasele
Talverehvide müük id kaardi taotlemine välismaalasele. matkasüstade müük malmvannid talverehvide hind.vannide akcija müük jalgpallid müük
Paberi müük sony wh 1000xm2 hinta. istikute müük tallinn kasutatud autode müük järelmaksuga.jai hind college läti mumbai austraalia lambakoer müük
Apple iphone 6 plus in hindi pellet 6mm müük. htc telefonide müük bulgaaria viimase hetke pakkumine.maja hindi siseviimistluse hind better bodies black friday.ifö wc pott hind bitdefender total security 2020 black friday hind
Sarms osta plex veinipudelid müük
Rally estonia passi hind kaugloetavad veearvesti hind
Playstation 4 black friday best deal parimad nutitelefoni pakkumised


§ 22 Instituut ja keskus
§ 26 Liikmeskond
§ 27 Õppejõud ja teadustöötajad
§ 28 Teised töötajad
§ 29 Töötajate õigused ja kohustused
§ 30 Üliõpilased
§ 31 Üliõpilase õigused ja kohustused
§ 32 Üliõpilaskond
§ 33 Üliõpilasesindus
§ 34 Üliõpilaskonna põhikiri
§ 38 Kontroll
§ 40 Kõrgkooli õigusaktide põhimäärusega vastavusse viimine
RT I, 15.06.2017, 2
Vastu võetud 05.01.2015 nr 2
RT I, 07.01.2015, 2
08.06.2017 RT I, 15.06.2017, 1 18.06.2017
(1) Tallinna Tehnikakõrgkool (edaspidi kõrgkool) on rakenduskõrgkool, kes tegutseb rakenduskõrgkooli seaduse, oma põhimääruse ja teiste õigusaktide alusel.
Kõrgkooli eesmärk on pakkuda rakenduskõrgharidusõppes teaduse ja tehnoloogia arengule tuginevat rahvusvaheliselt tunnustatud konkurentsivõimelist kõrgharidust tehnika, tootmise ja ehituse õppevaldkonnas ning teeninduse õppevaldkonnas transporditeenuste õppesuunal ja osutada õppe-, rakendusteadus- ning muul loometegevusel põhinevaid avalikke teenuseid.
8) tegeleda nõustamisega tehnika, tootmise ja ehituse ning teeninduse õppevaldkonnas, sealhulgas transporditeenuste õppesuunal;
31) kehtestab rektori asendamise korra;
[RT I, 15.06.2017, 1 - jõust. 18.06.2017]
15) käsutab kõrgkooli eelarvevahendeid rakenduskõrgkooli seaduse ja teiste õigusaktidega antud volituste ulatuses;
(4) Prorektori töökohustustest vabanemise järel on prorektoril õigus asuda kõrgkoolis samaväärsele ametikohale, kus ta töötas enne prorektoriks nimetamist.
(3) Professorite kogu juhib professorite kogu vanem, kelle valib professorite kogu lihthäälte enamusega korraliste professorite seast.
(4) Professorite kogu koosseisu ja töökorra kinnitab rektor käskkirjaga.
(1) Nõukogusse kuuluvad rektor, prorektorid, finants- ja haldusdirektor, akadeemiliste struktuuriüksuste juhid, kolm õppejõudude esindajat, rektori poolt väljastpoolt õppeasutust määratud isik ja üliõpilaskonna esindajad, kes moodustavad vähemalt ühe viiendiku nõukogu koosseisust.
3) kinnitab kõrgkooli arengukavast lähtuvalt kõrgkooli põhitegevuste pikemaajalised arengusuunad;
4) otsustab kõrgkooli rahvusvahelise suhtlusega seonduvaid küsimusi;
5) kehtestab kõrgkooli sümbolid (lipp, logo, rektori ametikett, märk, medal jms) ja nende kasutamise korra;
6) võib avaldada rektorile umbusaldust;
7) kinnitab üliõpilaskonna põhikirja;
8) kiidab heaks õppekavad ja nende muudatused;
9) kiidab heaks ühisõppekava ja ühisõppekava koostöölepingu sõlmimise;
10) kinnitab õppekorralduse eeskirja;
11) kehtestab üliõpilaste vastuvõtutingimused ja -korra, sealhulgas õppekeele taseme miinimumnõuded välismaalase õppekeele oskuse piisavuse hindamiseks vastavalt välismaalaste seaduse § 168 lõikele 2;
12) kehtestab üliõpilaste kõrgkoolist väljaarvamise tingimused ja korra;
13) nimetab vajaduse korral õppekavad, mille alusel võib toimuda ainult täiskoormusega õpe, ning õppekavad, mille alusel toimuvale täiskoormusega õppele esitatakse kõrgemad nõuded;
14) kehtestab üliõpilaste varasemate õpingute ja töökogemuse arvestamise tingimused ja korra;
16) kehtestab enne 2002/2003. õppeaastat kõrgkooli lõpetanud isikutele ingliskeelse akadeemilise õiendi (Diploma Supplement) väljastamise korra;
19) kinnitab lõputööde kaitsmise korra ja kaitsmiskomisjonide koosseisud;
20) kinnitab õppekava statuudi;
21) kehtestab õppejõudude kvalifikatsiooninõuded ning nendele vastavuse hindamise tingimused ja korra;
22) kehtestab õppejõudude ja teadustöötajate atesteerimise tingimused ja korra;
23) kehtestab korralisele õppejõule loometööks või kutseoskuste täiendamiseks tööülesannetest vaba semestri andmise ja selle tasustamise tingimused ja korra;
24) valib korralised õppejõud ja teadustöötajad;
25) kehtestab tingimused selle kohta, millal on rektoril õigus kutsuda ilma konkurssi välja kuulutamata kuni viieks aastaks külalisõppejõuks teadlasi või teisi oma eriala silmapaistvaid loomeisikuid või praktikuid;
26) võib nimetada kõrgkoolis vähemalt kümme aastat professorina töötanud ja vanaduspensioniealiseks saanud õppejõu emeriitprofessoriks;
27) kehtestab emeriitprofessori tasu saamise korra;
28) [kehtetu - RT I, 15.06.2017, 1 - jõust. 18.06.2017]
29) kehtestab kõrgkoolis korraldatava täiendus- ja ümberõppe vormid ning täiendus- ja ümberõppe läbiviimise korra;
30) kehtestab põhitegevusega seotud tasuliste teenuste tasu määramise alused ja korra;
31) kinnitab riigieelarve vahendite ja majandustegevusest laekunud tulu kasutamise korra;
32) kinnitab kõrgkooli eelarve täitmise ja majandusaasta aruande;
33) otsustab õigusaktidega sätestatud ulatuses ja korras kõrgkooli kasutusse antud riigivaraga seotud küsimusi;
34) kuulab ära rektori ja prorektorite tegevuse aruanded ning nõunike kogu ettepanekud ja hinnangud kõrgkooli, sealhulgas õppekavade arengut puudutavates küsimustes;
35) võib moodustada komisjone ja toimkondi;
36) lahendab teisi küsimusi, mis kuuluvad tema pädevusse vastavalt rakenduskõrgkooli seadusele, põhimäärusele ja teistele õigusaktidele.
(6) Nõukogu võtab oma pädevuse piires vastu otsuseid. Nõukogu otsused võetakse vastu kohalolijate häälteenamusega. Paragrahvi 15 punktides 1, 2, 5, 6, 31 ja 32 sätestatud juhtudel on vajalik kahe kolmandiku nõukogu liikmete häälteenamus. Nõukogu otsusele kirjutab alla nõukogu esimees, tema äraolekul nõukogu vanim liige.
(3) Struktuuriüksuste eesmärk on täita kõrgkooli ülesandeid oma valdkonnas, tegutsedes nõukoguga kooskõlastatud ja rektori käskkirjaga kinnitatud põhimääruse alusel rektori või tema poolt määratud töötaja vastutusalas.
1) instituudid;
2) keskused.
[Kehtetu - RT I, 15.06.2017, 1 - jõust. 18.06.2017]
§ 22. Instituut ja keskus
(1) Instituut on kõrgkooli akadeemilise struktuuri üksus, mis lähtub oma tegevuses kõrgkooli põhimäärusest, oma põhimäärusest ja teistest õigusaktidest.
(2) Instituudi tegevusvaldkonnad, ülesanded ja struktuuri, juhtimise, õppe-, teadus- ja arendustegevuse alused, aruandluse ja kontrolli sätestab instituudi põhimäärus, mille kooskõlastab nõukogu ja kinnitab rektor.
(3) Instituuti juhib instituudi direktor instituudi põhimääruses ettenähtud korras.
(4) Keskus on üldaineid õpetav kõrgkooli akadeemilise sturkuuri üksus, mis täidab oma põhimäärusega sätestatud ülesandeid. Keskuse põhimääruse kooskõlastab nõukogu ja kinnitab rektor.
(5) Keskuse tööd juhib keskuse juhataja keskuse põhimääruses ettenähtud korras.
Kõrgkoolis toimub kõrghariduse tasemel õppetöö rakenduskõrghariduse õppekavade alusel, mis vastavad rakenduskõrgkooli seadusele ning Eesti Vabariigi haridusseaduse § 5 lõike 2 punkti 7 alusel Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud kõrgharidusstandardile.
§ 26. Liikmeskond
§ 27. Õppejõud ja teadustöötajad
(4) Kõrgkooli teadustöötajatele kohaldatakse teadus- ja arendustegevuse korralduse seadusega kehtestatud nõudeid. Kõrgkooli teadustöötajad võivad osaleda õppetöö läbiviimises.
§ 28. Teised töötajad
§ 29. Töötajate õigused ja kohustused
§ 30. Üliõpilased
§ 31. Üliõpilase õigused ja kohustused
4) õigus läbida ühisõppekava alusel õppides oluline osa sellest teise ühisõppekavas osaleva õppeasutuse juures, kusjuures ühisõppekavas osaleva teise õppeasutuse juures õppimiseks loetakse õppimist igas õppevormis;
6) õigus kasutada õppetööks tasuta kõrgkooli auditooriume, laboratooriume, arvutiklasse, raamatukogusid, inventari, seadmeid ja muid vahendeid rektori kehtestatud korras;
7) õigus valida oma esindajaid ja olla valitud üliõpilasesindusse;
10) õigus esitada rektorile üliõpilasesinduse kaudu põhjendatud esildis õppejõu sobimatuse kohta õppeaine õpetamiseks;
11) õigus nõuda kõrgkooli õppekorralduseeskirja ja motiveeritud taotluse alusel eksami või arvestuse uuesti sooritamist eksamikomisjonile;
14) õigus saada üks kord rakenduskõrgharidusõppes akadeemilist puhkust üldjuhul kuni üks aasta, lisaks tervislikel põhjustel kuni kaks aastat, aja- või asendusteenistuse puhul kuni üks aasta ning lapse hooldamiseks kuni lapse kolmeaastaseks saamiseni;
15) õigus saada üliõpilaspilet rakenduskõrgkooli seaduse § 24 lõike 1 punkti 9 alusel valdkonna eest vastutava ministri määrusega kehtestatud korras;
17) õigus jätkata õppekava sulgemise või kõrgkooli tegevuse lõpetamise korral õpinguid samas või teises õppeasutuses samal või lähedasel erialal;
18) kohustus kasutada kõrgkooli kasutusse antud riigivara heaperemehelikult ning järgida kõrgkooli õppekorraldus- ja sisekorraeeskirju;
§ 32. Üliõpilaskond
§ 33. Üliõpilasesindus
(3) Üliõpilasesinduse liikmed valitakse instituutide proportsionaalse esindatuse põhimõttel. Üliõpilasesinduse valimise õigus on kõikidel kõrgkooli üliõpilastel. Üliõpilasesinduse valimise kord sätestatakse üliõpilaskonna põhikirjas.
§ 34. Üliõpilaskonna põhikiri
(3) Kõrgkoolil on õigus osutada nii juriidilistele kui ka füüsilistele isikutele oma põhitegevusega seotud tasulisi teenuseid järgmistel juhtudel: täiendus-, ümber- ja tasemeõpe, sealhulgas eksternõpe, rakendusuuringud, lepingulised arendustööd, erialane nõustamine ja kirjastamine tehnika, tootmise ja ehituse õppevaldkonnas ning teeninduse õppevaldkonnas transporditeenuste õppesuunal. Teenuste tasu määramise alused ja korra kehtestab nõukogu.
§ 38. Kontroll
§ 40. Kõrgkooli õigusaktide põhimäärusega vastavusse viimine


Razer kõrvaklapid + mikrofon Thresher Ultimate PS4, sinine - Kõrvaklapid - Photopoint
Pealeht » Arvuti & IT»Lisaseadmed»Kõrvaklapid»Razer kõrvaklapid + mikrofon Thresher Ultimate PS4, sinine
Dolby Digital 7.1 ruumilise heliga PS4 peakomplekt
Razer Threser Ultimate PS4 näol on tegemist ülimalt võimsa Dolby Digital ja Dolby Headphone tehnoloogiatel põhineva PS4-le suunatud juhtmevaba peakomplektiga, mis toob kasutajani viivitusvaba helidemaailma koos täieliku mugavusega. Ülipehmed kunstnahaga kaetud memory foam polsterdusega kõrvapadjad sobituvad ideaalselt ja seejuures loomulikult su pea vastu, olles samaaegselt ülikerged ja mugavad. Praktilised kiirnupud klappidel ning peidetav digitaalne mikrofon tagavad lihtsa ja kiire kontrolli nii helitugevuse kui ka -tasakaalu üle isegi kõige tormisema lahingumöllu keskel olles.
Dolby Headphone koos 7.1 ruumilise heliga
Dolby Headphone tehnoloogiaga varustatud Razer Thresher Ultimate PS4 peakomplekt pakub Sulle tipptasemel ruumilise heli kogemust. Ülim helitäpsus ja -selgus annavad Sulle kuulda igat detaili ülima täpsusega ning tagades seeläbi vastasest paremad võimalused nii vaenlase suuna tuvastamiseks kui ka kindlustunde, et Sinu tiimikaaslased on Sinu selja taga valmis iga hetk lahingumölluga liituma.
Viivitus- ja juhtmevabalt toimiv heli ning digitaalne mikrofon
Razer Thresher Ultimate PS4 on loodud just mänguri nõudmistele vastavalt usaldusväärse 2,4 Ghz kõrgtehnoloogiaga, et oleks tagatud täielikult viivitus- ja juhtmevaba heli ja seda koguni 12 meetri raadiuses. Integreeritud peidetav digitaalne mikrofon tagab, et oma tiimikaaslastega suheldes kõlab hääl kaasmängijatele kristallselgelt ja loomulikult isegi mürarohkes keskkonnas.
Thresher Ultimate kõrvapadjad on disainitud just selliselt, et tunneksid end mugavalt ka kõige pingelisemate mängumaratonide ajal. Nende ülimalt kerged ja kunstnahaga kaetud pehmed memory foam kõrvapadjad kohanduvad just Sinu peakuju järgi, tänu millele võid mängumaailma sukelduda tundideks ilma et kõrvad puhkust vajaksid.
7.1 Dolby ruumiline heli


Käibedeklaratsiooni lisa (KMD INF) andmed ja selle täitmise juhised | Maksu- ja Tolliamet
Avaleht Äriklient Tulu, kulu, käive, kasum Käibedeklaratsiooni esitamine Käibedeklaratsiooni lisa (KMD INF) andmed ja selle...
Käibedeklaratsiooni lisa (KMD INF) andmed ja selle täitmise juhised
Käibemaksuseaduse (KMS) § 27 lõike 12 kohaselt kajastatakse käibedeklaratsiooni lisal juriidilisele isikule, füüsilisest isikust ettevõtjale ning riigi-, valla- ja linnaasutusele väljastatud ning nendelt saadud arvete andmed, millele kauba võõrandaja või teenuse osutaja on märkinud 20% ja 9% käibemaksumääraga maksustatava käibe, välja arvatud KMS §-s 40 sätestatud erikorra alusel esitatud arvete andmed, kui arve või arvete kogusumma ilma käibemaksuta on maksustamisperioodil ühe tehingupartneri kohta vähemalt 1000 eurot.
Seega deklareeritakse vormil KMD INF vaid need arved või muud arvena käsitatavad dokumendid (edaspidi arve), mis on väljastatud juriidilisele isikule, FIE-le ning riigi-, valla- ja linnaasutustele. Eraisikutele väljastatud arvete deklareerimiskohustust ei ole. Nt jaekaubanduses ei kajastata vormil isikustamata müüki - kui ostja pole müüja poole pöördunud palvega väljastada arve ettevõtte nimele, võetakse seda kui isikustamata müüki ning selle arve andmeid käibedeklaratsiooni lisal ei kajastata. Kui ostja pöördub jaemüüja poole sooviga väljastada arve nt ettevõtte nimele, ei ole müüja jaoks enam tegemist isikustamata müügiga ning ettevõttele 20% või 9% määraga maksustatavate kaupade või teenuste eest väljastatud arve andmed tuleb INF-l kajastada (kui ületab piirmäära).
Ostjal on ka lihtsustatud arvete andmete käibedeklaratsiooni lisal kajastamise kohustus, kui tehingupartneripõhine 1000-eurone piirmäär on ületatud. Nt kui ettevõtte X automaattanklast on ühe kuu jooksul tangitud 5 korda ning bensiinitšekkide kogusumma ilma käibemaksuta ületab piirmäära, tuleb eelnimetatud tšekkide andmed INF-l kajastada.
KMD INF vormil deklareeritakse vaid n.ö siseriiklikud arved, mis on esitatud ja saadud 20% ja 9% määraga maksustavate kaupade ja teenuste eest. Muuhulgas tuleb vormil kajastada ka siseriiklikult pöördmaksustamisele kuuluvate kaupade arvete andmed (KMS § 411). Samuti tuleb vormil kajastada kasutatud kauba, originaalkunstiteose, kollektsiooni- ja antiikeseme müümisel erikordade alusel esitatud arved (KMS § 41 ja 42).
Erandina ei kajastata vormil üksnes reisiteenuse käibemaksuga maksustamise erikorra alusel väljastatud arveid. Üldkorra alusel 20% määraga maksustatavate reisiteenuste eest väljastatud arved kuuluvad INF-l tavakorras deklareerimisele. Kui arve sisaldab lisaks reisiteenuse käibemaksuga maksustamise erikorra alusel maksustatavale käibele ka nt üldkorra alusel maksustatavat 20% määraga käivet ning arve kogusumma ületab piirmäära, tuleb arve andmed samuti INF-l kajastada.
Piiriüleseid tehinguid (nt 0% määraga maksustatav kauba eksport ja kauba ühendusesisene käive) vormil ei kajastata. Samuti ei kajastata vormil arveid piiriüleste tehingute kohta, mis kuuluvad Eestis pöördmaksustamisele (nt kauba ühendusesisene soetus).
Samuti ei kajastata vormil üksnes siseriikliku 0% määraga maksustatava käibe või maksuvaba käibe kohta esitatud arvete andmeid.
Isik võib käibedeklaratsiooni lisal kajastada KMS § 27 lõikes 12 nimetatud arvete andmed, mille kogusumma ilma käibemaksuta on 1000 eurost väiksem (KMS § 27 lg 13).
Kui ettevõte ei soovi tehingupartneripõhist piirmäära arvestust pidada, võib ta soovi korral kajastada vormil piirmäära arvestuseta müügi- ja ostuarvete andmed, mille kogusumma ilma käibemaksuta on 1000 eurost väiksem. Kajastada võib nende arvete andmeid, mis kuuluvad vormil kajastamisele vastavalt KMS § 27 lõikele 12. Seega ei saa vormil kajastada neid arveid, millel on vaid näiteks 0% määraga käive või maksuvaba käive.
Vormil tehingupartneri registri- või isikukoodi märkimata jätmine ei ole aluseks käibedeklaratsiooni esitamata jäetuks lugemiseks maksukorralduse seaduse § 90 lõike 2 mõttes, kui maksuhalduril on võimalik isik tuvastada esitatud andmete põhjal.
Kui tehingupartneri nimi veerus 3 vastab Äriregistrisse või maksukohustuslaste registrisse kantud nimekujule, siis leiab süsteem tehingupartneri registrikoodi nime järgi ning registrikoodi veergu 4 sisestada ei ole vaja. Kui maksuhalduril ei ole veerus 3 märgitud nime järgi võimalik tehingupartneri registrikoodi tuvastada, peab deklaratsiooni esitaja tehingupartneri registrikoodi ise sisestama. Kui registrikoodi sisestatud ei ole, siis ei saa KMD-d ja selle lisa elektrooniliselt esitada.
Kui maksukohustuslane ei ole maksustamisperioodil väljastanud või saanud arveid, mida tuleb kajastada vormil KMD INF, tuleb vormi A- ja/või B-osal teha vastav märge deklareeritavate arvete puudumise kohta.
Kui isiku poolt 20% ja 9% määraga maksustatavate kaupade ja teenuste eest väljastatud arvete kogusumma ilma käibemaksuta ei ületa ühegi tehingupartneri lõikes maksustamisperioodil piirmäära, ei ole tal kohustust vormi A-osal müügiarvete andmeid deklareerida. Sel juhul tuleb vormi A-osal teha vastav märge deklareeritavate arvete puudumise kohta.
Kui 20% ja 9% määraga maksustatavate kaupade ja teenuste eest saadud arvete, millel märgitud käibemaks kuulub osaliselt või täielikult sisendkäibemaksuna mahaarvamisele, kogusumma ilma käibemaksuta ei ületa ühegi tehingupartneri lõikes maksustamisperioodil piirmäära, ei ole maksukohustuslasel kohustust vormi B-osal ostuarvete andmeid deklareerida. Sel juhul tuleb vormi B-osal teha vastav märge deklareeritavate arvete puudumise kohta.
Tehingupartneripõhise piirmäära arvestamine
Tehingupartneripõhine 1000-eurone piirmäär (edaspidi: piirmäär) arvestatakse väljastatud ja saadud arvete osas eraldi. Piirmäär arvestatakse arvete kogusumma alusel, sealhulgas juhul, kui arve sisaldab lisaks 20% või 9% määraga maksustatavale käibele ka 0% määraga maksustatavat käivet, maksuvaba käivet või käibena mittekäsitatavaid toiminguid ja tehinguid (näiteks leppetrahvid ja viivised). Arveid, mis ei sisalda 20% või 9% määraga maksustatavat käivet või mis on väljastatud üksnes reisiteenuste käibemaksuga maksustamise erikorra alusel, piirmäära arvestuses ei arvestata.
Tehingupartneripõhist 1000-eurost piirmäära arvestatakse arvete käibemaksuta kogusumma alusel. 1 000-eurone piirmäär tähendab seda, et KMD INF-l tuleb deklareerida kõik arved nende tehingupartneritega, kelle osas see piirmäär täitub ühe maksustamisperioodi jooksul olenemata sellest, kas see piirmäär täitub ühe või mitme arve osas. Piirmäära arvestatakse müügi- ja ostuarvete osas eraldi. Nt kui maksustamisperioodil on ühele ettevõtjale esitatud kolm 300 eurost (ilma käibemaksuta) arvet, siis arvete andmeid vormil täitma ei pea, sest arvete kogusumma ilma käibemaksuta on tehingupartneri lõikes alla 1000 euro. Kui arvete kogusumma ilma käibemaksuta on aga ühe tehingupartneri kohta 1000 eurot või rohkem, siis tuleb andmed esitada.
KMS §-s 41 ja 42 sätestatud erikorra alusel maksustatava kasutatud kauba, originaalkunstiteose ning kollektsiooni- ja antiikeseme edasimüügil väljastatud arvete puhul toimub piirmäära arvestus arve kogusumma alusel, kuna üksnes erikorra alusel väljastatud arvele käibemaksusummat ei märgita.
Kui arve sisaldab lisaks erikorra alusel maksustatavale käibele ka nt üldkorra alusel maksustatavat 20% määraga käivet ning arve kogusumma ilma arvel märgitud käibemaksusummata ületab piirmäära, tuleb arve andmed samuti INF-l kajastada. Näiteks kui isik võõrandab KMS §-s 41 sätestatud erikorra alusel kasutatud sõiduauto summas 2000 eurot ning üldkorra alusel rehvid summas 500 eurot + käibemaks 100 eurot, on arve kogusumma ilma arvel näidatud käibemaksusummata 2500 eurot (2000+500), mis tuleb märkida KMD INF A-osa veergu 6.
Piirmäära ületavate müügiarvete leidmiseks tuleb kõigepealt eristada:
arved, mis sisaldavad 20% või 9 % määraga käivet;
arved, mis ei sisalda 20% või 9% määraga käivet.
Punktis 1 nimetatud arved, v.a üksnes erikorra alusel maksustatavate reisiteenuste eest väljastatud arved, osalevad piirmäära arvestuses ning kuuluvad KMD INF-l deklareerimisele, kui arvete kogusumma ilma käibemaksuta on maksustamisperioodil ühe tehingupartneri kohta vähemalt 1000EUR.
Punktis 2 nimetatud arved piirmäära arvestuses ei osale ega KMD INF-l deklareerimisele ei kuulu.
Kui arve sisaldab lisaks 20% või 9% määraga käibele ka nt 0% või maksuvaba käivet, toimub piirmäära arvestus arve kogusumma (ilma käibemaksuta) alusel.
Isik väljastas novembris ühele tehingupartnerile 4 arvet:
Käibemaks 100 EUR
Arve summa kokku: 1800 EUR Arve nr 2
0% käive 3200 EUR
Arve summa kokku: 3200 EUR Arve nr 3
20% käive 200EUR
Käibemaks 40 EUR
Arve summa kokku: 240 EUR Arve nr 4
20% käive 700EUR
0% käive 400 EUR
Käibemaks 140 EUR
Arve summa kokku: 1240 EUR
Arved 1, 3 ja 4 sisaldavad 20% käivet ja osalevad piirmäära arvestuses.
Arve 2 ei sisalda 20% käivet - seega piirmäära arvestuses ei osale ning KMD INF-l deklareerimisele ei kuulu.
Arvete 1, 3 ja 4 kogusumma (s.h arvel sisalduv maksuvaba ja 0% määraga maksustatav käive) ilma käibemaksuta on 3000 eurot – kuna piirmäär 1000 eurot on ületatud, kuuluvad arved 1, 3 ja 4 KMD INF-l deklareerimisele.
Piirmäära ületavate ostuarvete leidmiseks tuleb kõigepealt eristada Eesti maksukohustuslastelt saadud:
arved, millele on müüja poolt märgitud 20% või 9% määraga maksustatavate kaupade ja teenuste väärtuselt arvestatud käibemaksusumma ning mille osas deklaratsiooni esitaja kasutab oma õigust sisendkäibemaks osaliselt või täielikult maha arvata;
arved, millele ei ole müüja poolt märgitud 20% või 9% määraga maksustatavate kaupade ja teenuste väärtuselt arvestatud käibemaksusummat või millel märgitud käibemaks ei kuulu sisendkäibemaksuna mahaarvamisele (nt üksnes maksuvaba käibe tarbeks soetatud kaupade ja teenuste eest saadud arved).
Punktis 1 nimetatud arved osalevad piirmäära arvestuses ning kuuluvad KMD INF-i B-osal deklareerimisele, kui arvete kogusumma ilma käibemaksuta on maksustamisperioodil ühe tehingupartneri kohta vähemalt 1000EUR.
Kui ostuarve sisaldab lisaks 20% või 9% määraga käibele ka nt 0% või maksuvaba käivet, toimub piirmäära arvestus arve kogusumma (ilma käibemaksuta) alusel.
Arve on piirmäära arvestuses ühekordselt sellel maksustamisperioodil, mil see kuulub esmakordselt vormi A- või B-osal kajastamisele.
Arve andmed kajastatakse vormil maksustamisperioodil, mil nimetatud arve osas on käive osaliselt või täielikult tekkinud vastavalt KMS §-s 11 sätestatud käibe tekkimise ajale (välja arvatud kassapõhise käibemaksuarvestuse erikorra rakendamisel, vt täpsemalt punktidest vormi KMD INF A-osa ja vormi KMD INF B-osa). Kui väljastatud arve osas tekib maksustatav käive ka mõnel järgneval maksustamisperioodil, kajastatakse arve andmed vormil ka järgnevatel maksustamisperioodidel, mil arvel kajastatud tehingu maksustatav käive kuulub deklareerimisele vormil KMD. Piirmäära arvestusse kaasatakse arve aga ühekordselt üksnes sellel maksustamisperioodil, mil see kuulub esmakordselt vormil deklareerimisele.
Isik väljastas novembris tehingupartnerile arve nr 1 summas 1200 eurot,
kaup lähetatakse detsembris.
Novembris laekus nimetatud arve alusel ettemaks 700 eurot.
Detsembris väljastas isik samale tehingupartnerile arve nr 2 summas 900 eurot, kaup lähetati samuti detsembris.
Kuna arve nr 1 alusel tekkis novembris käive (raha laekumisest) ning arve kogusumma 1200 eurot ületab piirmäära, kuulub see novembrikuu INF-l kajastamisele. Arve nr 1 alusel tekib käive ka detsembris (kauba lähetamisest), mistõttu kuulub see kajastamisele ka detsembrikuu INF-l (piirmäära arvestuses osaleb arve nr 1 üksnes novembris).
Detsembrikuu piirmäära arvestuses osaleb üksnes arve nr 2 (arve nr 1 osales piirmäära arvestuses novembris). Kuna arve nr 2 summa on alla 1000 euro, ei kuulu see detsembrikuu INF-l kajastamisele.
Piirmäära arvestatakse eraldi ka kauba võõrandamise või teenuse osutamise eest esitatavate arvete kogusumma ja kreeditarvete kogusumma osas. Kui maksustamisperioodil kauba võõrandamise või teenuse osutamise eest väljastatud/saadud arvete kogusumma ilma kreeditarveteta on tehingupartneri lõikes vähemalt 1000 eurot, kuuluvad kõik sellel maksustamisperioodil sellele tehingupartnerile väljastatud ja/või temalt saadud arved, sealhulgas kreeditarved, vastavalt vormi A- või B-osal deklareerimisele.
Kui maksustamisperioodil väljastatud/saadud kreeditarvete kogusumma on tehingupartneri lõikes vähemalt 1000 eurot, kuuluvad kõik sellel maksustamisperioodil sellele tehingupartnerile väljastatud ja/või temalt saadud arved, sealhulgas kreeditarved, vastavalt vormi A- või B-osal deklareerimisele.
1000-eurost piirmäära arvestust peetakse arvete ja kreeditarvete osas eraldi, s.t arvete kogusumma leidmisel ei vähendata kogusummat kreeditarvete summa võrra.
Isik väljastas novembris ühele tehingupartnerile 2 arvet:
arve summas 200 eurot
kreeditarve summas -1200 eurot
Kuna kreeditarve summa ületab piirmäära, kuuluvad mõlemad arved INF-l kajastamisele.
arve summas 950 eurot
kreeditarve summas -900 eurot
Kuna arve ega kreeditarve summa ei ületa piirmäära, ei kuulu kumbki arve INF-l kajastamisele.
Käibemaksugrupis arvestatakse piirmäära grupi liikmete lõikes eraldi.
Käibemaksugrupi esindusisik esitab maksuhaldurile käibemaksugrupi kohta ühise KMD, kuid KMD INF esitatakse iga käibemaksugruppi kuuluva isiku lõikes eraldi. Tehingupartneripõhist piirmäära arvestust peetakse käibemaksugrupis samuti grupi liikmete lõikes eraldi.
Ettevõtted A (esindusisik) ja B on registreeritud käibemaksugrupina.
A väljastab ettevõttele C arve summas 900 eurot.
B väljastab ettevõttele C arve 1200 eurot.
Esindusisik A esitab ühise KMD, millel deklareerib ettevõttele C väljastatud arvete summa kokku 2100 eurot.
Esindusisik A esitab KMD INF-d järgmiselt:
Ettevõte A – kuna 1000 eurone piirmäär ei ole ületatud, siis ettevõttele C väljastatud arve andmed INF-l deklareerimisele ei kuulu.
Ettevõte B – kuna 1000 eurone piirmäär on ületatud, kuuluvad ettevõttele C väljastatud arve andmed INF-l deklareerimisele.
Käibedeklaratsiooni lisal kajastamisele mittekuuluvad andmed
arve on väljastatud füüsilisele isikule (välja arvatud füüsilisest isikust ettevõtjale) või mitteresidendile, kellele ei ole omistatud maksukorralduse seaduse §-s 17 nimetatud maksukohustuslaste registris registrikoodi;
Deklareerida tuleb vaid arved, mis on väljastatud juriidilisele isikule, füüsilisest isikust ettevõtjale ning riigi-, valla- ja linnaasutustele. Eraisikutele väljastatud arveid ei deklareerita.
INF-l ei deklareerita ka mitteresidentidele, kes ei ole Eesti mitteresidentide registris registreeritud, väljastatud arvete andmeid. Nt kui maksukohustuslane osutab mitteresidendile Eestis meelelahutusüritusele sissepääsuteenust (teenuse käibe tekkimise koht Eesti), mille eest väljastab 20% määraga arve summas 1200 eurot, ei kuulu see INF-l deklareerimisele, kui arve saaja ei oma Eesti registrikoodi.
Arved, mis üldse ei sisalda 20% või 9% määraga maksustatavaid kaupu või teenuseid, piirmäära arvestuses ei osale ega KMD INF-l deklareerimisele ei kuulu.
Nt kui arve summas 5000 eurot sisaldab 0% määraga käivet summas 4400 eurot ning viiviseid (ei ole käive KMS mõistes) summas 600 eurot, siis seda arvet piirmäära arvestusse ei kaasata ning INF-l ei deklareerita hoolimata sellest, et arve summa ületab 1000 eurost piirmäära.
Kui nimetatud arve sisaldab lisaks 0% määraga maksustatavale käibele (4 400 eurot) ning viivistele (600 eurot) nt ka 20% määraga maksustatavat käivet summas 100 eurot, osaleb nimetatud arve piirmäära arvestuses ning kuulub INF-l kajastamisele, sest arve kogusumma ilma käibemaksuta (5 100 eurot) ületab piirmäära.
arve on väljastatud üksnes reisiteenuste käibemaksuga maksustamise erikorra alusel (KMS § 40);
Erandina ei kajastata vormil üksnes reisiteenuse käibemaksuga maksustamise erikorra alusel väljastatud arveid. Üldkorra alusel 20% määraga maksustatavate reisiteenuste eest väljastatud arved kuuluvad INF-l tavakorras deklareerimisele.
Kui arve sisaldab lisaks reisiteenuse käibemaksuga maksustamise erikorra alusel maksustatavale käibele ka nt üldkorra alusel maksustatavat 20% määraga käivet ning arve kogusumma ilma arvel näidatud käibemaksusummata ületab piirmäära, tuleb arve andmed INF-l kajastada.
arve on väljastatud selliste tehingute või toimingute eest, millele laieneb seaduse alusel kutse- või ametisaladuse hoidmise kohustus. Teenuse saaja võib kajastada arvete andmeid, millele laieneb kutse- ja ametisaladuse hoidmise kohustus.
INF-l ei kajastata selliste tehingute ja toimingute eest väljastatud ja saadud arvete andmeid, millele laieneb seaduse alusel kutse- või ametisaladuse hoidmise kohustus. Seega eriseadustest tuleneva konfidentsiaalsuskohustuse korral ei kajasta advokaadid, notarid, vandetõlgid, kohtutäiturid, patendivolinikud, arstid ja audiitorid käibedeklaratsiooni lisal andmeid, mis on neile teatavaks saanud seoses ameti- ja kutsetegevusega.
Lisaks teenuse osutajale ei ole ka teenuse saaja kohustatud INF-l kajastama nende arvete andmeid, millele laieneb kutse- ja ametisaladuse hoidmise kohustus. Näiteks, kui advokaadi poole pöördumise fakt on konfidentsiaalne, siis advokaadilt arve saamist ei pea käibedeklaratsiooni lisal kajastama. Kui maksukohustuslasel on aga lihtsam teenuse eest saadud arve andmed käibedeklaratsiooni lisal kajastada, võib ta seda teha, kuna temal endal ei ole saladuse hoidmise kohustust.
Vormi KMD INF B-osal ei kajastata ka arvete andmeid, kui arvele märgitud käibemaks ei kuulu sisendkäibemaksuna mahaarvamisele.
Vormi B osal kuuluvad kajastamisele kõik ostuarved, millele on müüja poolt märgitud 20% või 9% määraga maksustatavate kaupade ja teenuste väärtuselt arvestatud käibemaksusumma ning mille osas deklaratsiooni esitaja kasutab oma õigust sisendkäibemaks täielikult või osaliselt maha arvata. Ostuarveid, millel märgitud käibemaks ei kuulu sisendkäibemaksuna mahaarvamisele (nt üksnes maksuvaba käibe tarbeks soetatud kaupade ja teenuste eest saadud arved), piirmäära arvestuses ei osale ja vormi B osal deklareerimisele ei kuulu.
Tehingupartnerite kaupa summeeritult andmete esitamine
KMS § 46 lõike 21 kohaselt on maksukohustuslasel kuni 2016. aasta 20. jaanuarini õigus esitada käibedeklaratsiooni lisal arvete summad summeerituna tehingupartnerite kaupa. Kui arvete andmed esitatakse summeerituna, tuleb teha sellekohane märge KMD INF vormi A- ja/või B-osal. Arvete andmete esitamisel summeerituna ei täideta vormi A-osal veerge 4, 5 ja 10 ning B-osal veerge 4, 5 ja 9. Nimetatud veerge võib täita juhul, kui vormil kajastatakse ühe arve andmeid.
Käibedeklaratsiooni lisal kajastatakse arvete andmed arvete lõikes. Arvestades ettevõtjatepoolseid ettepanekuid muudatuste sujuvamaks üleminekuks lisati KMS-i üleminekusäte, mille kohaselt on kuni 2015. aasta lõpuni võimalus esitada arvetel olevad summad summeerituna tehingupartnerite lõikes – mõeldud ettevõtjatele, kellel on ühe partneriga palju arveid, et oleks võimalik deklareerida arvete kogusumma tehingupartnerite lõikes. Kui ühele tehingupartnerile väljastatakse nt nii 20%- kui ka 9% määraga maksustatavate kaupade ja teenuste eest arveid, tuleb ka summeeritud esitamise korral deklareerida arvete kogusummad maksumäärde lõikes eraldi ridadel.
Arvete andmete esitamisel summeerituna tuleb teha vastav märge kas vormi A ja/või B osale (eraldi taotlust selleks maksuhaldurile ei esitata). S.t soovi korral võib nt müügiarvete andmed esitada arvete lõikes ja ostuarvete andmed summerituna tehingupartneri lõikes.
Arvete andmete esitamisel summeerituna ei täideta vormil järgmiseid veerge: arve kuupäev, arve number ning erisuse kood. Kui vormil kajastatakse arvete andmed summeerituna, kuid nt ühele tehingupartnerile on maksustamisperioodil väljastatud ainult üks arve, võib eelnimetatud veerud (arve kuupäev, arve number ja erisuse kood) täita.
Summeeritud andmete esitamise korral toimub tehingupartneripõhise piirmäära arvestus tavakorras vastavalt eelnevalt kirjeldatule, mis tähendab, et 1000-eurost piirmäära arvestust peetakse ka summeeritud andmete edastamisel arvete ja kreeditarvete osas eraldi.
arve kogusummas 200 eurot
kreeditarve kogusummas -1100 eurot
Kuna kreeditarve summa ületab piirmäära, kuuluvad sellele tehingupartnerile väljastatud arved KMD INF-l kajastamisele. Summeeritud andmete edastamisel summeeritakse arve kogusumma (200 eurot) ja kreeditarve kogusumma (-1 100 eurot) ning antud juhul märgitakse veergu 6 arvete kogusummana – 900 EUR.


text:
Koolituskeskus Punane Puu > 3-3-1-47-12
Riigikohus leidis 03.12.2012 kohtuasjas Vilma Länsi (Läns) kaebus Jõelähtme Vallavolikogu 14. oktoobri 2009. a otsuse nr 556 tühistamiseks (kohtuasja nr 3-3-1-47-12), et:
PlanS § 23 lg 7 sätestab, et järelevalve teostaja võib põhjendatud vajaduse korral teha ettepaneku planeeringu osaliseks kehtestamiseks ning et planeeringu osalise kehtestamisega seotud planeeritava maa-ala suuruse muutmist ei loeta planeeringu põhilahenduse muudatuseks planeerimisseaduse tähenduses. Viidatud säte ei välista detailplaneeringu osalist kehtestamist ilma järelevalve teostaja ettepanekuta.
PlanS § 2 lg 1 sätestab, et planeering koosneb tekstist ja joonistest, mis täiendavad üksteist ja moodustavad ühtse terviku. PlanS § 2 lg 2 kohaselt esitatakse planeeringu tekstis muu hulgas planeeringulahenduse kirjeldused ja põhjendused.
Haldusmenetluse seaduse (HMS) § 56 lg 1 järgi peab kirjalik haldusakt ja soodustava haldusakti andmisest keeldumine olema kirjalikult põhjendatud. Haldusakti põhjendus esitatakse haldusaktis või menetlusosalisele kättesaadavas dokumendis, millele on haldusaktis viidatud. Diskretsiooniotsuse põhikaalutlused ei saa reeglina sisalduda üheski varasemas dokumendis, sest iga diskretsiooniotsus on eelduslikult eriline ja ainukordne, mistõttu peavad otsustuse põhimotiivid sisalduma haldusaktis. Viitamine menetluses esitatud dokumentidele abstraktselt ei võimalda menetlusosalistel ega kohtul üheselt aru saada, millised olid haldusakti andja kaalutlused, ega sunni haldusorganit otsustamisel kõiki poolt- ja vastuargumente läbi mõtlema. Teisele dokumendile viidates peab lõppkokkuvõttes olema arusaadav, milline selles dokumendis sisalduv informatsioon kujutab endast osa haldusakti põhjendusest.
Põhjendamise olulisus on väga suur planeeringute kehtestamisel, kuna tegemist on ulatusliku kaalutlusruumiga otsustega. Haldusakti põhjendus peab kohut veenma, et haldusorgan on diskretsiooni teostades arvestanud kõiki olulisi asjaolusid ja huve ning et kaalumine on toimunud ratsionaalselt. Ka juhul, kui haldusakti motivatsioon esitatakse selle mahukuse tõttu mõnes teises dokumendis, peavad haldusaktis olema ära toodud vähemalt põhimotiivid. Kui tehakse viide mõnele teisele dokumendile, peab lõppkokkuvõttes olema arusaadav, milline selles dokumendis sisalduv informatsioon kujutab endast osa haldusakti põhjendusest.
Vaidlustatud asjas on kehtestamise otsuses põhjendused üksnes selle kohta, miks on vajalik DP osaline kehtestamine. Põhjendatud ei ole planeeringulahenduse valikut (uute kruntide moodustamine, ligipääsu planeerimine loodavatele kinnistutele, täiendav ehitusõigus), vastatud ei ole naaberkinnisasja omaniku poolt planeerimismenetluse käigus esitatud vastuväidetele ning viidatud ei ole teistele dokumentidele, kust otsuse motiive leida - otsus sisaldab üksnes viidet planeeringu toimikule, täpsustamata, millised selles sisalduvate dokumentide osad moodustavad DP põhjendused.
Kehtiv PlanS § 9 lg 7 sätestab, et detailplaneering võib põhjendatud vajaduse korral sisaldada kehtestatud üldplaneeringu põhilahenduste muutmise ettepanekut. Kehtestatud üldplaneeringu põhilahenduse detailplaneeringuga muutmine on: a) vastava maa-ala üldplaneeringuga määratud maakasutuse juhtotstarbe ulatuslik muutmine; b) üldplaneeringuga määratud hoonestuse kõrguspiirangu ületamine; c) muu kohaliku omavalitsuse hinnangul oluline või ulatuslik üldplaneeringu muutmine.
Riigikohus on varasemas praktikas leidnud, et detailplaneering koostatakse üldjuhul selleks, et saavutada üldplaneeringuga kavandatu elluviimine. Kuivõrd detailplaneeringu koostamisel vaadeldakse vaid väikest osa üldplaneeringuga hõlmatud alast, ei ole selle menetlemisel võimalik samaväärselt arvesse võtta kogu linna või valla territooriumil valitsevat olukorda. Seetõttu on detailplaneeringuga üldplaneeringu muutmine erandlik võimalus, mis tagab paindlikuma reageerimisvõimaluse muutuvatele oludele ja vajadustele. Detailplaneeringuga üldplaneeringu muutmine on võimalik näiteks üldplaneeringu kehtestamise järel tekkinud ülekaaluka ja õiguspärase erahuvi korral.
Vaidlustatud asjas puuduvad DP kehtestamise otsuses põhjendused üldplaneeringu muutmise vajaduse kohta. Detailplaneeringu materjalides on üldplaneeringu muutmist põhjendatud sellega, et planeeritavate kruntide suurus vastab kohalikule keskmisele väljakujunenud krundi suurusele; ühe krundi teisest väiksem suurus on tingitud ajalooliselt väljakujunenud tihedast hoonestusest ning asjaolust, et naabermajadel on tänaseks erinevad omanikud ja otstarbekas on faktiline olukord seadustada. Kolmas isik on kohtule esitatud seisukohtades märkinud, et senise praktika kohaselt on Kaberneeme külas kehtestatud detailplaneeringud eranditult üldplaneeringut muutvad - kinnistute suurused on oluliselt väiksemad kui valla üldplaneeringus ette nähtud. Kolleegiumi hinnangul ei vasta selline halduspraktika nõudele, et üldplaneeringu muutmine detailplaneeringuga on erandlik võimalus ning peaks üldjuhul põhinema pärast üldplaneeringu kehtestamist muutunud või teatavaks saanud asjaoludel. Jõelähtme valla üldplaneering on kehtestatud 29. aprillil 2003 ning vaidlusalane detailplaneering on algatatud 2. juunil 2003. Kuna nimetatud lähestikku asuvad hooned on kolmanda isiku poolt kohtumenetluses esitatud väidete kohaselt ehitatud oluliselt enne 2003. aastat, ei ole see olukord tekkinud pärast üldplaneeringu kehtestamist. Lisaks on lähestikku asuvate hoonetega põhjendatud ainult ühe üldplaneeringuga ettenähtust väiksema krundi moodustamist. Seega puudus detailplaneeringuga üldplaneeringu muutmiseks mõjuv põhjus, mistõttu otsus on õigusvastane.
Maavanema heakskiit on oma olemuselt menetlustoiming, mille põhjendamise kohustust seadus selgesõnaliselt ette ei näe. Sellegipoolest on kolleegium varasemas praktikas asunud seisukohale, et menetlustoimingute põhjendamise nõue tuleneb haldusmenetluse üldpõhimõtetest. Motiveerimise nõue on haldusmenetluse üldine nõue, mis peab tagama Põhiseaduse
§-s 15 sätestatud kaebeõiguse reaalse teostamise võimaluse. Kuna teatud tingimustel on menetlustoimingud halduskohtus vaidlustatavad ka iseseisvalt, tuleb ka neid isikute õiguste kaitse võimaldamiseks vajalikul määral põhjendada. Riigikohtu praktika kohaselt ei saa maavanema heakskiitu üldjuhul vaidlustada iseseisvalt, vaid üksnes koos lõpliku haldusaktiga. Lõpliku haldusakti vaidlustamisel võib aga tekkida vajadus kontrollida, kas haldusaktile on antud seadusega nõutav kooskõlastus või heakskiit, ja selle kontrolli teostamisel võib osutuda oluliseks kooskõlastuse või heakskiidu täpne sisu ja ulatus.
Haldusasjas nr 3-3-1-28-04 leidis kolleegium, et olukorras, kus planeeringu kehtestamise ja viimase menetlustoimingu vahele jääb pikk ajavahemik, tuleb arvestada, et vahepeal möödunud aja tõttu võis olla tekkinud uusi huvitatud isikuid, kes ei osalenud algses planeerimismenetluses, kuid kes soovisid avaldada nüüd oma seisukohti ja vastuväiteid kavandatava planeeringu suhtes; samuti võisid olla muutunud teised asjaolud. Seetõttu asus kolleegium seisukohale, et selline planeeringu kehtestamine, kus lähtutakse endiselt 6 kuud tagasi toimunud planeeringumenetluse tulemustest, kusjuures siis jäi detailplaneering poolthäälte puudumise tõttu kehtestamata, ei ole kooskõlas planeerimismenetlust reguleerivate normidega. Kui eelmisest planeerimismeneltusest on möödunud pikk ajavahemik, tuleb planeeringu kehtestamiseks läbi viia uus planeerimismenetlus.
Käesolevas asjas on periood viimase avaliku arutelu ja planeeringu kehtestamise vahel oluliselt pikem kui viidatud lahendis. Selline viivitus ei too kolleegiumi hinnangul siiski paratamatult kaasa kehtestamise otsuse õigusvastasust. Erinevalt haldusasjast nr 3-3-1-28-04, kus planeerimismenetlus oli planeeringu kehtestamata jäämise tõttu lõppenud, jätkus käesolevas asjas menetlus. Selle aja jooksul toimus muuhulgas maavanema järelevalvemenetlus, mis lõppes heakskiidu saamisega, ja sõlmiti planeeringujärgsete teede ning tehnovõrkude ja -rajatiste väljaehitamist puudutav leping. Arvestades neid asjaolusid ning seda, et kaebaja ei ole välja toonud olulisi muutunud asjaolusid, ei ole käesoleval juhul tegemist olulise menetlusveaga. Kolleegium märgib, et viivitus planeerimismenetluses kahjustab üldjuhul eelkõige DP taotleja huve.
Kolleegium peab siiski vajalikuks selgitada, et pika aja möödumine suurendab vajadust esitada planeeringu kehtestamise otsuses kaalutlused planeeringu kehtestamise vajaduse ning planeeringulahenduse õigsuse kohta või täiendada varem valminud seletuskirja. Käesolevas asjas jäi viimase menetlustoimingu ja planeeringu kehtestamise vahele pikk ajavahemik. Sellises olukorras kinnitab põhjenduste esitamine DP kehtestamise otsuses või muus vahetult enne kehtestamist koostatud dokumendis, et haldusorgan on otsustamise aja seisuga kõik poolt- ja vastuargumendid läbi kaalunud. Samuti võimaldab see vajaduse korral arvestada muutunud olustikku. Seda ei taga üldine viide planeeringu toimikule.

matches:
Riigikohus
§ 23
§ 2
§ 2
§ 56
§ 9
Riigikohus


Ettevõtlus- ja infotehnoloogiaministri 31. mai 2017. a määruse nr 26 „Turismiettevõtte uue ärimudeli rakendamise toetamise tingimused ja kord” muutmine – Riigi Teataja
Ettevõtlus- ja infotehnoloogiaministri 31. mai 2017. a määruse nr 26 „Turismiettevõtte uue ärimudeli rakendamise toetamise tingimused ja kord” muutmine
RT I, 14.05.2020, 8
Vastu võetud 13.05.2020 nr 19
Ettevõtlus- ja infotehnoloogiaministri 31. mai 2017. a määruses nr 26 „Turismiettevõtte uue ärimudeli rakendamise toetamise tingimused ja kord” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõikes 1 asendatakse tekstiosa „lõikes 3 nimetatud tegevusteks antav toetus” tekstiosaga „lõigetes 3 ja 31 nimetatud tegevusteks antav (edaspidi vastavalt suurprojekti ja väikeprojekti) toetus”;
2) paragrahvi 2 täiendatakse lõigetega 4 ja 5 järgmises sõnastuses:
„(4) Väikeprojekti toetus on riigiabi komisjoni teatise „Riigiabi ajutine raamistik majanduse toetamiseks praeguse COVID-19 puhangu kontekstis” (ELT C 91 I, 20.03.2020, lk 1–9, muudetud ELT C 112 I, 4.04.2020, lk 1–9) (edaspidi COVID-19 raamistik) mõistes, mida antakse nimetatud raamistiku osa 3.1 alusel ja sellele kohaldatakse COVID-19 raamistikus ning konkurentsiseaduse §-s 341 sätestatut.
(5) Käesoleva määruse alusel ei toetata väikeprojekti, mis osaleb perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse § 16 lõike 1 alusel kehtestatud turismiettevõtjate ärimudelite arendamise mentorlusprogrammis.”;
„(1) Toetuse andmise eesmärk on:
1) suurprojekti puhul turismiettevõtja ärimudeli uuendamise kaudu saavutada Eesti turismisektori konkurentsivõime kasv;
2) väikeprojekti puhul säilitada turismiettevõtja konkurentsivõime ning teha ettevalmistused Eesti turismisektori konkurentsivõime taastamiseks ja kasvuks pärast Vabariigi Valitsuse 2020. aasta 12. märtsil väljakuulutatud eriolukorra (edaspidi eriolukord) lõppemist.
(2) Toetuse andmise tulemus on:
1) suurprojekti puhul turismiettevõtja uuendatud või uue ja senisest kõrgema lisandväärtusega toote, teenuse või tehnoloogilise lahenduse väljaarendamine ja rakendamine;
2) väikeprojekti puhul turismiettevõtja jätkusuutlikkuse tagamine ja kiire turule naasmine pärast eriolukorra lõppemist.”;
4) paragrahvi 4 punktis 6 asendatakse sõna „väliskülastajatele” sõnaga „külastajale”;
„(1) Toetust antakse järgmistele § 3 lõike 3 väljundnäitajasse panustavatele projektidele:
1) suurprojektile, mille elluviimine panustab § 3 lõike 1 punktis 1 ja lõike 2 punktis 1 nimetatud tulemuse ja eesmärgi saavutamisse;
2) väikeprojektile, mille elluviimine panustab § 3 lõike 1 punktis 2 ja lõike 2 punktis 2 nimetatud tulemuse ja eesmärgi saavutamisse.”;
6) paragrahvi 7 lõiget 2 täiendatakse enne sõna „toetust” sõnaga „suurprojekti”;
7) paragrahvi 7 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Väikeprojekti toetust antakse turismiettevõtja eriolukorrast tulenevate mõjude leevendamiseks, tegevuste ümberkorraldamiseks, teenuste või toodete arendamiseks ja turule toomiseks või eriolukorra järgse ärimudeli muudatuse ettevalmistamiseks ja muudatuste elluviimiseks.”;
8) paragrahvi 7 lõike 3 sissejuhatav lauseosa ja punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
„Suurprojekti toetust antakse uuendatud või uue ärimudeli arendamise ning rakendamisega seotud järgmisteks tegevusteks:
1) teenuse arendamiseks uuele kliendisegmendile;”;
9) paragrahvi 7 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
„(31) Väikeprojekti toetust antakse ärimudeli arendamisega seotud järgmisteks tegevusteks:
1) teenuste turundamiseks;
2) uue ärimudeli kontseptsiooni väljatöötamiseks;
3) uue ärimudeli rakendamiseks vajalike eeltööde teostamiseks;
4) uue ärimudeli rakendamiseks;
5) personali ja teeninduskvaliteedi arendamiseks;
6) teenuse digitaliseerimiseks ja tehnoloogilise lahenduse rakendamiseks.”;
10) paragrahvi 7 lõige 6 sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Suurprojekti toetatavaks tegevuseks ei loeta müügivahendustegevusele põhinevat ärimudelit.”;
11) paragrahvi 8 lõike 3 punkt 8 sõnastatakse järgmiselt:
„8) kampaaniapõhise turundustegevuse ettevalmistamise ja läbiviimisega seotud kulud;”;
12) paragrahvi 8 lõiget 3 täiendatakse punktiga 15 järgmises sõnastuses:
„15) väikeprojekti puhul ühendmääruse § 9 lõikes 4 nimetatud kaudsed kulud arvestatuna 15 protsenti abikõlblikest otsestest personalikuludest.”;
13) paragrahvi 8 lõige 4 sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Suurprojekti puhul võivad § 7 lõike 3 punktides 1 ja 2 nimetatud tegevuste nõustamisteenuse ja personalikulud kokku moodustada kuni 20 protsenti projekti abikõlblike kulude maksumusest.”;
14) paragrahvi 8 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
„(41) Väikeprojekti personalikulud võivad kokku moodustada kuni 50 protsenti projekti abikõlblike kulude maksumusest.”;
15) paragrahvi 8 lõike 6 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
„1) suurprojekti puhul üldkulud vastavalt ühendmääruse § 9 lõikele 5;”;
16) paragrahvi 8 lõike 6 punkt 3 tunnistatakse kehtetuks;
17) paragrahvi 9 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Suurprojekti ehituse eeltöödega seotud kulude osas võib rakendusüksus taotluse rahuldamise otsuses sätestada taotluse registreerimise kuupäevast kuni 12 kuud varasema projekti abikõlblikkuse perioodi alguskuupäeva.”;
18) paragrahvi 9 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;
19) paragrahvi 9 lõige 5 sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Suurprojekti maksimaalne abikõlblikkuse periood on 24 kuud. Väikeprojekti maksimaalne abikõlblikkuse periood on 9 kuud.”;
20) paragrahvi 9 lõige 7 sõnastatakse järgmiselt:
„(7) Toetuse saaja võib taotleda projekti abikõlblikkuse perioodi pikendamist mõjuval põhjusel ja tingimusel, et saavutatav tulemus seondub jätkuvalt meetme eesmärkidega ja projektiga ning projekti tegevused viiakse ellu hiljemalt 2023. aasta 31. augustiks.”;
21) paragrahvi 10 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Suurprojekti toetuse summa ettevõtja kohta on minimaalselt 20 000 eurot ja maksimaalselt 200 000 eurot.”;
22) paragrahvi 10 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Väikeprojekti toetuse summa ettevõtja kohta on minimaalselt 5000 eurot ja maksimaalselt 20 000 eurot. Väikeprojekti taotletava toetuse summa ei või olla suurem kui 50 protsenti ettevõtja taotlemisele vahetult eelneva majandusaasta kogukäibest.”;
23) paragrahvi 10 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Toetuse maksimaalne määr on 80 protsenti abikõlblikest kuludest. Omafinantseeringu minimaalne määr on 20 protsenti abikõlblikest kuludest.”;
24) paragrahvi 10 täiendatakse lõikega 12 järgmises sõnastuses:
„(12) COVID-19 raamistiku alusel antav toetus ei tohi koos sama raamistiku osa 3.1 alusel muudest allikatest saadud riigiabiga ületada 800 000 eurot ettevõtja kohta.”;
25) paragrahvi 11 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Suurprojekti ja väikeprojekti toetust võib taotleda riigiasutus ja kohaliku omavalitsuse üksus ning vähemalt 24 kuud enne taotluse esitamist Eestis registreeritud muu juriidiline isik.”;
26) paragrahvi 11 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Väikeprojekti toetust võib taotleda käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud taotleja, kes on registreeritud Eesti ametliku turismiinfo veebis www.puhkaeestis.ee või on turismiteenuste pakkumist koordineeriv erialaliit või sihtkoha arendusorganisatsioon.”;
27) paragrahvi 11 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
„(5) COVID-19 raamistiku alusel taotletava toetuse puhul ei tohi taotleja olla raskustes ettevõtja üldise grupierandi määruse artikli 2 punkti 18 mõistes seisuga 31. detsember 2019. a.”;
28) paragrahvi 13 lõike 2 sissejuhatav lauseosa sõnastatakse järgmiselt:
„Suurprojekti taotlus peab sisaldama lisaks taotluste menetlemise määruse § 4 lõikes 2 sätestatud kinnitustele järgmisi andmeid ja dokumente:”;
29) paragrahvi 13 lõike 2 punktid 9 ja 10 sõnastatakse järgmiselt:
„9) ärimudeli nõudluse analüüs, mis sisaldab sihtturgude ja -gruppide valiku põhjendust, turundustegevuste ja -kanalite kirjeldust;
10) ärimudeli konkurentsianalüüs;”;
30) paragrahvi 13 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
„(3) Väikeprojekti taotlus peab sisaldama lisaks taotluste menetlemise määruse § 4 lõikes 2 sätestatud kinnitustele ja käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 1–6, 15 ja 22–24 sätestatule järgmisi andmeid:
1) meeskonna liikmete vastutusvaldkonnad, kompetentsus ja kogemus valdkonnas;
2) projekti elluviimiseks vajalike vahendite olemasolu kinnitus ja selgitus selle kujunemisest;
3) taotleja taotlemisele vahetult eelneva aasta majandusaasta aruanne, kui aruanne ei ole äriregistrist kättesaadav, kui taotleja kuulub kontserni, siis kontserni liikmete vastavad andmed;
4) juhul, kui tegemist on ehitamisega, projekti objektile väljastatud kehtivate projekteerimistingimuste või kehtiva detailplaneeringu andmed;
5) juhul, kui tegemist on ehitamisega, siis rekonstrueerimis- või ehitustööde hinnakalkulatsioon;
6) juhul, kui taotleja on suurettevõtja, koostööpõhimõtte kirjeldus külastajate teenindamisse kaasatud VKE-ga.”;
31) paragrahvi 14 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Taotlemise tingimustest teavitab rakendusüksus oma veebilehel enne taotluste vastuvõtmise algust järgmiselt:
1) suurprojekti korral vähemalt 60 tööpäeva ette;
2) väikeprojekti korral vähemalt 5 tööpäeva ette.”;
32) paragrahvi 15 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Taotluse menetlemine koosneb:
2) menetlusse võtmisest või menetlusse võtmata jätmisest;
3) selgituse ja lisateabe küsimisest;
4) taotleja, partneri ja taotluse nõuetele vastavuse kontrollist;
5) väikeprojekti vastavushindamisest või nõuetele vastava suurprojekti taotluse hindamisest;
6) taotluse rahuldamise otsusest või rahuldamata jätmise otsusest.”;
33) paragrahvi 15 lõige 5 sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Suurprojekti taotluse menetlemise tähtaeg on kuni 45 tööpäeva rakendusüksusele taotluse esitamisest alates. Rakendusüksuse määratud selgituse, ekspertiisi ja lisainformatsiooni ning taotluse täienduse ja muudatuse esitamiseks võib taotluse menetlemise kuni 10 tööpäevaks peatada.”;
34) paragrahvi 15 täiendatakse lõigetega 6 ja 7 järgmises sõnastuses:
„(6) Väikeprojekti taotluse menetlemise tähtaeg on kuni 20 tööpäeva rakendusüksusele taotluse esitamisest alates. Taotluse menetlemise peatamisel kohaldatakse käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatut.
(7) Väikeprojekti toetust antakse käesoleva määruse alusel taotlejale ühe korra.”;
35) paragrahvi 17 lõikes 1 asendatakse sõna „projektide” sõnaga „suurprojekti”;
36) paragrahvi 18 pealkiri sõnastatakse järgmiselt:
„§ 18. Suurprojekti taotluste hindamine, valikukriteeriumid ja valiku kord”;
37) paragrahvi 18 lõikes 1 asendatakse läbivalt sõna „projekti” sõnaga „suurprojekti”;
38) määrust täiendatakse §-ga 181 järgmises sõnastuses:
„§ 181. Väikeprojekti vastavushindamine
(1) Taotluses kirjeldatud väikeprojekti rahastamise otsustamisel lähtutakse asjaolust, kas taotlus ja selles kirjeldatud projekt vastavad käesolevas määruses sätestatud nõuetele, toetuse andmise eesmärgile ja tulemusele.
(2) Taotlus loetakse toetuse saamise tingimustele vastavaks, kui esinevad kõik järgmised tingimused:
1) taotluses kirjeldatud projekt on suunatud määruse §-s 3 nimetatud väikeprojekti eesmärgile ja tulemusele;
2) taotleja ja partner vastavad määruses kehtestatud nõuetele;
3) taotlus vastab määruses kehtestatud nõuetele, valitud tegevused on põhjendatud ning kirjeldatud tulemuste saavutamisega otseselt seotud.”;
39) paragrahvi 19 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Rahuldamisele kuulub nõuetele vastavaks tunnistatud suurprojekti taotlus, milles kirjeldatud projekt vastab järgmistele tingimustele:
1) on käesoleva määruse § 18 lõikes 1 sätestatud valikukriteeriumite alusel saanud koondhindeks vähemalt 2,6;
2) ei ole üheski käesoleva määruse § 18 lõikes 1 sätestatud valikukriteeriumis saanud hindeks vähem kui 2,3.”;
40) paragrahvi 19 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Rahuldamisele kuulub nõuetele vastavaks tunnistatud väikeprojekti taotlus, mis vastab §-s 181 sätestatud tingimustele.”;
41) paragrahvi 23 lõikes 2 asendatakse arv „3” arvuga „1”;
42) paragrahvi 25 lõike 2 punkt 10 sõnastatakse järgmiselt:
„10) säilitama toetuse andmisega seotud dokumente vastavalt struktuuritoetuse seaduse §-le 35;”;
43) paragrahvi 27 lõike 1 punkt 4 sõnastatakse järgmiselt:
„4) säilitama toetuse andmisega seotud dokumente 10 aasta jooksul alates päevast, mil käesoleva määruse alusel viimane toetus anti;”;
44) paragrahvi 29 pealkiri sõnastatakse järgmiselt:
„§ 29. Rakendussäted”;
45) paragrahvi 29 senine tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõigetega 2–6 järgmises sõnastuses:
„(2) Määruse 2020. aasta mais vastu võetud redaktsiooni § 3 lõike 1 punkti 1 ja lõike 2 punkti 1, § 7 lõike 1 punkti 1, lõiget 2, lõike 3 punkti 1 ja lõiget 6, § 8 lõike 3 punkti 8, lõiget 4 ja lõike 6 punkte 1 ja 3, § 9 lõiget 21 ja lõiget 5, § 11 lõiget 1, § 18, § 19 lõiget 2, § 23 lõiget 2 ning § 25 lõike 2 punkti 10 kohaldatakse taotlustele, mis on esitatud alates 31. jaanuarist 2020. a.
(3) Enne 31. jaanuari 2020. a esitatud taotlustele kohaldatakse määruse 2020. aasta aprillis kehtinud redaktsiooni, kui määruses ei ole sätestatud teisiti.
(4) Määruse 2020. aasta mais vastu võetud redaktsiooni § 10 lõiget 3 rakendatakse rahuldatud taotlustele tagasiulatuvalt.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatule vastavalt muudab rakendusüksus taotluse rahuldamise otsust 20 tööpäeva jooksul käesoleva määruse 2020. a mais vastu võetud redaktsiooni jõustumisest arvates.
(6) COVID-19 raamistiku alusel antakse käesoleva määruse alusel väikeprojektile toetust alates Euroopa Komisjoni vastava riigiabi lubava otsuse vastuvõtmisest kuni 2020. aasta 31. detsembrini. Pärast nimetatud kuupäeva antakse väikeprojektile toetust VTA määruse alusel.”.