Nõo valla jäätmevaldajate registri pidamise kord – Riigi Teataja
Nõo valla jäätmevaldajate registri pidamise kord
Nõo valla jäätmevaldajate registri pidamise kord - sisukord
§ 1 Registri eesmärk
§ 3 Registrisse kantavad andmed
§ 4 Registrisse andmete esitamine
§ 5 Registrisse kantud andmete muutmine
§ 6 Registrist andmete väljastamine
§ 7 Registri pidamise üle järelevalve teostamine
§ 8 Andmete säilimise tagamine
§ 9 Registri likvideerimine
RT IV, 04.10.2017, 45
Vastu võetud 21.09.2017 nr 76
Määrus kehtestatakse „Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse“ § 22 lõike 1 punkti 37 ja „Jäätmeseaduse“ § 71¹ lõike 1 alusel.
§ 1. Registri eesmärk
(1) Nõo valla jäätmevaldajate register (edaspidi register) on Nõo valla andmekogu, mille eesmärgiks on:
2) arvestuse pidamine jäätmetekkekohtade (jäätmevaldaja elu- või tegevuskoht), jäätmemahutite ja jäätmeliikide kohta;
3) eespool nimetatud informatsiooni kasutamine jäätmehoolduse kavandamise, korraldamise ja järelevalve teostamiseks.
(2) Registrit peetakse infotehnoloogilise andmebaasina ning andmete töötlemisel kasutatakse automatiseeritud andmetöötlust.
(1) Registri vastutav töötleja on Nõo vallavalitsus kui ametiasutus (edaspidi vastutav töötleja).
1) korraldab registri pidamist ja vastutab registri pidamise seaduslikkuse eest;
3) annab registripidajale kohustuslikke juhiseid;
4) täidab muid õigusaktidest tulenevaid ülesandeid.
(3) Vallavanema käskkirjaga määratakse vastutava töötleja õigusi omavad ametiisikud (edaspidi registripidaja) ning nende volitused ja ülesanded.
(4) Registripidaja registri pidamisel:
7) tagab registrisse kantud andmete säilimise.
(5) Vastutav töötleja võib volitada andmete töötlemise ja andmekogu majutamise teisele riigi- või kohaliku omavalitsuse asutusele, avalik-õiguslikule juriidilisele isikule või hanke- või halduslepingu alusel eraõiguslikule isikule vastutava töötleja poolt ettenähtud ulatuses.
§ 3. Registrisse kantavad andmed
(1) Registrisse kantakse jäätmevaldaja kohta järgmised andmed:
2) nimi, isikukood või registrikood;
3) elukoha või asukoha aadress;
4) telefon, e-posti aadress;
5) seos jäätmetekkekohaga (omanik või valduse muu õiguslik alus).
(2) Registrisse kantakse jäätmetekkekoha kohta järgmised andmed:
16) ühiskasutuse andmed, sealhulgas unikaalne viit (JV viit).
(3) Registrisse kantakse jäätmevedaja poolt esitatud andmete alusel jäätmetekkekoha infona järgmised andmed:
7) ühiskasutuse andmed, sealhulgas unikaalne viit (JV viit).
(4) Registrisse kantakse kogumisvahendite andmed järgmiselt:
(5) Registrisse kantakse jäätmeveo asukohainfona järgmised andmed:
(6) Registri kaardiliidesel kuvatakse jäätmetekkekoha asukoht kaardil. Kaardile on võimalik märkida kogumisvahendi täpne asukoht.
§ 4. Registrisse andmete esitamine
(1) Jäätmevedaja esitab vastavalt kokkulepitud automaatsele andmevahetuse standardile kõik andmevahetuse protokolli kohased andmed jäätmevaldajate kaupa. Andmete esitamise aeg lepitakse kokku valla ja jäätmevedaja vahelises lepingus.
(3) Jäätmevedaja on kohustatud tagama registrisse kandmiseks esitatud andmete õigsuse.
§ 5. Registrisse kantud andmete muutmine
1) vastutava töötleja poolt alusdokumentide alusel;
2) jäätmevedaja poolt alusdokumentide alusel.
(2) Jäätmevaldaja andmete muudatused kantakse registrisse viivitamata, kuid mitte hiljem kui viie tööpäeva jooksul andmete registrisse kandmise aluseks oleva teabe laekumisest, otsuste tegemisest või sündmuse toimumisest.
§ 6. Registrist andmete väljastamine
(1) Registris sisalduvad andmed on ametialaseks kasutamiseks vallavalitsuse ametnikele ning jäätmetekkekohtade osas jäätmevedajale.
(3) Registrist andmete saamiseks esitatakse vastutavale töötlejale avaldus, kus märgitakse taotleja nimi, kontaktandmed, päringu objekt, soovitud andmed ja nende kasutamise otstarve.
§ 7. Registri pidamise üle järelevalve teostamine
Järelevalvet registri pidamise üle teostavad registri vastutav töötleja ja andmekaitse järelevalveasutus vastavalt oma pädevusele.
§ 8. Andmete säilimise tagamine
(3) Registri andmete sisestamisi, muutmisi, kustutamisi ja päringute tegemist, sh eraldi logifailide vaatamist, logitakse. Logisid säilitatakse minimaalselt 6 kuud.
(4) Registrisse kantud andmete ja registripidajale esitatud dokumentide arhiveerimisel lähtutakse õigusaktidest.
(5) Registri arhiivi kantud jäätmevaldajate, jäätmeveolepingute ja jäätmetekkekohtade ning jäätmeveo andmeid säilitatakse 5 aastat. Seejärel isikuandmed hävitatakse kustutamise teel.
§ 9. Registri likvideerimine
Registri likvideerimise otsustab Nõo Vallavolikogu.
Tunnistada kehtetuks Nõo Vallavolikogu 20.01.2011 määrus nr 26 „Nõo valla jäätmevaldajate registri pidamise kord“.


Eluruumi kohandamise kulu hüvitamise kord – Riigi Teataja
Eluruumi kohandamise kulu hüvitamise kord
Eluruumi kohandamise kulu hüvitamise kord - sisukord
§ 4 Hüvitamise tingimused
§ 5 Hüvitamise taotlemine
§ 7 Hüvitise väljamaksmine
§ 8 Alusetult saadud hüvitise tagastamine
RT IV, 12.06.2018, 77
Vastu võetud 24.01.2013 nr 5
RT IV, 30.01.2013, 11
jõustumine 02.02.2013
31.05.2018 RT IV, 12.06.2018, 7 15.06.2018
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 punkti 5 ja sotsiaalhoolekande seaduse § 42 lg 1 alusel.
(1) Eluruumi kohandamise kulu hüvitamise kord (edaspidi kord) reguleerib eluruumi kohandamise kulu osalist hüvitamist Tallinna linna eelarves selleks ette nähtud vahendite arvelt.
(2) Korra eesmärk on soodustada puudega isikute iseseisvat toimetulekut, leevendada või kõrvaldada puudest tingitud takistusi eluruumi kasutamisel, toetudes isiku vastutusele enda ja oma perekonnaliikmete toimetuleku eest.
1) eluruumi kohandamine - ehituslik tegevus eluruumi muutmiseks;
2) eluruumi kohandamise kulu (edaspidi kulu) - eluruumi kohandamiseks vajaliku materjali ja ehitustöö kulu. Eluruumi kohandamise kuluks ei loeta tehniliste abivahendite ostmise ja paigaldamise kulu, kui tehnilised abivahendid on võimalik osta ja paigaldada sotsiaalhoolekande seaduse alusel kehtestatud tehniliste abivahendite taotlemise ja soodustingimustel eraldamise korra alusel;
3) eluruum - puudega isiku kasutuses olev elamu, korter või tuba ja juurdepääs sellele;
4) hüvitis - summa, mis määratakse ja makstakse kulu osaliseks katteks.
1) Kulu hüvitatakse käesolevas määruses sätestatud tingimustel isikule (edaspidi taotleja), kelle:
2) puude raskusaste on sügav või raske;
3) elukoht rahvastikuregistri andmetel on Tallinna linn;
4) kasutuses olev eluruum asub Tallinna haldusterritooriumil.
§ 4. Hüvitamise tingimused
(1) Kulu hüvitatakse osaliselt, kui eluruumi kohandamise tulemusel:
1) taotleja või tema seadusjärgsete ülalpidajate varaline seisund võimaldab kulu kanda ise;
2) taotleja ja/või temaga sama eluruumi kasutavad ülalpidamiskohustusega isikud eiravad järjepidevalt oma vastutust taotleja toimetuleku tagamisel;
3) taotleja ei ole säästlikult ja otstarbekohaselt kasutanud eluruumi kohandusi, mille kulu on varem hüvitatud linnaeelarve vahenditest;
4) taotleja või tema esindaja ei võimalda taotluse asjaolusid kontrollida;
5) eluruumi soovitud viisil kohandamine ei lähtu taotleja vajadustest, sellel ei ole iseseisvat kasutusotstarvet;
6) eluruumi on võimalik kasutada ebamõistlikult lühikese aja vältel eluruumi lepingulise kasutusõiguse tähtajast või tehnilisest seisukorrast tulenevalt.
§ 5. Hüvitamise taotlemine
(1) Taotleja esitab Tallinna Sotsiaal- ja Tervishoiuametile (edaspidi amet) kirjaliku taotluse, milles:
[RT IV, 12.06.2018, 7 - jõust. 15.06.2018]
1) põhjendab eluruumi kohandamise vajadust;
2) nimetab töö valmimise planeeritava tähtaja;
3) esitab andmed eluruumi kasutamise õiguse kohta;
4) annab loa töödelda isikuandmeid;
1) eksperdi hinnangu eluruumi kohandamise vajalikkuse ja võimalikkuse kohta;
2) töö ja materjali hinnapakkumised;
3) eluruumi omaniku kirjaliku nõusoleku eluruumi kohandamisega, kui taotleja ei ole kohandatava eluruumi omanik;
4) ühiskasutuses eluruumi korral omanike nõusoleku selle kohandamisega.
(3) Ametil on õigus nõuda lisadokumente, kontrollida kohandamist vajavat eluruumi, kaaluda eksperdi hinnangut ning töö ja materjali hinnapakkumisi ning teha säästlikumate lahenduste kasutamise ettepanekuid.
(4) Taotlejal on õigus saada hüvitist ühe maksimaalmäära ulatuses kolme kalendriaasta jooksul.
(1) Kulu hüvitamise otsuse (edaspidi otsus) teeb ameti juhataja. Otsuses märgitakse:
1) taotleja isikuandmed;
5) hüvitise maksimaalne suurus suhtarvuna planeeritud ja põhjendatud kuludest, see ei või olla suurem kui hüvitise maksimaalmäär;
6) otsuse kehtivuse tähtaeg.
(2) Otsus hüvitise määramise või määramata jätmise kohta tehakse 30 päeva jooksul viimase nõutud dokumendi saamisest või dokumendi esitamise tähtaja möödumisest. Otsus tehakse taotlejale teatavaks viie tööpäeva jooksul selle tegemisest.
(3) Hüvitise maksimaalmäära kehtestab Tallinna Linnavalitsus.
§ 7. Hüvitise väljamaksmine
(1) Hüvitise väljamaksmiseks esitab taotleja ametile kulu tõendavad dokumendid ja kirjaliku kinnituse, et töö on teostatud taotlusega koos esitatud hinnapakkumiste alusel.
2) arvutab hüvitise lõpliku summa, vähendades vajadusel otsuses märgitud hüvitise maksimaalset suurust tegelike kulude alusel;
3) korraldab hüvitise väljamaksmise taotleja näidatud arvelduskontole 30 päeva jooksul.
§ 8. Alusetult saadud hüvitise tagastamine
Sotsiaalhoolekande osakonnad viivad lõpule nende eluruumi kohandamise kulu hüvitamise taotluste menetluse, mis on esitatud enne taotluste menetleja õiguste ja kohustuste üleandmist ametile.


Sauga Põhikooli põhimäärus – Riigi Teataja
Sauga Põhikooli põhimäärus
Sauga Põhikooli põhimäärus - sisukord
§ 2 Haldusala ja õiguslik seisund
§ 3 Asukoht ja tegutsemise koht
§ 4 Kooli tegutsemise vorm
§ 5 Kooli õppekeel
§ 6 Hariduse liik ja tase
§ 7 Õppevorm
§ 8 Asjaajamine ja aruandlus
§ 9 Pitsat ja sümboolika
§ 10 Eelarve ja pangakonto
2 KOOLI PÕHIVÄÄRTUSED, EESMÄRK JA ÜLESANDED
§ 11 Kooli põhiväärtused
§ 12 Eesmärk
§ 13 Ülesanded
§ 14 Kooli direktor
§ 15 Kooli direktori ülesanded
4 KOOLIELU KORRALDAMISEKS LOODUD ORGANID
§ 16 Kooli õppenõukogu
§ 17 Kooli hoolekogu
§ 18 Kooli õpilasesindus
§ 19 Esimese õpilasesinduse valimine
§ 20 Kooli juhtkond
§ 21 Kooli kriisimeeskond
§ 23 Kooli õppekava
§ 24 Õppetöö korraldamise alused
§ 25 Õpilase hindamine ja tunnustamine
§ 26 Õppekavavälise tegevuse korraldamise alused
6 ÕPILASE JA VANEMA ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
§ 27 Õpilase õigused
§ 28 Õpilase kohustused
§ 29 Vanema õigused ja kohustused
§ 30 Koolitöötaja õigused ja kohustused
8 MAJANDAMISE ALUSED
§ 31 Kooli vara ja eelarve
§ 32 Kooli ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
10 LÕPPSÄTTED
§ 33 Kooli põhimääruse kinnitamine, muutmine ja kehtetuks tunnistamine
RT IV, 22.12.2018, 26
Vastu võetud 20.12.2018 nr 47
Määrus kehtestatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 66 lõike 2 ning Tori Vallavolikogu 26.04.2018 määruse nr 17 „Tori valla põhimäärus“ § 54 lõike 3 alusel.
Õppeasutuse nimi on Sauga Põhikool (edaspidi kool), mille ingliskeelne vaste on Sauga Basic School.
(1) Kool on Tori Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav munitsipaalkool.
(2) Kool lähtub oma tegevuses käesolevast põhimäärusest, seadustest ja nende alusel antud õigus- ja haldusaktidest.
§ 3. Asukoht ja tegutsemise koht
(1) Kool asub ja tegutseb Tori vallas Pärnu maakonnas.
(2) Kooli postiaadress on Sauga kool, Nurme küla, Tori vald, 85004 Pärnu maakond.
Kool tegutseb põhikoolina, kus õpe toimub I, II ja III kooliastmel (1.-9. klass).
§ 5. Kooli õppekeel
§ 8. Asjaajamine ja aruandlus
(1) Kooli asjaajamist korraldatakse kooli asjaajamise korra alusel, mis tugineb Vabariigi Valitsuse määrusele „Teenuste korraldamise ja teabehalduse alused“.
(3) Koolil on oma koduleht http://www.saugakool.ee, mille kaudu teeb kool üldsusele kättesaadavaks avalikustamist vajavad dokumendid ja andmed.
(4) Kool annab oma tegevuse kohta aru õigusaktidega sätestatud korras ja tähtaegadel.
(1) Koolil on oma nimetusega pitsat.
(2) Kool kasutab kirjaplangil oma kooli sümboolikat (kooli foto).
(3) Koolil on oma lipp.
(1) Koolil on oma eelarve Tori valla eelarve osana.
2. peatükk KOOLI PÕHIVÄÄRTUSED, EESMÄRK JA ÜLESANDED
§ 11. Kooli põhiväärtused
Kooli põhiväärtused on:
1) hea mainega kool oma identiteedi ja traditsioonidega;
2) atraktiivne õpi- ja töökeskkond, mis toetab õpilase arengut;
3) motiveeritud, kõrgete ametioskustega personal, kes väärtustab õpilast;
4) õppimine on esmatähtis ja populaarne;
5) arengut toetav meeskonnatöö kõigi huvigruppide vahel.
§ 12. Eesmärk
Kooli eesmärk on:
1) võimaldada õpilasele põhihariduse omandamist, tagades võrdsed võimalused ja tingimused;
2) arvestada ja toetada õpilase individuaalset arengut ja võimetekohast õpiteed elus toimetuleva vastutusvõimelise isiksuse kujunemiseks.
§ 13. Ülesanded
Kooli ülesandeks on:
2) kvaliteetse põhihariduse võimaldamine;
5) järgmisel haridustasemel ja igapäevases elus võimetekohaseks toimetulekuks tingimuste loomine.
§ 14. Kooli direktor
(2) Direktor esindab kooli ja tegutseb kooli nimel ning teeb kooli eelarve piires tehinguid, mis on seotud õigusaktides sätestatud ülesannete täitmisega.
(4) Direktorit asendab puhkusel või töölähetuses olemise ajal ning haigestumise korral direktori määratud ulatuses õppealajuhataja või majandusalajuhataja.
§ 15. Kooli direktori ülesanded
Kooli direktor:
1) määrab kooli struktuuri ja tegutsemise põhimõtted;
2) korraldab kooli õppekava ja arengukava koostamist ja elluviimist, kooli sisehindamist ning tagab õpilase arengut toetava õppekeskkonna kujundamise;
3) korraldab õigusaktide alusel õpilaste vastuvõtmist kooli, otsustab käskkirjaga õpilase kooli vastuvõtmise ja koolist väljaarvamise;
4) korraldab hariduslike erivajadustega õpilaste õpet, moodustab selleks vajadusel rühmi või klasse ja otsustab põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse alusel õpilaste suhtes tugi- või mõjutusmeetmete rakendamise või volitab selleks teist isikut, tagades õpilasele vajalike tugi- ja mõjutusmeetmete kohaldamise;
5) korraldab koolis õpilaste ja koolitöötajate vaimse ja füüsilise turvalisuse ja tervise kaitse ning vaimse ja füüsilise vägivalla ennetamise abinõude rakendamise;
6) otsustab personalivajaduse üle, jagab töötajate vahel tööülesanded ja -kohustused, kinnitab koolitöötajate koosseisu kooskõlastades selle eelnevalt vallavalitsuses, sõlmib õpetajate ning teiste töötajatega töölepingud, muudab, lõpetab ja ütleb neid üles, võtab töötajaid vastutusele töölepingu rikkumise eest;
8) esitab töötasu maksmise põhimõtted kinnitamiseks vallavalitsusele;
9) loob koolitöötajatele töötervishoiu ja tööohutuse seaduses ning selle alusel vastuvõetud õigusaktides sätestatud nõuetele vastavad töötingimused;
10) kehtestab kooli tegevust reguleerivad dokumendid (õppekava, korrad, juhendid, juhised jne), sealhulgas hädaolukorra lahendamise plaani, sisehindamise korra, kodukorra, töökorralduse reeglid, palgakorralduse põhimõtted, arenguvestluse korraldamise tingimused ja korra, pikapäevarühma töökorralduse ja päevakava;
11) korraldab isikuandmete kaitset ja avalikule teabele juurdepääsu;
12) tagab kooli eelarve täitmise vastavalt õigus- ja haldusaktidega sätestatud nõuetele;
13) tagab nõutud aruannete koostamise ja esitamise ning kooli, õpilaste, õppe- ja kasvatusalal töötavate töötajate andmete kandmise Eesti Hariduse Infosüsteemi;
14) koordineerib kooli osalemist siseriiklikes ja rahvusvahelistes projektides ja programmides
15) täidab muid õigus- ja haldusaktide ning töölepinguga (sealhulgas ametijuhendiga) talle pandud tööülesandeid ja -kohustusi.
4. peatükk KOOLIELU KORRALDAMISEKS LOODUD ORGANID
§ 16. Kooli õppenõukogu
§ 17. Kooli hoolekogu
(2) Hoolekogu täidab talle seadustes ja nende alusel pandud ülesandeid põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses ja teistes õigusaktides sätestatu alusel ning teeb vallavalitsusele ettepanekuid kooliga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks.
(3) Hoolekogu moodustatakse ja selle töökord kehtestatakse vallavalitsuse kehtestatud korras.
§ 18. Kooli õpilasesindus
(1) Koolis on õpilasesindus, kuhu kuuluvad demokraatlikult valitud põhikooli õpilased. Õpilasesindust juhib president, kes valitakse õpilasesinduse liikmete poolt õppeaasta esimesel koosolekul.
(2) Õpilasesindus juhindub oma tegevuses kooli põhimäärusest, kokkulepetest kooli juhtkonnaga, õpilasesinduse põhimäärusest, Eesti Vabariigis kehtivatest õigusaktidest, kooli põhiväärtustest ja eesmärkidest ning arvestab õpilaste huvide, vajaduste, õiguste ja kohustustega.
(3) Õpilasesindus osaleb koolisisestel nõupidamistel ja koosolekutel, avaldab arvamust kooli õppekava ja arengukava kohta ning algatab ja viib läbi õppekavaväliseid tegevusi.
§ 19. Esimese õpilasesinduse valimine
(1) Direktor korraldab õpilaste teavitamise põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest tulenevast õigusest valida õpilasesindus. Direktor korraldab esimese õpilasesinduse valimise.
(2) Esimesse õpilasesindusse kuuluvad 5.-9. klasside esindajad. Iga klass esitab kahe nädala jooksul valimiste väljakuulutamise päevast vähemalt ühe klassi esindaja. Klassi õpilased valivad salajase hääletamise teel oma klassi esindaja õpilasesindusse ja häälte arvult teisele kohale jäänud õpilane jääb asendusliikmeks.
(3) Õpilaskonna esindajate koosoleku kutsub kokku direktor, kes teatab koosoleku toimumise aja ja koha vähemalt kaks nädalat ette, teavitades sellest õpilasi kooli infotahvlil või muul neile kõige enam kättesaadaval viisil.
(4) Õpilasesindus koostab õpilasesinduse põhimääruse eelnõu, tehes selleks vajaduse korral koostööd direktori või direktori määratud koolitöötajaga.
(5) Õpilasesindus avalikustab kooli kodulehel õpilasesinduse põhimääruse eelnõu ning annab õpilastele võimaluse esitada selle kohta ühe kuu jooksul kirjalikke ettepanekuid.
(6) Õpilasesindus vaatab käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud tähtaja jooksul õpilasesinduse põhimääruse eelnõu kohta esitatud ettepanekud üle, otsustab nende arvestamise või arvestamata jätmise ning muudab arvestatud ettepanekute alusel põhimääruse eelnõud.
(7) Õpilasesindus esitab õpilasesinduse põhimääruse kinnitamiseks kooli direktorile.
(8) Õpilasesinduse põhimäärust muudetakse samas korras.
§ 20. Kooli juhtkond
(1) Koolil on juhtkond, mille koosseisu kuuluvad lisaks direktorile õppealajuhataja, majandusalajuhataja, huvijuht ja direktori ettepanekul võib kuuluda ka õpetajate esindaja.
(2) Kooli juhtkonna koosseisu ja töökorra kinnitab kooli direktor käskkirjaga.
(3) Juhtkond on direktorile kooli tegevusega seotud küsimuste lahendamisel nõuandev organ.
§ 21. Kooli kriisimeeskond
(1) Koolis tegutseb kriisimeeskond, mille koosseisu kuuluvad (direktor, õppealajuhataja, majandusalajuhataja, huvijuht, sekretär).
(2) Kriisimeeskonna koosseisu ning täpsemad ülesanded ja töökorralduse põhimõtted kinnitab kooli direktor käskkirjaga.
(3) Kriisimeeskonna ülesandeks on korraldada tegevusi kriisi- ja ohuolukorra lahendamiseks koolis, sh vajadusel kutsuda kohale kooliväliseid abiandjaid.
Koolil on raamatukogu, mis teenindab kooli õpilasi, õpetajaid ja teisi koolitöötajaid.
5. peatükk ÕPPE- JA KASVATUSKORRALDUSE ALUSED
§ 23. Kooli õppekava
(1) Koolil on põhikooli riikliku õppekava alusel koostatud kooli õppekava, mis on koolis õpingute alusdokument. Kooli õppekava kehtestab, muudab ja tunnistab kehtetuks kooli direktor käskkirjaga.
(2) Õpilase nädala õppekoormus õppeaineti määratakse kooli õppekavaga.
(3) Kool võib õpilasele koostada riiklikes õppekavades sätestatud korras individuaalse õppekava.
(4) Haridusliku erivajadusega õpilase õppe korraldamise põhimõtted on sätestatud kooli õppekavas.
(5) Haridusliku erivajadusega õpilane õpib üldjuhul kooli tavaklassis.
(6) Kooli õppekava on kehtestud kooli direktori poolt kooskõlastades eelnevalt õppenõukogu, hoolekogu ja õpilasesindusega.
§ 24. Õppetöö korraldamise alused
(1) Koolis on õpe korraldatud õppeaastate kaupa. Õppeaasta kestab 1. septembrist järgmise aasta 31. augustini.
(2) Õppeaasta koosneb trimestritest ja koolivaheaegadest. Koolivaheajad on kehtestatud haridus- ja teadusministri poolt.
(3) Trimestris on kokku vähemalt 175 õppepäeva, lõpuklassis vähemalt 185 õppepäeva. Õppepäevadel on õpilase õppetöö korraldatud õppetundidena.
(4) Õppetund on kooli päevakavas või õpilasele koostatud individuaalses õppekavas juhendatud õppeks ettenähtud ajavahemik. Juhendatud õpe on kooli määratud viisil toimuv õpe (näiteks loeng, individuaaltund, konsultatsioon, e-õpe ja õppekäik), mis on suunatud teadmiste ja oskuste omandamisele ning toimub õppekeskkonnas, milles osalevad nii õpilane kui ka õpetaja.
(5) Õppetunni arvestuslik pikkus on 45 minutit. Õppetund vaheldub vahetunniga. Õppetunni võib jagada mitmeks osaks ja kuni kaks õppetundi võib toimuda järjest, ilma vahetunnita kui vahetunni pikkus on vähemalt kümme minutit iga õppetunni kohta.
(6) Kool korraldab suvevaheajal täiendavat õpet õpilastele, kelle õppekava on täitmata.
(7) Kool on kolmeastmeline põhikool (1.-3., 4.-6., 7.-9.).
(8) Koolis võivad tegutseda vastavalt vajadusele kasvatus-, käitumis- ja tundeeluraskustega või hariduslike erivajadustega õpilaste klassid ja rühmad (grupid), kooliks ettevalmistus- ja pikapäevarühm.
(9) Kool rakendab vajadusel hariduslike erivajadustega õpilastele põhikooli- ja gümnaasiumiseadusega lubatud õppevorme.
(10) Kool teeb vastavalt vajadusele muudatusi või kohandusi õppeajas, õppesisus, õppeprotsessis ja õppekeskkonnas vastavalt põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses ettenähtud korras.
(11) Kool võib teha koostööd teiste koolidega, asutuste jm isikutega ning korraldada osaliselt õppetööd nendes asutustes, mis aitavad kaasa õpilaste ainealast arengut sügavuti või kinnistada teoreetilist osa laboratoorsete katsetega (keemia-, füüsika jm laborid).
(12) Kool peab arvestust õpilase õppest puudumiste üle, teeb puudumistest kokkuvõtte vähemalt üks kord õppeveerandi jooksul ning teavitab sellest vanemaid vastavalt kooli hindamisjuhendis sätestatud korrale.
(13) Koolikohustuse täitmise tagamiseks kohaldab kool õppest mõjuva põhjuseta puudunud õpilase suhtes tugi- ja mõjutusmeetmeid.
(14) Õpilasele, kes terviseseisundist tulenevalt vajab koolis pidevat jälgimist või abistamist, rakendatakse nõustamiskomisjoni soovitusel ning õpilase või piiratud teovõimega õpilase puhul vanema nõusolekul ühe õpilase õpetamisele keskendatud õpet, mille tingimused ja korra on kehtestanud haridus- ja teadusminister.
(15) Kool arvestab kooli õppekavavälist õppimist või tegevust, sealhulgas õpinguid mõnes teises üldhariduskoolis õpetatava osana, tingimusel, et see võimaldab õpilasel saavutada kooli või individuaalse õppekavaga määratletud õpitulemused.
§ 25. Õpilase hindamine ja tunnustamine
(1) Kool sätestab õpilase hindamise, täiendavale õppele jätmise, järgmisse klassi üleviimise ja klassikursust kordama jätmise tingimused ja korra kooli õppekavas.
(2) Õpitulemuste välishindamine toimub tasemetööde ja ühtsete põhikooli lõpueksamite kaudu, mille koostamise, läbiviimise ja hindamise tingimused ja korra on kehtestanud haridus- ja teadusminister.
(3) Koolil on oma õpilaste tunnustamise kord, mis avaldatakse kooli kodulehel.
§ 26. Õppekavavälise tegevuse korraldamise alused
(1) Õppekavaväline tegevus on kooli korraldatud ja õpilastele suunatud õppekavaväline tegevus.
(2) Õpilase õppekavaväliseks tegevuseks käesoleva põhimääruse tähenduses loetakse kooli korraldatud huvitegevust, üritusi ja väljasõite.
(3) Õpilase õppekavavälise tegevuse korraldamisel lähtutakse kooli kodukorrast, päevakavast ja direktori poolt kinnitatud huvitegevuse tööplaanist.
(5) Õpilasel on õigus kasutada õppekavavälises tegevuses tasuta oma kooli rajatisi, ruume, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehnilisi ja muid vahendeid kooli kodukorra või vastavale ruumile sätestatud korras.
(6) Koolis korraldatud nõustamisteenus on õpilastele, nende vanematele ja kooli töötajatele tasuta.
6. peatükk ÕPILASE JA VANEMA ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
§ 27. Õpilase õigused
1) omandada tasuta põhiharidust ja võtta osa õppetööst;
4) luua koolis ühinguid, klubisid, ringe ning osaleda nende töös, arvestades õigusaktides sätestatut;
5) kasutada õppekavavälises tegevuses tasuta kooli rajatisi, ruume, raamatukogu, õppe-, spordi- ja tehnilisi vahendeid vastavalt kooli kodukorrale;
10) kasutada muid õigusi, mis on ette nähtud kooli tegevust reguleerivates õigusaktides.
§ 28. Õpilase kohustused
Õpilane kohustub:
8) täitma teisi õigusaktidest tulenevaid kohustusi;
9) varalise kahju, mille õpilane on koolile tekitanud, hüvitab õpilane või tema vanem kooli kodukorras ja õigusaktides sätestatud viisil.
§ 29. Vanema õigused ja kohustused
1) saada koolist teavet oma lapse kohta õppe- ja kasvatustegevuste teemal ja selgitusi õppimisvõimaluste ning enda õiguste ja kohustuste kohta;
2) otsustada õigusaktides sätestatud juhtudel oma lapsele kooli pakutavate tugimeetmete rakendamise üle ning taotleda haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud korras oma lapsele koduõppe rakendamist;
3) osaleda vanemate koosolekul;
4) kandideerida vanemate esindajana kooli hoolekogusse;
5) teha koolielu korralduse kohta ettepanekuid;
6) taotleda õppe korraldamist vastavalt oma lapse individuaalsetele õpivajadustele, sobivate õppemeetodite valimist ning vajaduse korral diferentseeritud õppe korraldamist;
7) pöörduda oma õiguste kaitseks kooli juhtkonna, hoolekogu ning vallavalitsuse poole.
1) võimaldama ja soodustama koolikohustuse täitmist;
6) võimaldama koolil kasutada seadusest tulenevaid tugi- ja mõjutusmeetmeid;
7) pöörduma kooli ettepanekul nõustamiskomisjoni poole;
8) taotlema vajaduse korral koolilt koolikohustuse täitmise tagamise meetmete rakendamist.
§ 30. Koolitöötaja õigused ja kohustused
(1) Koolitöötaja õigused, kohustused ja vastutus määratakse kindlaks kooli põhimääruse, tööandja kehtestatud töökorralduse reeglite, ametijuhendi ja töölepinguga.
(2) Õpetaja kohustuseks on õpetada õpilasi kooli õppekava järgi, arvestades kooli ning õpetatavas haridusliigis ja -tasemel seatud eesmärke ja ülesandeid, toetada iga õpilase arengut ning aidata õpilasel kujundada huvi- ja võimetekohast õpiteed.
(3) Tugispetsialisti kohustuseks on toetada õpilast kooli õppekava täitmisel ja pakkuda õpilasele selleks vajalikke tugiteenuseid.
(4) Kooli teiste töötajate kohustuseks on tagada kooli häireteta töö, asjaajamise korraldamine, heaperemehelik majandamine, vara ja muude esemete säilimine ning korrasolek.
(5) Koolitöötaja on kohustatud andma õpilase kohta teavet vallavalitsuse ametnikule, kelle pädevusse kuuluvad sotsiaaltöö või lastekaitseküsimused, kui on selgunud, et õpilase kodune kasvukeskkond on ebarahuldav või kui õpilane on kehalise, emotsionaalse või seksuaalse väärkohtlemise ohver.
(6) Koolitöötajal on keelatud avalikustada õpilaselt saadud teavet õpilase ja tema perekonna kohta, välja arvatud juhul, kui andmete avaldamise kohustus tuleneb seadusest.
(7) Koolitöötaja õigused on:
1) saada täiskasvanute koolituse seaduses ja koolis sätestatud tingimuste kohaselt erialast ja pedagoogilist täiendkoolitust;
2) töötada õigusaktides sätestatud nõuetele vastavates töötingimustes;
3) esitada kooli direktorile ja hoolekogule ettepanekuid õppekorralduse parandamiseks.
8. peatükk MAJANDAMISE ALUSED
§ 31. Kooli vara ja eelarve
(2) Kool kasutab, valdab ja käsutab tema valduses ja kasutuses olevat vara Tori Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) kehtestatud korras ning kooli tegevuse eesmärkidest ja ülesannetest lähtuvalt.
(3) Kooli eelarve tulud moodustuvad eraldistest riigi- ja vallaeelarvest, laekumistest lastevanematelt, sihtasutustelt, ettevõtetelt ning annetustest saadud tuludest ja õppekavavälisest tegevusest saadud omatuludest. Sihtotstarbelised laekumised ja omatulu suurendavad põhikooli eelarvet.
(4) Kooli kulud katab kooli pidaja vastavalt vallavolikogu poolt kehtestatud kooli eelarvele.
(5) Enne vallavalitsusele esitamist annab hoolekogu arvamuse kooli eelarve kavale.
(6) Koolil on õigus osutada tema kasutuses ja valduses oleva varaga tasulisi teenuseid.
(7) Kooli finantstegevust juhib kooli direktor. Kooli raamatupidamist peetakse tsentraalselt vallavalitsuse kaudu.
(8) Kooli raamatupidamisarvestust korraldab vallavalitsus koos kooli direktoriga vastavalt õigus- ja haldusaktidele.
§ 32. Kooli ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
(1) Kooli tegevuse korraldab ümber ja lõpetab vallavolikogu, kuulates enne ära hoolekogu ja õpilasesinduse arvamuse.
(2) Kooli ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsusest tuleb Haridus- ja Teadusministeeriumi, kooli, vanemaid, õpilasi ja õpilaste elukohajärgseid valla- või linnavalitsusi teavitada kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis vähemalt viis kuud enne uue õppeaasta algust.
(4) Vallavalitsus tagab tegevuse ümberkorraldanud või tegevuse lõpetanud kooli õpilastele võimaluse jätkata õpinguid muus koolis.
10. peatükk LÕPPSÄTTED
§ 33. Kooli põhimääruse kinnitamine, muutmine ja kehtetuks tunnistamine
Kooli põhimääruse kinnitab, muudab ja tunnistab kehtetuks vallavolikogu.


Audru Kultuuri- ja Spordikeskuse põhimäärus – Riigi Teataja
Audru Kultuuri- ja Spordikeskuse põhimäärus
Audru Kultuuri- ja Spordikeskuse põhimäärus - sisukord
§ 2 Keskuse tegutsemise üldised alused
§ 5 Eesmärk
§ 6 Ülesanded
4 JUHTIMINE JA TÖÖKORRALDUS
§ 9 Direktor
§ 10 Töötajad
§ 11 Keskuse vara ja eelarve
§ 14 Varasema õigusakti kehtetuks tunnistamine
RT IV, 03.07.2018, 5
Vastu võetud 21.06.2018 nr 28
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 35 lg 2 ja Pärnu Linnavolikogu 21.12.2017 nr 6 „Pärnu linna põhimäärus“ § 47 lg 2 alusel.
Käesoleva põhimäärusega sätestatakse Audru Kultuuri- ja Spordikeskuse (edaspidi keskus) üldised alused, tegevuse eesmärk ja ülesanded, juhtimise alused, järelevalve ja finantseerimise alused ning ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamise alused.
§ 2. Keskuse tegutsemise üldised alused
(1) Keskus on Pärnu Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsus) hallatav asutus.
(2) Keskuse struktuuriüksused on:
1) Audru Kultuurikeskus (edaspidi kultuurikeskus);
2) Audru Muuseum (edaspidi muuseum);
3) Audru Spordikeskus (edaspidi spordikeskus).
(3) Keskus juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigis kehtivatest õigusaktidest, Pärnu Linnavolikogu (edaspidi linnavolikogu) ning linnavalitsuse õigusaktidest ja käesolevast põhimäärusest.
(1) Keskuse postiaadress on Sauna 1, Audru alevik, 88301 Pärnu linn.
(2) Keskuse struktuuriüksuste asukohad on järgmised:
1) kultuurikeskus asub aadressil Sauna 1, Audru alevik, 88301 Pärnu linn.
2) muuseum asub aadressil Pärna allee 14, Audru alevik, 88301 Pärnu linn;
3) spordikeskus asub aadressil Pärna allee 5b, Audru alevik, 88301 Pärnu linn.
(1) Keskusel võib olla kasutusel oma sümboolika. Sümboolika võib olla struktuuriüksuseti erinev.
(2) Sümboolika kujunduse ja kasutamise korra kehtestab keskuse direktor.
§ 5. Eesmärk
(1) Kultuurikeskuse põhitegevuse eesmärk on Audru osavalla elanike kultuurialane teenindamine ning neile võimaluste loomine vaba aja veetmiseks ning kultuuri- ja huvitegevuseks, samuti kultuurielu koordineerimine, korraldamine ja koostöö arendamine teiste Audru osavalla piirkondadega.
(2) Muuseumi tegevuse eesmärk on tagada Audru osavalla piirkonnale olulise pärandi kogumine, säilitamine ja eksponeerimine, et see oleks kasutatav nii tänastele kui ka tulevastele põlvkondadele.
(3) Spordikeskuse tegevuse eesmärk on Audru osavalla elanikele ja organisatsioonidele võimaluste loomine spordiga tegelemiseks ja sporditeenuste osutamine.
§ 6. Ülesanded
(1) Kultuurikeskus täidab järgmisi ülesandeid:
1) arendab ja korraldab huvi- ja seltsitegevust;
2) korraldab kontserte, kultuuri- ja meelelahutusüritusi, konkursse ja näitusi;
3) koostab vabaaja- ja kultuuriprojekte, taotleb nende läbiviimiseks finantsvahendeid ning korraldab nende läbiviimist;
4) teeb koostööd teiste kultuuriasutuste ning muude asutuste ja organisatsioonidega Audru osavalla kultuurielu korraldamiseks ja edendamiseks;
5) kogub ja vahendab informatsiooni kultuurikeskuses osutatavate teenuste ning kultuurisündmuste ja ürituste kohta ning tagab selle informatsiooni kättesaadavuse;
6) osutab oma põhitegevusega seotud tasulisi teenuseid ja korraldab muud kultuurikeskuse põhitegevuse täitmiseks vajalikku majandustegevust;
7) koordineerib ürituste korraldamist Audru mõisa pargis;
(2) Muuseum täidab järgmisi ülesandeid:
1) kogub süstemaatiliselt koostöös teiste asutuste, organisatsioonide ja isikutega paikkonna ajalooga seotud materjale;
2) korrastab ja säilitab kogutud museaale nende arvelevõtmise ja säilitamise korra kohaselt koos inventeerimise ning andmebaaside jms koostamisega;
3) esitab ja vahendab kultuuripärandit avalikkusele näituste, trükiste, loengute, ajakirjanduse, televisiooni, raadio, interneti, avalike ürituste jms kaudu;
4) teenindab asutusi, organisatsioone ja üksikuurijaid vastavalt muuseumi võimalustele;
5) juhendab uurimistöid, korraldab konverentse, koostab muuseumi profiilile vastavaid väljaandeid;
6) teeb koostööd teiste muuseumide, haridus- ja kultuuriasutustega ning üksikisikutega uurimistöö, museoloogia, näituste, informatsiooni ja väljaannete vahetamise, koolituse jm vallas;
7) korraldab kultuuriüritusi ning teeb sellealast koostööd kultuuri- ja haridusasutuste ning -kollektiividega;
8) annab konsultatsioone muuseumi materjalide kohta;
(3) Spordikeskus täidab järgmisi ülesandeid:
1) korraldab oma valduses olevate ruumide kasutamist eelkõige kehakultuuri ja spordi tarbeks vastavalt hooaja ajakavale;
2) teenindab eelkõige Audru osavalla elanikke;
3) kogub, säilitab ja teeb külastajatele nähtavaks tema valduses olevad valla spordielu kajastavad trükised, fotod, auhinnad ja muu taolise;
4) hoiab korras, säilitab ja parendab hallatavat vara;
5) osutab spordihoone kasutajatele tasulisi teenuseid vastavalt linnavalitsuse poolt kehtestatud hinnakirjale;
6) täidab muid õigusaktidest tulenevaid ülesandeid.
(1) Keskuse järjepideva arengu tagamiseks ja põhieesmärgist tulenevate tegevuste planeerimiseks koostatakse arengukava. Arengukava koostatakse vähemalt viieks aastaks.
1) keskuse visioon, missioon ning arengu põhisuunad;
2) keskuse tegevuse eesmärgid ja ülesanded;
3) tegevuskava kaheks aastaks;
(3) Arengukava kinnitatakse linnavalitsuse poolt kehtestatud korras.
(4) Arengukava avalikustatakse keskuse veebilehel.
4. peatükk JUHTIMINE JA TÖÖKORRALDUS
(1) Keskuse tööd juhib direktor, kelle koht täidetakse avaliku konkursi korras ning kelle kinnitab ametisse ja vabastab ametist linnavalitsus linnapea ettepanekul
(2) Direktoriga sõlmib, muudab ja lõpetab töölepingu linnapea.
(3) Keskuse direktoril peab olema kõrgharidus.
§ 9. Direktor
1) esindab keskust ja tegutseb keskuse nimel ning käsutab eelarvevahendeid temale antud volituste ulatuses;
2) on tööandja õigust omavaks isikuks keskuse töötajatele kõigi sellest tulenevate õiguste ja kohustusega;
3) korraldab ja kindlustab keskuse ülesannete täitmise;
4) korraldab keskuse majandustegevust;
5) valdab, kasutab ja käsutab keskuse vara ja rahalisi vahendeid kooskõlas õigusaktidega;
6) korraldab keskuse aruandluse ja on aruandekohustuslik linnavalitsuse ees;
7) lahendab muid tema pädevusse antud ülesandeid;
8) annab oma pädevuse piires käskkirju.
(2) Direktori äraolekul täidab direktori ülesandeid linnapea poolt määratud isik.
§ 10. Töötajad
Keskuse töötajate koosseisu kinnitab linnavalitsus. Töötamine toimub töölepingu alusel vastavalt kehtivatele töösuhteid reguleerivatele õigusaktidele.
§ 11. Keskuse vara ja eelarve
(1) Keskuse vara moodustavad talle Pärnu linna poolt sihtotstarbeliseks kasutamiseks ja valdamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara. Keskuse vara haldamine toimub linnavolikogu poolt kehtestatud korras.
(2) Keskusel on oma eelarve. Keskuse kulud kaetakse linna eelarvest.
(3) Keskuse eelarve tuludeks on eraldised linnaeelarvest, laekumised fondidest ning juriidiliste ja füüsiliste isikute sihtannetused ja laekumised tasulistelt teenustelt.
(4) Keskuse tasuliste teenuste hinnakirja kinnitab linnavalitsus.
(5) Keskuse eelarve taotluse esitab direktor vastavalt linnavalitsuse õigusaktidega kehtestatud korrale.
(6) Keskuse eelarve kinnitab linnavolikogu.
(7) Keskuse raamatupidamist korraldab linnavalitsus.
(8) Keskuse rahaliste vahendite arveldamine toimub linnavalitsuse arvelduskontode kaudu.
Keskuse ja direktori tegevuse õiguspärasuse ja otstarbekuse üle teostab teenistuslikku järelevalvet linnavalitsus.
Keskuse ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsustab linnavolikogu.
§ 14. Varasema õigusakti kehtetuks tunnistamine
Audru Vallavolikogu 8. mai 2014 määrus nr 20 ”Audru Muuseumi põhimääruse kinnitamine” tunnistatakse kehtetuks.


Proviisori või farmatseudina registreerimise ja Eestis proviisori kutsekvalifikatsiooni omandanud isiku kutsekvalifikatsiooni tunnustamise aluseks olevate kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide loetelu – Riigi Teataja
Proviisori või farmatseudina registreerimise ja Eestis proviisori kutsekvalifikatsiooni omandanud isiku kutsekvalifikatsiooni tunnustamise aluseks olevate kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide loetelu
Proviisori või farmatseudina registreerimise ja Eestis proviisori kutsekvalifikatsiooni omandanud isiku kutsekvalifikatsiooni tunnustamise aluseks olevate kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide loetelu - sisukord
2 PROVIISORI VÕI FARMATSEUDINA REGISTREERIMISE ALUSEKS OLEVAD KVALIFIKATSIOONI TÕENDAVAD DOKUMENDID
§ 3 Proviisorina registreerimise aluseks olevad kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid
§ 4 Farmatseudina registreerimise aluseks olevad kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid
3 PROVIISORI KUTSEKVALIFIKATSIOONI TUNNUSTAMISE ALUSEKS OLEVAD KVALIFIKATSIOONI TÕENDAVAD DOKUMENDID
§ 5 Proviisori kutsekvalifikatsiooni tunnustamise aluseks olevad kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid
Vastu võetud 15.06.2005 nr 80
RTL 2005, 69, 970
Määrus kehtestatakse «Ravimiseaduse» § 57 lõike 1 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse kutsekvalifikatsiooni tõendavate dokumentide loetelu proviisorina või farmatseudina registreerimiseks ja Eestis proviisori kvalifikatsiooni omandanud isiku tunnustamiseks Terviseameti poolt.
(2) Määrust kohaldatakse juhul, kui:
1) proviisori või farmatseudi kvalifikatsiooniga isik soovib osutada apteegiteenust Eesti Vabariigis;
2) Eestis proviisori kvalifikatsiooni omandanud isik soovib töötada farmaatsia valdkonnas väljaspool Eesti Vabariiki.
1) proviisori kvalifikatsioon – dokumentaalselt tõendatud farmaatsia-alane kõrgharidus ning käesolevas määruses sätestatud juhtudel töökogemus, mida nõutakse proviisorina töötamiseks;
2) farmaatsia valdkond – ravimite ja nende koostisainete uurimine, valmistamine, tootmine, kvaliteedi kontroll, apteegiteenuse osutamine nii elanikele kui tervishoiuteenuse osutajatele, ravimialase informatsiooni jagamine ja nõustamine, sealhulgas töötamine pädeva isikuna «Ravimiseaduses» sätestatud tingimustel;
3) proviisori kvalifikatsiooni tunnustamine – proviisori kvalifikatsiooni tõendamine Terviseameti poolt, mis võimaldab Eestis proviisori kvalifikatsiooni omandanud isikutel taotleda proviisorina tunnustamist väljaspool Eesti Vabariiki;
4) internatuur – enne 1997/1998. õppeaastat proviisoriõppesse immatrikuleeritud isikutele ette nähtud kutseõpe proviisori kutse omandamiseks.
2. peatükk PROVIISORI VÕI FARMATSEUDINA REGISTREERIMISE ALUSEKS OLEVAD KVALIFIKATSIOONI TÕENDAVAD DOKUMENDID
§ 3. Proviisorina registreerimise aluseks olevad kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid
(1) Isik, kes on proviisori kvalifikatsiooni omandanud Eestis Vabariigis, registreeritakse proviisorina järgmiste dokumentide koopiate alusel:
1) Tartu Ülikooli diplom proviisoriõppe läbimise kohta ja akadeemiline õiend;
2) tööraamat, tööleping või töötamist tõendav muu dokument, mis kinnitab, et isik on taotluse esitamisele eelnenud viie aasta jooksul vähemalt kolm järjestikust aastat töötanud apteegis proviisorina.
(2) Isik, kes on proviisori kvalifikatsiooni omandanud väljaspool Eesti Vabariiki, registreeritakse proviisorina järgmiste dokumentide alusel:
1) diplom proviisoriõppe läbimise kohta ja akadeemiline õiend;
2) Terviseameti poolt väljastatud tõend proviisorina tunnustamise kohta, välja arvatud isikud, kes on Eesti Vabariigis töötanud enne 1. maid 2004;
3) tööraamat, tööleping või töötamist tõendav muu dokument, mis tõendab, et isik on taotluse esitamisele eelnenud viie aasta jooksul vähemalt kolm järjestikust aastat töötanud apteegis proviisorina.
(3) Lõike 1 punktis 2 ja lõike 2 punktis 3 nimetatud apteegis töötamist tõendavat dokumenti ei pea esitama proviisorina registreerimist taotlev isik, kes on kutse omandanud vähem kui kolm aastat enne registreerimise taotluse esitamist.
(4) Kvalifikatsiooni tõendavatele dokumentidele lisatakse isiku samasuse tõendamiseks järgmiste dokumentide koopiad:
§ 4. Farmatseudina registreerimise aluseks olevad kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid
(1) Isik, kes on farmatseudi kvalifikatsiooni omandanud Eestis Vabariigis, registreeritakse farmatseudina järgmiste dokumentide alusel:
1) Tallinna Meditsiinikooli (diplom farmatseudiõppe läbimise kohta ja akadeemiline õiend;
2) tööraamat, tööleping või töötamist tõendav muu dokument, mis kinnitab, et isik on taotluse esitamisele eelnenud viie aasta jooksul vähemalt kolm järjestikust aastat töötanud apteegis farmatseudina.
(2) Isik, kes on farmatseudi kvalifikatsiooni omandanud väljaspool Eesti Vabariiki, registreeritakse farmatseudina järgmiste dokumentide alusel:
1) diplom farmatseudiõppe läbimise kohta;
2) tõend farmatseudina tunnustamise kohta, välja arvatud isikutel, kes on Eesti Vabariigis töötanud enne 1. maid 2004;
3) tööraamat, tööleping või töötamist tõendav muu dokument, mis kinnitab, et isik on taotluse esitamisele eelnenud viie aasta jooksul vähemalt kolm järjestikust aastat töötanud apteegis farmatseudina.
(3) Lõike 1 punktis 2 ja lõike 2 punktis 3 nimetatud apteegis töötamist tõendavat dokumenti ei pea esitama farmatseudina registreerimist taotlev isik, kes on kutse omandanud vähem kui kolm aastat enne registreerimise taotluse esitamist.
3. peatükk PROVIISORI KUTSEKVALIFIKATSIOONI TUNNUSTAMISE ALUSEKS OLEVAD KVALIFIKATSIOONI TÕENDAVAD DOKUMENDID
§ 5. Proviisori kutsekvalifikatsiooni tunnustamise aluseks olevad kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid
(1) Eesti Vabariigis proviisori kvalifikatsiooni omandanud isikule, kes on immatrikuleeritud Tartu Ülikooli pärast 1997/1998. õppeaastat, väljastatakse tunnustamistõend Tartu Ülikooli diplomi alusel.
(2) Eesti Vabariigis proviisori kvalifikatsiooni omandanud isikule, kes on immatrikuleeritud Tartu Ülikooli enne 1997/1998. õppeaastat, väljastatakse tunnustamistõend järgmiste dokumentide alusel:
1) Tartu Ülikooli diplom;
2) internatuuri lõputunnistus;
3) tööraamat, tööleping või töötamist tõendav muu dokument, mis kinnitab, et isik on taotluse esitamisele eelnenud viie aasta jooksul vähemalt kolm järjestikust aastat töötanud farmaatsia valdkonnas.
(3) Kvalifikatsiooni tõendavatele dokumentidele lisatakse isiku samasuse tõendamiseks järgmiste dokumentide koopiad:


Tööandja maksukohustused - Raamatupidaja
Tööandja maksukohustused
Pärnu Raamatupidamiskonverentsil räägivad meile Rahandusministeeriumi ja Maksu- ja Tolliameti esindajad 2009. aasta maksumuudatustest.
Vaatame veelkord üle, kuidas on võimalik töötajatega seotud ettevõtte maksukoormust vähendada, omades ülevaadet seadustest tulenevatest võimalustest.
Tulusid liigitatakse teoorias aktiivseks ja passiivseks. Aktiivse tulu saamiseks tuleb isikul pidevalt tegutseda, saades tulu, näiteks palga- või ettevõtlustulu, samas kui passiivne tulu e kapitalitulu tekib juba omandatud kapitali kasutamisest või võõrandamisest. Passiivse tulu tuntuimad liigid on renditulu, intressid, dividendid. Antud artikkel käsitleb eelkõige aktiivsest tegevusest saadud tulude maksustamist, täpsemalt selle osa, mis saadakse tööandja käest.
Otsustamaks, kas tööandja tehtud väljamakse kuulub maksustamisele, tuleb iga väljamakset hinnata selle sisu järgi. Kui väljamakse tehakse tehtud töö eest, siis olenemata sellest, kas töötati töölepingu või töövõtulepingu alusel, kas väljamakset kajastatakse arvestuses kui palka, lisatasu, hüvitust vms, maksustatakse väljamakse kui palk tulu- ja sotsiaalmaksuga, töötuskindlustuse maksega ja liitunutel ka kohustusliku kogumispensioni maksega. Seega on maksustamisel oluline sisu, mitte pealkiri.
Niisiis, kui väljamakse tehakse tehtud töö eest, on see palgatulu ja kuulub ka vastavalt maksustamisele. Lisaks sellele võib tööandja teha ka väljamakseid, millele on maksuseadustes kehtestatud vabastused.
Tulumaksu vabastus
Tulumaksuseadus § 13 sätestab rea väljamakseid, millelt tulumaksu ei maksta. Enim levinud maksuvabad väljamaksed on Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud piirmäärade ulatuses lähetuskulud (päevaraha, sõidu-, majutus- jm kulud) ning kulutused isiklikule sõiduautole, mida kasutatakse ametisõitudeks. Üle piirmäära väljamakstud või hüvitatud summad maksustatakse kui erisoodustus.
Teatud tingimustel on tööandjal õigus maksuvabalt hüvitada töötaja sõite kodu ja töökoha vahel. TuMS § 48 lõige 5¹ kohaselt ei loeta erisoodustuseks kulutusi töötajate transpordiks elukoha ja töökoha vahel, kui ühistransporti kasutades ei ole võimalik seda teekonda läbida mõistliku aja- või rahakuluga.
Seda sätet saab kasutada järgmistes olukordades:
- töökoht asub piirkonnas (kohas), millele pole ligipääsu ühistranspordiga;
- töötajal puudub võimalus ühissõidukiga elu- ja töökoha vahet sõita, sest tööpäev algab või lõpeb ajal, millal ei ole võimalik selleks ühissõidukit kasutada (k.a ületunnitöö);
- ühistransport küll eksisteerib, kuid selle kasutamisega kaasneks ebamõistlik ajakulu (töötaja jõuab töökohta oluliselt enne tööpäeva algust või saab oluliselt hiljem koju või tekib ümberistumisest ebamõistlik ajakulu võrreldes kogu vahemaa läbimiseks kuluva ajaga).
Kuidas on tööandjal võimalik neid sõite hüvitada?
Töötaja võib kasutada isiklikku sõiduautot. Hüvitamisel lähtutakse isikliku sõiduauto kasutamise kulude hüvitamise reeglitest, s.t tuleb pidada tööülesannetega (k.a sõit tööle/koju) seotud sõitude kohta arvestust Vabariigi Valitsuse 14.07.06. a määruse nr 164 “Isikliku sõiduauto teenistus-, töö- ja ametisõitudeks kasutamise kulude hüvitise maksmise tingimused ja hüvitise piirmääras” §-s 3 sätestatud korras. Kalendrikuus on võimalik hüvitada kuni 1000 krooni ilma arvestuseta või kuni 2000 krooni arvestusega. Arvestuse pidamisel tuleb registreerida kõik töösõidud, kajastades kuupäevad, iga sõidu kohta spidomeetri näidud ja samas fikseerides eesmärgi, kuidas on sõit tööülesannetega seotud. Nimetatud kulude hüvitamise kord ei nõua tööandjale tegelike kulude tõestamiseks kuludokumentide esitamist.
Kui kasutatakse tööandja sõiduautot, tuleb pidada arvestust rahandusministeeriumi 29.12.1999. a määrusega nr 120 kinnitatud "Erisoodustuste hinna määramise kord" punktis 4¹ toodud korra järgi, millest tulenevalt tuleb registreerida kõik sõidud, pidades arvestust analoogselt eelmises lõigus kirjeldatuga. Erisus isikliku sõiduautoga võrreldes on see, et tööandja sõiduautol tuleb arvestust pidada kõikide läbitud kilomeetrite kohta, isikliku auto puhul ainult töösõitude kohta.
Soovitatav on lisada arvestusse ka sõidu kellaaeg, millega on võimalik tõendada, et sel kellaajal ei olnud võimalik ühissõidukiga tööle või töölt koju saada, ja neid sõite loetakse sel juhul ettevõtlusega seotuks, seega ei loeta erisoodustuseks.
Loomulikult on lubatud tööle-koju sõita ka taksoga, paljudel juhtudel on tööandja organiseerinud töötajate transpordiks ka bussi.
TuMS § 13 lg 3 p 2.1 annab lisasoodustuse puudega isikule. Tööandjal on võimalus hüvitada puudega inimese tööle- ja kojusõit mitte ainult eespool toodud tingimustel, vaid ka siis, kui ühistransport küll töötab, kuid selle kasutamine põhjustab töötajal liikumis- ja töövõime olulist vähenemist.
Tulumaksuvaba on ka lapse sünni puhul makstud sünnitoetus, mis ei ületa 5/12 residendist füüsilise isiku maksustamisperioodi maksuvaba tulust. 2008. aastal on selline maksuvaba summa 11 125 krooni (27000*5/12). Mitmike sünni korral võib maksuvabastust kohaldada maksuvaba piirmäära ulatuses iga lapse kohta. Toetust võib maksta nii ema kui ka isa tööandja. Kahjuks on maksuvabastus ainult tulumaksus, nimetatud toetus maksustatakse sotsiaalmaksu, töötuskindlustusmakse ja kohustatud isiku korral kohustusliku kogumispensioni maksega.
Maksuvabalt saab soetada töötajale, kellel on
alates 40% (kuulmispuude puhul kuulmislangusega alates 30 detsibellist) või kellel on määratud puude raskusaste, abivahendeid maksuvabalt 50% kalendriaastas töötajale sotsiaalmaksuga maksustatud väljamaksete summast. Samuti on võimalik tööandjal tasuda töötajate täiend- ja ümberõppe kulud seoses koondamisega ja hüvitada kulutusi tööõnnetuse või kutsehaiguse tagajärjel saadud tervisekahju raviks.
! Oluline teada
Oluline on ka hinnata, kas saadud raha on töötajale tulu või hüvitab tööandja töötaja tehtud kulutusi. TuMS § 12 lg 3 sätestab, et füüsilise isiku maksustatavaks tuluks ei loeta teise isiku kasuks tehtud dokumentaalselt tõendatud kulude hüvitisi. Sätet ei kohaldata hüvitistele, mille maksmisele on kehtestatud eraldi tingimused ja piirmäärad. See tähendab, et näiteks ei ole võimalik maksuvabalt maksta isikliku sõiduauto ametisõitudeks kasutamise hüvitist üle 1000/2000 krooni, kuigi tegelikud kulutused võivad olla suuremad.
Samuti tuleb vaadata, et selline kulutus, mida § 12 lg 3 alusel hüvitatakse, oleks tehtud täies ulatuses tööandja huvides. Tihti arvatakse, et kui töötaja annab oma isikliku sõiduauto tööandjale tasuta kasutada, siis on tööandjal võimalus TuMS § 12 lg 3 alusel hüvitada töötajale maksuvabalt liisingumaksed. Tegelikult see nii ei ole, liisingumaksetega ostab töötaja selle sõiduauto endale ja tegemist on üldjuhul hoopis rendituluga, millelt on ette nähtud kinnipeetav tulumaks 21%.
Samuti on levinud arusaam, et kuigi töövõtulepinguga töötajat ei saa vormistada lähetusse, on võimalik TuMS § 12 lg 3 alusel hüvitada maksuvabalt tema sõidu- ja majutuskulud. Üldjuhul on selline hüvitis töövõtulepinguga töötava isiku tulu või erisoodustus. Maksuvaba hüvitamine on mõeldud juhuks, kus kulutus on valdavalt ühekordse iseloomuga ja töölepingu sõlmimine ei ole otstarbekas. Kui töövõtulepinguga töötav isik töötab pikemal perioodil ning on sisuliselt samades tingimustes kui töölepinguga töötav isik, tuleb ka töövõtulepinguga töötavat isikut kohelda maksustamisel võrdselt töölepinguga töötava isikuga. Seega tuleks iga kulutust hinnata lähtuvalt selle sisust, vaatama peaks ka kulutuste hüvitamise summa proportsionaalsust võrreldes töö eest makstava tasuga.
Tulumaksu ei pea kinni pidama ka juhul, kui töötaja müüb tööandjale oma isiklikus kasutuses olnud vara (näiteks arvuti, sõiduauto jm). Oluline on siin jälgida, et vara müügihind ei oleks turuhinnast kõrgem, vastasel juhul tuleb arvestada erisoodustuse maksudega osas, mis ületab turuhinda.
Sotsiaalmaksuga maksustatakse aktiivsest tegevusest saadud tulu. Maksustatavate tulude loetelu sätestab sotsiaalmaksuseadus (edaspidi SMS) § 2 lg 1, mittemaksustatavate loetelu SMS § 3.
1. jaanuarist 2008 on sotsiaalmaksu minimaalse kohustuse aluseks olev kuumäär tõusnud 2700 kroonini. Eelmisel aastal oli see 2000 krooni.
Edaspidi jätkub sotsiaalmaksu kuumäära järkjärguline tõstmine. SMS § 2¹ kohaselt moodustab 2008. aasta kuumäär 75% 2007. aasta kuupalga alammäärast ning edaspidi ehk aastast 2009 on kuumäär võrdsustatud Vabariigi Valitsuse kehtestatud eelmise aasta kuupalga alammääraga.
Vastavalt SMS § 2 lõikele 2 peab tööandja igakuiselt maksma sotsiaalmaksu töötajale makstud palgalt, kuid mitte vähem kui 2700 kroonilt, seega on tööandja sotsiaalmaksu minimaalseks kohustuseks 891 krooni kuus (v.a seaduses sätestatud erandid). Kui töötajal on mitu tööandjat, siis maksab sotsiaalmaksu miinimumkohustuse ulatuses tööandja, kes töötaja palgalt tulumaksu kinnipidamisel arvestab maksuvaba tulu. Tööandja, kes maksuvaba tulu ei arvesta, samuti väljamaksetega töövõtulepingu alusel arvestatakse sotsiaalmaks 33% tegelikult väljamakselt.
Seadusega on sätestatud isikute kategooriad, kelle puhul ei ole tööandjal sotsiaalmaksu kuumääralt tasumise kohustust, s.t kelle eest tasutakse sotsiaalmaksu tegelikult makstud palgalt. Nendeks on:
- töötaja või teenistuja, kes saab riiklikku pensioni;
- töötaja või teenistuja, kes kasvatab vanema või eestkostjana alla 3-aastast last või kolme või enamat alla 19-aastast last (nii ema kui isa);
- töötaja või teenistuja, kes on õigusaktide alusel asutatud ja tegutsevas Eesti õppeasutuses või välisriigi samaväärses õppeasutuses põhiharidust omandav õpilane, kuni 21 aasta vanuseni, üldkeskharidust omandav õpilane kuni 24 aasta vanuseni, kutseõpet omandav koolikohustuse ea ületanud põhihariduseta isik, põhihariduse või keskhariduse baasil kutseharidust omandav õpilane ning Eesti alalisest elanikust üliõpilane;
- töötaja, kellele on Eesti Vabariigi töölepingu seaduse § 68 alusel kehtestatud osaline tööaeg või kes on saadetud osaliselt tasustatavale puhkusele TLS § 68 kohaselt töömahu või tellimuste ajutisel vähenemisel;
- töötaja või teenistuja, kellele on töö ja puhkeaja seaduse § 5 lõike 1 alusel kehtestatud sellel kuul lühendatud tööaeg (näiteks 13–17-aastasel töötajal; koolide ja muude lasteasutuste õpetajatel, kasvatajatel jt.)
Kui töötaja asus tööle või lahkus töölt kuu kestel, samuti kui tööleping on peatunud Eesti Vabariigi töölepinguseaduse § 55 punktide 3–11 alusel (näiteks puhkus, haigus), arvestatakse sotsiaalmaks proportsionaalselt sellel kuul töötatud ajaga. Palgata puhkuse ajal aga säilib tööandja kohustus maksta sotsiaalmaksu kuumääralt.
SMS § 6 lg 1 p 5 alusel maksab riik igakuiselt sotsiaalmaksu 2700 kroonilt töötaja eest, kes saab töövõimetuspensioni (töövõimetuspension on riiklik pension, mis määratakse püsivalt töövõimetuks tunnustatud isikule töövõime kaotusega 40–100 protsenti). Riik maksab töövõimetuspensioni saava töötaja eest sotsiaalmaksu kuumääralt, tööandja aga maksab sotsiaalmaksu töötajale makstud palga osalt, mis ületab kuumäära. Töötaja peab tööandjale tõestama, et ta on töövõimetuspensioni saaja, esitades oma pensionitunnistuse, kus peab olema märge vastava pensioniliigi ja tähtaja kohta. Tööandja esitab igakuiselt (aruandekuule järgneva kuu 2. kuupäevaks) Sotsiaalkindlustusametile riigipoolse sotsiaalmaksu ülekandmise taotluse.
- töötajale ja avalikule teenistujale makstud palgalt ja muudelt tasudelt;
- füüsilisele isikule töövõtu-, käsundus- või muu teenuse osutamiseks sõlmitud võlaõigusliku lepingu alusel makstud tasudelt, välja arvatud juhul, kui tasu saaja on kantud äriregistrisse või registreeritud füüsilisest isikust ettevõtjana ja tasu on saaja ettevõtlustulu.
- kindlustatu (see mõiste hõlmab töötajat, avalikku teenistujat ja töövõtjat);
- tööandja ja riik või omavalitsus tööandjana (edaspidi tööandja).
Makse määr võib muutuda TKS §-s 41 kehtestatud piirides (kindlustatul 0,5–2%, tööandjal 0,25–1%). 2008. a makse määrad on kindlustatule 0,6% ja tööandjale 0,3% maksustatavatelt summadelt. Iga järgmise aasta makse määrad kehtestab Vabariigi Valitsus hiljemalt jooksva aasta 1. detsembriks.
Kindlustatu töötuskindlustusmaksete arvestamise ja kinnipidamise kohustus lõpeb kindlustatu vanaduspensioniikka jõudmise või ennetähtaegse vanaduspensioni määramise kuu viimasel kuupäeval. Näiteks kui meessoost töötaja saab 63-aastaseks 15. oktoobril, ei peeta enam töötuskindlustusmakset kinni alates 1. novembrist 2008. a.
Tööandja makse (0,3%) arvutatakse antud kuus tehtud väljamaksete kogusummalt, seda ei jaotata kindlustatute vahel, s.t ei peeta personaalset arvestust. Tööandja peab maksma töötuskindlustusmakset 0,3% määraga kindlustatutele ning vanaduspensionieas isikutele ja ennetähtaegse pensioni saajatele makstud summadelt, s.t et maksudeklaratsiooni TSD lisa 1 veerus 9 ja lisa 2 veerus 15 näidatakse ka viimati nimetatud isikutele makstud summad.
Töötuskindlustusmakset ei maksta juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikme tasudelt. Samas kui juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liige on vastava juriidilise isikuga töölepingulistes suhetes, siis maksustatakse kõik sellele isikule töö- või teenistuslepingu alusel makstavad tasud TKS § 40 lg 1 p1 alusel töötuskindlustusmaksega.
, kui üks ja sama isik on määratud juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmeks ning samaaegselt töötab samas juriidilises isikus töölepingu alusel, siis
kuulub tema töölepingujärgne palk TKS § 40 lg 1 p 1 alusel maksustamisele töötuskindlustusmaksega.
Kogumispensionis ei osale mitte kõik töötajad, vaid ainult teatud ring makse maksjaid.
Kogumispensionide seaduse
(edaspidi KoPS) mõistes on makse maksjaks kohustatud isik.
- kohustuslikus korras liitujad,
- vabatahtlikus korras liitujad.
Makset on kohustatud maksma residendist füüsiline isik (tulumaksuseaduse § 6 lg 1 mõistes) tingimusel, et:
- isiku eest on sotsiaalmaksu maksja kohustatud maksma sotsiaalmaksu või ta (FIE) maksab enda eest sotsiaalmaksu;
- isikul on tekkinud kohustus tasuda makset KoPSi §-s 7 sätestatud tasudelt.
Makse tasumise kohustus tekib kohustatud isiku 18-aastaseks saamisele järgneva aasta 1. jaanuaril (kohustuslikult liituja). Kohustatud isikud 2008. aastal on noored, kes on sündinud 1983.–1989. aastal. Enne 1983. aasta 1. jaanuari sündinud isikutel on õigus ja kohustus maksta makset, kui nad on esitanud valikuavalduse (vabatahtlikult liitujad).
Kuna makse tasumine toimub makse kinnipidamisega tuluallika juures, siis peab makse kinnipidaja kontrollima, kas isik, kellele ta teeb sotsiaalmaksuga maksustatavaid väljamakseid, on kohustatud isik.
Kõigi eeltoodud maksude ja maksete arvestamisel kasutatakse
kassapõhist arvestusprintsiipi
. See tähendab, et maksu/makset arvestatakse ja peetakse kinni kalendrikuus tehtud väljamaksetelt, olenemata sellest, millise kuu eest tasu on arvestatud. Näiteks kui septembri eest makstav palk makstakse välja oktoobris, tuleb palgalt arvestatud maksud/maksed deklareerida ja tasuda oktoobri deklaratsioonis 10. novembriks. Kui 10. kuupäev on puhkepäev, on tähtajaks puhkepäevale järgnev esimene tööpäev.
Maksudeklaratsiooni TSD lisad 2 ja 3
Alates 01.01.2007 jõustusid muudatused deklaratsiooni TSD lisades 2 ja 3, millel deklareeritakse mitteresidendist füüsilistele ja juriidilistele isikutele tehtud väljamaksed.
Suurim muudatus on see, et varem märgiti TSD lisades 2 ja 3
mitteresidendist väljamakse saaja
kohta vastavalt kas isikukood residendiriigis (füüsilise isiku puhul) või registrikood residendiriigis (juriidilise isiku puhul). Alates 2007. a 1. jaanuarist tehtavate väljamaksete kohta esitatavatel deklaratsioonidel tuleb väljamakse saaja kohta märkida aga
registrikood Eestis.
Muudatus puudutab füüsilise isiku puhul vormi TSD lisa 2 veeru 2 ning juriidilise isiku puhul TSD lisa 3 veeru 2 täitmist. Deklaratsioonid, mis ei sisalda väljamakse saaja registrikoodi Eestis, loetakse puudustega esitatud deklaratsioonideks.
tähendab käesoleval juhul füüsiliste isikute puhul Eesti isikukoodi või maksukohustuslaste registri koodi ning juriidiliste isikute puhul äriregistri koodi või maksukohustuslaste registri koodi (NB! mitte käibemaksukohustuslasena registreerimise numbrit).
Deklaratsiooni täitmiseks vajaliku registrikoodi Eestis peab väljamakse tegija küsima mitteresidendist väljamakse saajalt. Segaduste vältimiseks tuleks seda teha aegsasti enne deklaratsiooni esitamist.
Juhul kui mitteresidendil puudub registrikood Eestis, pöördub väljamakse tegija registrikoodi saamiseks Maksu- ja Tolliameti poole, edastades Maksu- ja Tolliametile isiku registreerimiseks vajalikud andmed (andmed on samad, mis näidatakse isiku kohta vormi TSD lisadel 2 või 3).
- töötajatele tehtavatelt väljamaksetelt kinni pidama tulumaksu, töötuskindlustusmakse ja kohustusliku kogumispensioni makse (kui töötaja on liitunud pensioni II sambaga), arvestama ja maksma sotsiaalmaksu ning tööandja töötuskindlustusmakset;
- kontrollima pensionikeskuse kodulehelt www.pensionikeskus.ee, kas töötaja on II pensionisambaga liitunud;
- maksma töötajatele tehtud erisoodustustelt tulu-ja sotsiaalmaksu;
- esitama Maksu- ja Tolliametile väljamaksete ja erisoodustuste tegemise kuule järgneva kuu 10. kuupäevaks tulu- ja sotsiaalmaksu ning kohustusliku kogumispensioni ja töötuskindlustusmaksete deklaratsiooni (vorm TSD koos vastava lisaga 1 või 2, kus näidatakse tehtud väljamaksed, või lisaga 4 – erisoodustused);
- hiljemalt eespool nimetatud tähtajaks üle kandma tulu- ja sotsiaalmaksu ning kohustusliku kogumispensioni ja töötuskindlustusmakse Maksu- ja Tolliameti pangakontole;
- kui töötajale maksti kalendriaastas tema isikliku sõiduauto kasutamise eest tööülesannete täitmisel hüvitist, peab esitama kalendriaastale järgneva aasta 10. aprilliks deklaratsiooni vorm INF 14;
- töötaja nõudel andma talle hiljemalt kalendriaastale järgneva aasta 1. veebruariks väljamaksete, kinnipidamiste ning arvestatud sotsiaalmaksu tõendi (vorm TSM). Tõend antakse ka koos lõpparvega, kui isik lahkus töölt maksustamisperioodi jooksul.
Maksud/maksed 2008
- tulumaks 21%;
- maksuvaba tulu 27 000 krooni aastas, 2250 krooni kuus;
, töötukassa makstavalt töötuskindlustushüvitiselt ja sotsiaalmaksuseaduse § 6 lg 1 punktides 6, 8 ja 9 sätestatud juhtudel
- sotsiaalmaksu miinimumkohustus
krooni kuus;
- töötuskindlustusmakse tööandjale 0,3%, kindlustatule (töötajale) 0,6%;
- kohustuslik kogumispensioni makse liitunutele (kohustuslik ja vabatahtlik) 2%.
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2008/11/03/tooandja-maksukohustused


Home » Mängimine
22.04.2020 Category: Mängimine
Ma võin sõna otseses mõttes öelda, et võrgus mängides on kõigil meist olnud palju viivitusi ja latentsusi. See on probleem, millega silmitsi seisame, kui osaleme sellises võitlusmängus nagu Mortal Kombat 11. Keegi ei taha pääseda matšile, kus peate rohkem kui üks kord tagasi edasi vajutama, et Scorpion saaks oma oda vallandada. See on päris masendav. Kuid ärge muretsege. Meil on mõned oma mängu käigud. MK 11 hilinenud probleemid saate lahendada järgmiselt.
Kuidas parandada Mortal Kombat 11 viivitust
1 Mortal Kombat 11 latentsusajad ja viivitused
2 Kuidas parandada Mortal Kombat 11 viivituse probleeme
2.1 1. Vabastage ruumi
2.2 2. Taastage oma andmebaas
2.3 3. Parandage oma Interneti-ühendust
2.4 4. Uuendage oma konsooli
2.5 5. Kasutage virtuaalset privaatvõrku
3 Kuidas parandada MK 11 mahajäämust – lõplikud mõtted
Mortal Kombat 11 latentsusajad ja viivitused
Kas olete kunagi küsitlenud kõike, mis on seotud teie Internetiga? Kas sa käisid kunagi: “Minu Interneti-pakkujaga on kõik korras, ta teeb seda kõikjal, kus ma olen. Ma ei tea, mida teha ”? Jah, ma olen ka ise Mortal Kombat mängija ja võin ausalt öelda, et tean, kuidas te end tunnete. Heaks MK-mängijaks olemine tähendab, et teate mõnda pikka transist, eks?
Noh, kujutage ette end keset online-matši kombinaati ja teid segab viivitusprobleem? Kui hulluks see teid teeks, kui see teile matši maksab? Probleem on selles, et ohtu ei sea mitte matš ise, vaid see on teie asetus teiste mängijate seas. Mitte ainult, kuid kui kaotate ühenduse, võib kogu teie maine olla ohus. Ma mõtlen tõesti “kvantiteeti”? Kas te seda kunagi nägite??
See on halvim asi, mida üks veebipõhine MK-mängija võib läbi elada. See tähistab teid quitterina just seetõttu, et teie ühendus nurjus. Aitab sellest. Oleme täna siin, et vabaneda Mortal Kombat 11 mahajäämusprobleemidest. Teisisõnu oleme siin selleks, et need lõpetada.
Kuidas parandada Mortal Kombat 11 viivituse probleeme
PlayStation 4 kasutajatel on aeg-ajalt probleeme konsooli külmutamise või mahajäämisega. Me rääkisime sellest, kui tüütu see võib olla, kui mängite mängu Mortal Kombat 11. Õnneks ei pea te enam taluma mahajäämiste „jõhkrust”. Siin on Mortal Kombat 11 latentsuse ja mahajäämuse fikseerimise peamised viisid.
1. Vabastage ruumi
Vähe ruumi on oluline tegur, mis võib teie konsooli drastiliselt aeglustada. Isegi kui te ei mängiks võrgus, võib mäng aeg-ajalt külmuda. Seetõttu minge alati edasi ja vabastage konsoolist soovimatud andmed. PS4-s kasutamiseks peate toimima järgmiselt.
Minge põhiekraanilt Seaded.
Kui olete seal jõudnud, minge edasi Süsteemi salvestushaldus.
Lisateabe kuvamiseks valige nüüd mõni kategooria.
Nüüd saate valida, mida kustutada, kui teil pole andmeid vaja.
Vajutage nuppu Valikud nuppu ja valige Kustuta
Kui olete lõpetanud, leiate, et PS4 on muutunud senisest palju kiiremaks.
2. Taastage oma andmebaas
Kui olete oma PS4 pikka aega kasutanud, hakkab teie andmebaas täituma, ilma et oleksite isegi märganud. Sellepärast peaksite aeg-ajalt oma andmebaasi uuesti üles ehitama. See suurendab teie konsooli jõudlust suurepäraselt ja aitab teil mahajäänud probleemist välja tulla. Selleks toimige järgmiselt.
Lülitage PS4 välja, hoides toitenuppu all, kuni kuulete sellest kaks piiksu. See näitab, et teie PS4 on välja lülitatud.
Nüüd peate oma konsooli taaskäivitama, kuid seekord turvarežiimi. Selleks saate toitenuppu all hoida, kuni kuulete teist piiksu.
Turvarežiimis olles ei tööta teie kontroller traadita ühenduse kaudu. Peate selle USB-kaabli abil ühendama.
Minge alla ja valige Andmebaasi taastamine.
Pärast seda skannib teie PS4 draivi ja loob kogu andmebaasi uue andmebaasi.
Oodake, kuni protsess on lõpule jõudnud, ja teil on kiire PS4, et saaksite maksimaalselt mängudest rõõmu tunda.
Pange tähele, et selle valmimine võib võtta kaua aega. See sõltub teie andmeühikute arvust ja tüübist.
3. Parandage oma Interneti-ühendust
Seda saab teha mitmel viisil. Mõni neist vajab tehnilisi oskusi, teised maksavad aga paar penni. Mõlemal juhul aitan ma teid välja. Interneti-ühenduse parandamiseks mängukogemuse saamiseks saate teha järgmist:
Kasutage Ethernetit: Optimaalse jõudluse saavutate võrgumängu mängimisel juhtmega Etherneti ühenduse kaudu. Traadita ühendused kipuvad aeglustuma ja mõjutavad teie võrgumängu kvaliteeti. Kui ühendate oma PS4 Interneti-ühenduse abil Etherneti kaabli abil, säilitate minimaalse ribalaiuse ühenduse, mis on vajalik korraliku võrgumängu jaoks.
DNS-server: Server, mille teie Interneti-teenuse pakkuja teile automaatselt määrab, kui tellite teenuse, võib teie teenus mõnikord ebaõnnestuda. See võib kasutamisega hõlpsalt üle koormata, eriti kui teie elukoha piirkonnas pole palju teenusepakkujaid. Kui aga teil on muutke oma PlayStationi DNS-i sätteid, võite saada parema ühenduse MK 11 mängimiseks ilma igasuguse latentsuseta.
Peata allalaadimine: Enne võrgumängu alustamist veenduge, et kõik kodus olevad seadmed ei laadiks midagi alla, sealhulgas teie PS4. Te ei pruugi märgata, et teie konsoolile laaditakse alla värskendus. Niisiis, kontrollige enne veebilahingusse otse suunamist. See saab täiustage oma PlayStation 4 Interneti-kiirust.
Mängude ruuter: Nii lihtne, ostke mängude ruuter. Sellised ruuterid on mõeldud spetsiaalselt mängijatele, et aidata latentsusaega madalamal hoida. Neid võib leida palju Internetist või teie naabruskonna elektroonilisest poest. Kui soovite abi, proovige Neat Gear XR 500 Gaming Routerit.
4. Uuendage oma konsooli
Kas olete kunagi kontrollinud, kas teie PS töötab uusima püsivaraga? See on midagi, mida peaksite igapäevaselt tegema. Parema jõudluse tagamiseks veenduge, et teie PS4 töötab uusima värskendusega. See vähendab märkimisväärselt mahajäämusi, millega võrgumängudes kokku puutute, ja väldib probleemide külmutamist.
5. Kasutage virtuaalset privaatvõrku
Kui sa installige VPN oma PlayStation 4-le, saate lülitada serveri läbi. Teisisõnu suunatakse teie andmed ümber teie valitud serveri kaudu. Saate valida ühe, kus MK 11 mängimise hetkel pole pingiaega. Ühendamine ka VPN-iga väldib Interneti-teenuse pakkuja surumist, mis tähendab, et teie Interneti-kiirust ei muudeta enam.
Mida peate tegema, tehke järgmist.
Registreeruge VPN-teenuse pakkujaga. Soovitan tungivalt ExpressVPN-i.
Kuna VPN-i ei saa otse teie PS-l kasutada, peate seda tegema seadistage ruuteril VPN.
Pärast seda logige oma kontoga sisse ja looge ühendus serveriga, mida peate oma mängukogemuse jaoks sobivaks.
Nüüd käivitage Mortal Kombat ja ärge muretsege viivituste pärast.
ExpressVPN on üks väheseid VPN-i pakkujaid, kes aitab teid käepärase ülesande täitmisel. Sellel on serverid üle kogu maailma, mis tulevad ülikõva kiirusega. Võite näha ka muude loendit Mortal Kombat 11 parimad VPN-id allolevas tabelis.
Kuidas parandada MK 11 mahajäämust – lõplikud mõtted
Kui mängusisene mahajäämus algab, on teil iga tehtud käigu vahel paar sekundit viivitust. Teie vastane lööb suurepäraselt iga kombinaadi, kui te seisate seal midagi tegemata. Teil jääb puudu lihtsamatest kombinatsioonidest ja kaotate pärast mängu. Rääkimata sellest Kvaliteedist, mis on kõige alandavam kõigist. Mõnede siin-seal näpunäidete abil saate siiski oma MK11 kogemust optimeerida. Tutvuge juhendiga, mille ma teile edastasin, ja saate need kohe valmis.
ცხელი ვარსკვლავი 0
Μπορώ κυριολεκτικά να πω ότι όλοι έχουμε βιώσει πολλές καθυστερήσεις και καθυστερήσεις όταν παίζουμε
pelaamista 0
Kuinka vähentää viivettä Mortal Kombat 11: ssä
Voin kirjaimellisesti sanoa, että meillä kaikilla on kokenut paljon viiveitä ja viiveitä pelatessamme verkossa.
Comment réduire la latence dans Mortal Kombat 11
Je peux littéralement dire que nous avons tous connu beaucoup de retards et de
სათამაშო 0
როგორ შევამციროთ ლატენტობა Mortal Kombat 11-ში
სიტყვასიტყვით შემიძლია ვთქვა, რომ ყველა ჩვენგანს განუცდია ბევრი ლაგამი და ლატენტობა, როდესაც ინტერნეტით ვთამაშობთ.
Kuidas vähendada 2. jaotuses latentsusaega
Ilmselt on mahajäämus tavaline pettumust valmistav asjaolu, mis viib võrgumängurid punkti, kus nad tunnevad,
Kas teil on kunagi olnud Huski just seal, kus soovite teda, kuid äkitselt surete
Meilleur VPN pour Porto Rico
Un nouveau message malveillant se bloque instantanément sur PS4
Piiramatu elueaga VPN-i tellimuste taga olev tõde
საუკეთესო VPN Nintendo შეცვლისთვის
HBO: n paras VPN nyt vuonna 2020
Πώς να αποτρέψετε την Alexa από το να σας ακούει
Le VPN est-il légal et sûr à utiliser?
Πώς να διορθώσετε το EA Anthem Lag
Τι δεν προστατεύει η κατάσταση ανώνυμης περιήγησης;
Καλύτερο VPN για Panasonic Smart TV
Kuinka käyttää Internet-palveluntarjoajan estämiä sivustoja
Kuinka päivittää Kodi 17.6: n lataus- ja asennusopas
Πώς να παρακολουθήσετε το NFL στο Roku
Paras Australian VPN – 2020 -katsausopas
როგორ ვუყუროთ ხმის მიცემას ინდოეთში
Πώς να παρακολουθήσετε το Amazon Prime Video στο Chromecast
Comment usurper votre position en ligne
Comment regarder ICC Cricket World Cup 2019 en direct en ligne
Πώς να παρακολουθήσετε το BBC iPlayer στη Νότια Αφρική
Parim ülevaatuse VPN
Kuinka katsella tennistä suorana verkossa vuonna 2020
Kuidas voogesitada Android-ist AirPlay-sse
Parim televiisori voogesituse VPN puhkusel olles
Πώς να εγκαταστήσετε ένα VPN στο Linksys Router
NVIDIA Shield TV vs Shield TV Pro – Quel est le meilleur?
Selgus 2020. aasta India parim VPN
Kuidas testida VPN-ühendust
Καλύτερο VPN για αναθεώρηση HBO GO – 2020
IPVanish– ის საუკეთესო ალტერნატივები
Parim edastuse BitTorrenti kliendi VPN
Interneti-turvalisuse näpunäited turvaliseks võrgus püsimiseks 2020. aastal
Πώς να παρακολουθήσετε το NCAA March Madness στο Kodi
Mikä on I2P? Näkymätön Internet-projekti selitetty
Kymmenen parasta maata, joiden Internet-sensuuri on huonoin vuonna 2020
Seedbox vs VPN – რომელია თქვენთვის შესაფერისი
Comment regarder Peaky Blinders Saison 5 Stream en ligne?
Les avantages et les inconvénients de la crypto-monnaie
Πώς να παρακολουθήσετε το HBO Go στο Xbox One εκτός ΗΠΑ
Netflix vs Amazon Prime Video 2020 võrdlus
ანტი-მავნე პროგრამები – რომელით უნდა გამოიყენოთ?
Parim VPN Windows 10 PC jaoks üle vaadatud
Paras VPN pelaamiseen – 2020-arvostelu
Kuidas vaadata Hotstarit Lõuna-Aafrikas
ExpressVPN-arvostelu – onko tämä vuoden 2020 paras VPN?
Parim VPN TP-Link ruuteritele
როგორ დავაყენოთ Fusion საცავი თქვენს კოდზე
Kuinka katsella HGTV: tä Yhdysvaltojen tai Kanadan ulkopuolella
საუკეთესო VPN Torrenting- ისთვის და P2P- სთვის 2020 წელს
როგორ ვუყუროთ ევროლიგა 2018/2019 პირდაპირ ეთერში
Διαρροή κωδικού πρόσβασης Twitter – Πώς να παραμείνετε ασφαλείς και να προστατευτείτε
Kuinka päästä tietokoneeseesi mistä tahansa
Parhaat vaihtoehdot TunnelBear VPN: lle
Πώς να παρακολουθήσετε το κανάλι 4 του The Circle S2 από οπουδήποτε
საუკეთესო VPN ეგვიპტისთვის
Paras VPN Macille ja vältettäville!


Väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduse ning välismaalasele rahvusvahelise kaitse andmise seaduse muutmise seadus (massilise sisserände tõkestamine) – Riigi Teataja
RT I, 17.06.2020, 1
10.06.2020 otsus nr 587
Vastu võetud 03.06.2020
”(2) Vahetult seadusest tulenevalt on väljasõiduks kohustatud välismaalane, kellel ei ole seaduslikku alust Eestis viibida.”;
3) paragrahvi 62 tekst loetakse lõikeks 1 ja sõnastatakse järgmiselt:
”(1) Käesolevas seaduses sätestatud menetlustele kohaldatakse välismaalaste seaduse §-des 13–15, 18, 19, 21–25, 28, § 31 lõikes 1, §‑des 32, 36–40, 42, 270, 271, 281, 282 ja 284 sätestatut.”;
4) paragrahvi 62 täiendatakse lõigetega 2 ja 3 järgmises sõnastuses:
”(2) Käesoleva seaduse § 154 lõikes 1 nimetatud hädaolukorras ja juhul, kui välismaalase asukoht Eestis ei ole Politsei- ja Piirivalveametile teada, võib haldusorgan jätta muud haldusakti kättetoimetamise viisid kohaldamata ning avaldada haldusakti adressaadi isikuandmed ja haldusakti resolutiivosa haldusorgani veebilehel. Haldusakti resolutiivosa haldusorgani veebilehel avaldamisega loetakse haldusakt välismaalasele kättetoimetatuks ja jõustunuks.
(3) Käesoleva seaduse § 154 lõikes 1 nimetatud hädaolukorras ja juhul, kui välismaalase asukoht Eestis ei ole Politsei- ja Piirivalveametile teada, võib haldusorgan jätta muud menetlusdokumentide teatavakstegemise viisid kohaldamata ning avaldada menetlusosalise isikuandmed ja menetlusdokumendi sisu haldusorgani veebilehel. Menetlusdokumendi, sealhulgas kutse sisu haldusorgani veebilehel avaldamisega loetakse menetlusdokument välismaalasele kättetoimetatuks.”;
5) paragrahvi 63 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”(3) Politsei- ja Piirivalveamet ning Kaitsepolitseiamet võivad käesolevas seaduses sätestatud riikliku järelevalve teostamiseks kohaldada korrakaitseseaduse §‑des 30, 31, 44, 45, 50 ja 51 nimetatud riikliku järelevalve erimeetmeid korrakaitseseaduses sätestatud alustel ja korras.”;
6) paragrahvi 68 punkt 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”6) välismaalane on Politsei- ja Piirivalveametile või Kaitsepolitseiametile teada andnud või haldusorgan järeldab tema hoiakutest ja käitumisest, et ta ei soovi lahkumiskohustust täita;”;
8) paragrahvi 74 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
”(41) Politsei- ja Piirivalveamet või Kaitsepolitseiamet võib lahkumisettekirjutuses piirata välismaalase suhtes kohaldatud sissesõidukeelu kehtivust Eesti Vabariigi territooriumiga, kui välismaalasel on seaduslik alus Schengeni konventsiooni liikmesriigis elamiseks või ajutiseks viibimiseks.”;
9) paragrahvi 10 lõiget 2 täiendatakse punktiga 31 järgmises sõnastuses:
”31) ilmumine nõustamisele;”;
10) paragrahvi 12 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”(1) Alaealisele või piiratud teovõimega täisealisele välismaalasele tehtud ettekirjutuse täitmise korraldab temaga Eestis koos viibiv vanem, eestkostja või muu vastutav täisealine isik.”;
11) paragrahvi 121 lõikes 1 asendatakse sõna ”esindaja” sõnadega ”seadusliku esindaja”;
12) paragrahvi 121 lõiget 3 täiendatakse pärast sõna ”välismaalast” sõnadega ”ja tema seaduslikku esindajat Eestis”;
13) paragrahvi 13 lõiget 3 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
”Nimetatud ettekirjutust ega selles sisalduvaid otsuseid ei saa vaidlustada vaidemenetluse korras, välja arvatud juhul, kui välismaalaste seaduse alusel vaidlustatakse käesoleva seaduse § 11 lõikes 31 nimetatud otsust.”;
14) seaduse 2. peatükki täiendatakse §-ga 133 järgmises sõnastuses:
”§ 133. Rahvusvaheline koostöö
(4) Välislepingu või Euroopa Liidu õigusakti alusel võib Politsei- ja Piirivalveameti kaasata riigis seadusliku aluseta viibiva välismaalase lahkuma kohustamise menetlusse teise riigi territooriumil. Politsei‑ ja Piirivalveametil on teise riigi territooriumil pädevus ja volitused välislepingu või Euroopa Liidu õigusakti kohaselt.”;
15) seadust täiendatakse §-ga 154 järgmises sõnastuses:
”§ 154. Välismaalase kinnipidamine hädaolukorras
(10) Hädaolukorra lahendamist juhtiv asutus määrab erakorraliste meetmete kohaldamise alguse ja lõpu kuupäeva ning teavitab sellest viivitamata Euroopa Komisjoni.”;
16) paragrahvi 19 lõige 11 tunnistatakse kehtetuks;
17) paragrahvi 19 täiendatakse lõigetega 13 ja 14 järgmises sõnastuses:
”(13) Arestimajja paigutatud välismaalase kinnipidamisele kohaldatakse vangistusseaduses arestimajas kinnipidamise kohta sätestatut. Arestimajja paigutatud välismaalane on kohustatud täitma ja järgima arestimaja sisekorraeeskirja.
1) tervisekontrolli tegemine ja vajalike tervishoiuteenuste kättesaadavus käesoleva seaduse § 269 lõikes 7 sätestatud ulatuses;
6) välismaalase soovi korral suhtlemise ja kokkusaamiste võimaldamine käesoleva seaduse §‑s 2610 nimetatud isikutega, kui ei esine käesolevas seaduses sätestatud alust kokkusaamist keelata.”;
18) paragrahvi 191 pealkirjas ja lõikes 3 asendatakse sõna ”väljasaadetav” sõnaga ”välismaalane” vastavas käändes;
19) paragrahvi 191 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”(1) Viibimisaluseta välismaalase kinnipidamisel kuni 48 tunniks tehakse välismaalase turvakontroll, vaadatakse läbi tema vallasasjad ja põhjendatud kahtluse korral ka välismaalane ise korrakaitseseaduses sätestatud korras. Seejuures on Politsei- ja Piirivalveametil õigus kohaldada vahetut sundi.”;
20) paragrahvi 191 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”(4) Hoiule võetud vallasasi müüakse või hävitatakse korrakaitseseaduses sätestatud alustel ja korras.”;
21) paragrahvi 192 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”Politsei‑ ja Piirivalveamet ning Kaitsepolitseiamet võivad käesolevas seaduses sätestatud ülesannete täitmisel kasutada vahetut sundi, erivahendit ja relva korrakaitseseaduses sätestatud alustel ja korras.”;
22) paragrahvi 23 lõiked 4 ja 5 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
”(4) Politsei- ja Piirivalveamet võib väljasaadetava paigutada politsei arestimajja või teise kinnipidamiskohta, kui väljasaadetava kinnipidamine kinnipidamiskeskuses ei ole võimalik kinnipeetavate arvu ettenägematu kasvu tõttu või see on vajalik turvalisuse või tervisekaitse kaalutlustel.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud juhul kohaldatakse väljasaadetava kinnipidamisele käesoleva seaduse § 19 lõigetes 12–14 ning § 265 lõigetes 7 ja 8 sätestatut.”;
23) paragrahvi 262 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”(1) Väljasaadetav võetakse kinnipidamiskeskusesse vastu kinnipidamise protokolli või halduskohtu otsuse ärakirja ja isikut tõendava dokumendi alusel, viimase puudumise korral isikusamasuse tuvastamise dokumendi alusel.”;
24) paragrahvi 262 lõiked 3–7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(4) Kinnipidamiskeskusesse paigutatud väljasaadetavat fotografeeritakse ja daktüloskopeeritakse käesoleva seaduse §‑s 3311 sätestatud korras, kui seda ei ole varem tehtud.
(7) Kui väljasaadetav on saabunud kinnipidamiskeskusesse, selgitatakse talle temale arusaadavas keeles tema õigusi ja kohustusi ning tagatakse võimalus taotleda riigi õigusabi ja saada keeleabi.”;
25) paragrahvi 266 lõikest 4 jäetakse välja sõnad ”selleks on kinnipidamiskeskuses võimalused ja”;
26) paragrahvi 268 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”(2) Kui väljasaadetav ei hoolitse oma isikliku hügieeni eest vajalikul määral ja see on toonud kaasa reaalse ohu väljasaadetava või teiste isikute tervisele, võib hügieeninõuete täitmiseks kasutada väljasaadetava suhtes vahetut sundi.”;
27) paragrahvi 269 lõigetest 4 ja 6 jäetakse välja sõnad ”vanglate keskhaigla” vastavas käändes;
28) paragrahvi 269 lõige 5 tunnistatakse kehtetuks;
29) paragrahvi 2611 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”(1) Väljasaadetaval võimaldatakse pidada kirjavahetust, samuti on tal võimalus kasutada oma raha eest telefoni ja muid üldkasutatavaid sidekanaleid kinnipidamiskeskuse sisekorraeeskirjas sätestatud korras.”;
30) paragrahvi 2611 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”(6) Väljasaadetaval, kellel ei ole raha, võimaldatakse kinnipidamiskeskuse kulul võtta ühendust perekonnaliikmete, riigiasutuste, kaitsja, vaimuliku ja kodakondsusjärgse riigi konsulaarametnikuga.”;
31) paragrahvi 2612 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”(4) Kinnipeetud asjad, välja arvatud need, mida ei ole võimalik hoiustada, võetakse kinnipidamiskeskuse sisekorraeeskirjas sätestatud korras hoiule kuni väljasaadetava vabastamiseni kinnipidamiskeskusest.”;
32) paragrahvi 2613 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;
33) paragrahvi 2613 lõige 41 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”(41) Kui väljasaadetaval ei ole piisavalt raha, võib väljasaatmisega kaasnevad kulud sisse nõuda väljasaatmise otsuse teinud riigilt nõukogu otsuse 2004/191/EÜ kohaselt, millega kehtestatakse kolmandate riikide kodanike väljasaatmise otsuste vastastikust tunnustamist käsitleva direktiivi 2001/40/EÜ kohaldamisest tuleneva rahalise tasakaalustamatuse kompenseerimise kriteeriumid ja praktiline kord (ELT L 60, 27.02.2004, lk 55–57).”;
34) paragrahvi 2614 lõiget 2 täiendatakse pärast sõna ”hävitatakse” sõnadega ”kinnipidamiskeskuse sisekorraeeskirjas sätestatud korras”;
35) paragrahvi 2614 täiendatakse lõigetega 4 ja 5 järgmises sõnastuses:
”(4) Väljasaadetav ja tema asjad vaadatakse läbi korrakaitseseaduses sätestatud korras.
(5) Kinnipidamiskeskuse elu‑ ja olmeruumide, muude ruumide ja territooriumi läbivaatusel on Politsei‑ ja Piirivalveametil õigus kohaldada vahetut sundi.”;
36) paragrahvi 2615 lõike 2 punkt 4 tunnistatakse kehtetuks;
37) paragrahvi 2615 lõige 21 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”(21) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 3 sätestatud turvaabinõusid võib väljasaadetava suhtes kohaldada reaalse ja vahetu ohu korral.”;
38) paragrahvi 2615 lõige 51 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”(51) Turvaabinõude kohaldamisel võib kohaldada vahetut sundi.”;
39) paragrahvi 2617 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
”(1) Politsei- ja Piirivalveamet võib kinnipidamiskeskuses, väljasaadetava konvoeerimisel, väljasaadetava põgenemise takistamiseks või põgenenud väljasaadetava tabamiseks või kinnipidamiskeskusesse kõrvaliste isikute sissetungimise takistamiseks kasutada erivahendit ja teenistusrelva korrakaitseseaduses sätestatud alustel ja korras.
(2) Kinnipidamiskeskuse erivahendite ja teenistusrelvade suhtes kohaldatakse korrakaitseseaduse §-des 781 ja 782 sätestatut.”;
40) paragrahvi 2617 lõiked 3–7 tunnistatakse kehtetuks;
41) paragrahv 2622 tunnistatakse kehtetuks;
42) paragrahvi 2623 pealkirja täiendatakse pärast sõna ”Ametniku” sõnadega ”ja töötaja”;
43) paragrahvi 2623 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna ”ametnikule” sõnadega ”või töötajale”;
44) paragrahv 282 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”§ 282. Sisenemiskeelu otsus
(2) Sisenemiskeelu otsuse tegemisel peab haldusorgan arvestama käesoleva seaduse §‑s 171 sätestatuga.
(7) Pärast käesoleva paragrahvi lõikes 6 sätestatud kinnipidamistähtaja möödumist võib halduskohus Politsei- ja Piirivalveameti taotlusel pikendada välismaalase kinnipidamiskeskuses kinnipidamise tähtaega nelja kuu kaupa, kuid mitte kauemaks kui 18 kuuks välismaalase kinnipidamise päevast arvates.
(8) Välismaalase kinnipidamise korral arvestab Politsei- ja Piirivalveamet haavatava isiku erivajadusi ning võib sisenemiskeelu otsuse täitmise peatada, kui välismaalasel ei ole Eestist võimalik kohe lahkuda tema füüsilise või vaimse tervise seisundi või muu mõjuva põhjuse tõttu.”;
45) seaduse normitehnilist märkust täiendatakse tekstiosaga ”Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/115/EÜ ühiste nõuete ja korra kohta liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel (ELT L 348, 24.12.2008, lk 98–107).”.
§ 2. Välismaalasele rahvusvahelise kaitse andmise seaduse muutmine
1) paragrahvi 9 täiendatakse lõigetega 71 ja 72 järgmises sõnastuses:
”(71) Politsei- ja Piirivalveamet vaatab läbi ja vajaduse korral uuendab turvaliste päritoluriikide nimekirja vähemalt kord aastas.
(72) Käesoleva paragrahvi lõigete 6 ja 61 alusel turvalise kolmanda riigi ja turvalise päritoluriigi määramisel kasutatakse asja- ja ajakohast teavet taotleja päritoluriigi ning vajaduse korral transiidiriikide üldise olukorra kohta. Sellist teavet hangitakse eelkõige teistelt Euroopa Liidu liikmesriikidelt, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametilt, ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametilt, Euroopa Nõukogult ja muudelt asjaomastelt rahvusvahelistelt inimõiguste organisatsioonidelt.”;
2) paragrahvi 9 täiendatakse lõikega 9 järgmises sõnastuses:
”(9) Riikide määramisest turvaliseks kolmandaks riigiks ja turvaliseks päritoluriigiks teavitab Siseministeerium Euroopa Komisjoni vähemalt kord aastas.”;
3) paragrahvi 14 täiendatakse lõikega 32 järgmises sõnastuses:
”(32) Kui rahvusvahelise kaitse taotleja esitab rahvusvahelise kaitse taotluse Politsei‑ ja Piirivalveametile teises liikmesriigis, edastab Politsei‑ ja Piirivalveamet taotluse selle liikmesriigi pädevale asutusele, kui käesolev seadus ei sätesta teisiti.”;
4) paragrahvi 17 lõikes 12, § 32 lõikes 2, § 73 lõigetes 1, 3 ja 31 ning § 75 lõikes 5 asendatakse sõnad ”Sotsiaalministeerium või Sotsiaalministeeriumi valitsemisala asutus” sõnaga ”Sotsiaalkindlustusamet” vastavas käändes;
5) paragrahvi 25 täiendatakse lõigetega 22 ja 23 järgmises sõnastuses:
”(22) Rahvusvahelise kaitse taotluse tagasilükkamise otsuses või koos sellega tehakse välismaalasele ettekirjutus Eestist lahkumiseks (edaspidi lahkumisettekirjutus).
(23) Rahvusvahelise kaitse taotlejale tehtud lahkumisettekirjutuse täitmine peatub ja taotlejal on õigus Eestis viibida kuni lõpliku otsuse või käesoleva seaduse § 251 lõikes 3 nimetatud otsuse tegemiseni.”;
6) paragrahvi 251 lõiked 2 ja 3 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
”(2) Rahvusvahelise kaitse taotluse kohta tehtud otsuse vaidlustamisel on taotlejal kaebetähtajal ja kuni lõpliku otsuse tegemiseni käesolevas seaduses nimetatud õigused ja kohustused, sealhulgas õigus viibida Eesti territooriumil.
4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 604/2013 alusel, otsustab taotleja õiguse üle kuni lõpliku otsuse tegemiseni Eestis viibida asja lahendav kohus. Kuni käesolevas lõikes nimetatud otsuse tegemiseni on taotlejal õigus Eesti territooriumil viibida.”;
7) paragrahvi 251 lõigetes 4 ja 6 asendatakse sõnad ”kohtumenetluse ajal” sõnadega ”kuni lõpliku otsuse tegemiseni”;
8) paragrahvi 29 lõiget 1 täiendatakse punktiga 5 järgmises sõnastuses:
”5) ilmumine nõustamisele.”;
9) paragrahvi 31 täiendatakse lõigetega 4 ja 5 järgmises sõnastuses:
”(4) Käesoleva seaduse § 366 lõikes 1 nimetatud hädaolukorras ja juhul, kui välismaalase asukoht Eestis ei ole Politsei- ja Piirivalveametile teada, võib haldusorgan jätta muud haldusakti kättetoimetamise viisid kohaldamata ning §‑s 13 sätestatut arvestades avaldada oma veebilehel üksnes rahvusvahelise kaitse taotluse numbri ja taotluse kohta tehtud otsuse pealkirja. Veebilehel avaldamisega loetakse haldusakt välismaalasele kättetoimetatuks ja jõustunuks.
(5) Käesoleva seaduse § 366 lõikes 1 nimetatud hädaolukorras ja juhul, kui välismaalase asukoht Eestis ei ole Politsei- ja Piirivalveametile teada, võib haldusorgan jätta muud menetlusdokumentide teatavakstegemise viisid kohaldamata ning §‑s 13 sätestatut arvestades avaldada oma veebilehel üksnes rahvusvahelise kaitse taotluse numbri ja menetlusdokumendi pealkirja. Veebilehel avaldamisega loetakse menetlusdokument välismaalasele kättetoimetatuks.”;
10) paragrahvi 32 lõike 1 punktist 2 jäetakse välja tekstiosa ”ja rahaga hädapärasteks pisikulutusteks § 36 lõikes 6 sätestatud määras”;
11) paragrahvi 32 lõikes 3 asendatakse sõnad ”Valdkonna eest vastutav minister” sõnaga ”Sotsiaalkindlustusamet”;
12) paragrahvi 32 lõige 6 ja lõike 9 punkt 7 tunnistatakse kehtetuks;
13) paragrahvi 32 täiendatakse lõikega 10 järgmises sõnastuses:
”(10) Rahvusvahelise kaitse taotleja viiakse ühest rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskusest teise üle põhjendatud vajaduse korral. Ühest majutuskeskusest teise üleviimise korral on rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskuse teenuse osutaja kohustatud teatama rahvusvahelise kaitse taotlejale uue aadressi ja andma taotlejale võimaluse teavitada õigusnõustajat.”;
14) paragrahvi 33 täiendatakse lõikega 9 järgmises sõnastuses:
”(9) Rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskuse teenuse osutaja tagab majutatavate turvalisuse ja rakendab asjakohaseid meetmeid majutuskeskuses ning Politsei- ja Piirivalveameti korraldatud majutuskohas, et hoida ära vägivald ja väärkohtlemine.”;
15) seaduse 2. peatükki täiendatakse 21. jaoga järgmises sõnastuses:
”21. jagu
Rahvusvahelise kaitse taotleja majutamise ja kinnipidamise erisused hädaolukorras
(6) Rahvusvahelise kaitse taotleja kinnipidamisel võib tema suhtes kohaldada väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduse §‑s 191 riikliku järelevalve meetmete kohta sätestatut.
(12) Hädaolukorra lahendamist juhtiv asutus määrab erakorraliste meetmete kohaldamise alguse ja lõpu kuupäeva ning teavitab sellest viivitamata Euroopa Komisjoni.”;
16) paragrahvi 62 lõigetes 1 ja 2, lõike 6 punktis 1 ning § 64 lõikes 2 asendatakse sõna ”Sotsiaalministeeriumi” sõnaga ”Sotsiaalkindlustusameti”;
17) paragrahvi 73 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”(2) Sotsiaalkindlustusamet korraldab kokkuleppel kohaliku omavalitsusega rahvusvahelise kaitse saaja asumise kohaliku omavalitsuse üksusesse, arvestades rahvusvahelise kaitse saaja terviseseisundit, sugulaste ja hõimlaste elukohta ja muid tähtsust omavaid asjaolusid ning pidades silmas töötamis- ja elamisvõimalusi, sealhulgas rahvusvahelise kaitse saajate proportsionaalset jaotumist kohaliku omavalitsuse üksuste vahel. Rahvusvahelise kaitse saaja võib osaleda talle sobiva kohaliku omavalitsuse üksuse otsimisel.”;
18) paragrahv 732 tunnistatakse kehtetuks;
19) paragrahvi 76 lõikeid 1, 2 ja 4 täiendatakse pärast sõna ”Sotsiaalministeerium” tekstiosaga ”, Sotsiaalkindlustusamet”;
20) paragrahvi 76 täiendatakse lõigetega 5–8 järgmises sõnastuses:
”(5) Politsei- ja Piirivalveamet võib käesolevas seaduses sätestatud ülesannete täitmiseks taotleda abi Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametilt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 439/2010, millega luuakse Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (ELT L 132, 29.05.2010, lk 11–28), sätestatud korras.
(8) Välislepingu või Euroopa Liidu õigusakti alusel võib Politsei‑ ja Piirivalveameti kaasata rahvusvahelise kaitse taotluse menetlusse teise riigi territooriumil. Politsei‑ ja Piirivalveametil on teise riigi territooriumil pädevus ja volitused välislepingu või Euroopa Liidu õigusakti kohaselt.”.


Riigikogu 22.02.2005 seadus; jõustumiskuupäev 03.04.2005
redaktsioon 01.01.2019 [RT I, 12.12.2018, 45]
3) strateegilisele planeerimisdokumendile, mille alusel kavandatavat tegevust kaasrahastatakse Euroopa Liidu struktuurifondidest või Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondist aastatel 2004-2006;
§ 2< <!- END 2 -!> sup>1. Keskkonnamõju
(3) Kui käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel jäetakse keskkonnamõju hindamata, ei kohaldata käesoleva seaduse §-des 31-30 sätestatut.
<!- START 3b3 -!>
<!- END 3b3 -!>
§ 5. <!- END 4 -!> Oluline keskkonnamõju
§ 6. <!- END 5 -!> Olulise keskkonnamõjuga tegevus
341) ehitiste ehitamine käesoleva lõike punktides 1-34 nimetatud tegevusest, käitistest või ehitistest lähtuva süsinikdioksiidi kogumiseks maapõues säilitamise eesmärgil või kui maapõues säilitamiseks kogutava süsinikdioksiidi aastane kogumaht on vähemalt 1,5 megatonni käitise kohta;
35) käesoleva lõike punktides 1-341 nimetatud tegevuse või käitise muutmine või ehitise laiendamine, kui tegevuse või käitise muutmine või ehitise laiendamine vastab käesolevas lõikes sätestatud võimalikele künnistele.
(21) Kui käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1-341 nimetatud tegevust või käitist muudetakse või ehitist laiendatakse, peab otsustaja andma eelhinnangu selle kohta, kas kavandataval tegevusel on oluline keskkonnamõju.
§ 11 <!- END 10 -!> . Keskkonnamõju hindamise algatamine ja algatamata jätmine
4) teavet käesoleva seaduse § 11 lõike 8 punktide 4-6 alusel;
3) andmed käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1-6 nimetatud kvalifikatsiooni kohta;
1) dokumendi nimetus - «Keskkonnamõju hindamise litsents»;
(7) Litsentsi andmisest keeldutakse, kui taotleja ei vasta käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1-6 nimetatud kvalifikatsiooninõuetele või ei ole tasunud riigilõivu.
§ 20 <!- END 19 -!> . Keskkonnamõju hindamise aruanne
§ 24 <!- END 23 -!> . Tegevusloa andmine ja selle andmisest keeldumine
(5) Kui kavandatav tegevus mõjutab eeldatavalt ebasoodsalt Natura 2000 võrgustiku alal esinevat esmatähtsat looduslikku elupaigatüüpi või esmatähtsat liiki nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.07.1992, lk 7-50) tähenduses, võib Vabariigi Valitsus anda nõusoleku ainult juhul, kui kavandatav tegevus on seotud inimese tervisega, elanikkonna ohutusega või olulise soodsa mõjuga keskkonnaseisundile. Teiste avalikkuse jaoks esmatähtsate ja erakordselt tungivate põhjuste korral võib loa anda ainult pärast Euroopa Komisjonilt arvamuse saamist. Loas määratud tegevust ei tohi alustada enne hüvitusmeetmete rakendamist.
(41) Kui mõjutatav riik ei vasta keskkonnamõju hindamise algatamise teatele käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud aja jooksul või ei soovi osaleda keskkonnamõju hindamise protseduuris, siis keskkonnamõju hindamisel käesoleva paragrahvi lõikeid 5-8 ei kohaldata.
1) koostatakse põllumajanduse, metsanduse, kalanduse, energeetika, tööstuse, transpordi, jäätmekäitluse, veemajanduse, telekommunikatsiooni või turismi valdkonnas ja selle alusel kavandatakse käesoleva seaduse § 6 lõikes 1 nimetatud tegevust või kavandatav tegevus on eeldatavalt olulise keskkonnamõjuga, lähtudes käesoleva seaduse § 6 lõigetes 2-4 sätestatust;
6) on esitanud strateegilise planeerimisdokumendi koostamise korraldajale allkirjastatud kinnituse selle kohta, et ta vastab käesoleva lõike punktides 1-5 esitatud nõuetele, tunneb keskkonnamõju strateegilise hindamise põhimõtteid, protseduuri ja hindamisega seonduvaid õigusakte ning on keskkonnamõju strateegilisel hindamisel erapooletu ja objektiivne.
§ 39 <!- END 38 -!> . Keskkonnamõju strateegilise hindamise programmi nõuetele vastavuse kontrollimine
(1) Keskkonnamõju strateegilise hindamise aruanne on strateegilise planeerimisdokumendi juurde kuuluv dokument, mis sisaldab käesoleva paragrahvi lõigetes 2-4 nimetatud teavet.
14) käesoleva lõike punktides 1-13 nimetatud teabe kokkuvõtet;
(1) Keskkonnajuhtimis- ja keskkonnaauditeerimissüsteem on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1221/2009 organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS) ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 761/2001 ning komisjoni otsused 2001/681/EÜ ja 2006/193/EÜ (ELT L 342, 22.12.2009, lk 1-45).
(2) Käesolevas seaduses on mõisted "tõendaja" ja "organisatsioon" Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1221/2009 artikli 2 punktide 20 ja 21 tähenduses.
(1) Ühenduse vabatahtlik ökomärgise (edaspidi ökomärgis) andmise süsteem on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 66/2010 ELi ökomärgise kohta (ELT L 27, 30.01.2010, lk 1-19).
(1) Keskkonnamõju hindamise või keskkonnamõju strateegilise hindamise nõude eiramise eest -
(1) Ühenduse keskkonnajuhtimis- ja keskkonnaauditeerimissüsteemi logo või ühenduse ökomärgise kasutamise tingimuste rikkumiste eest -
§ 57. - § 70. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
1 Nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitsest (EÜT L 206, 22.07.1992, lk 7-50), viimati muudetud direktiiviga 2013/17/EL (ELT L 158, 10.06.2013, lk 193-229);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/42/EÜ teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta (EÜT L 197, 21.07.2001, lk 30-37);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (ELT L 26, 28.01.2012, lk 1-21);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/52/EL, millega muudetakse direktiivi 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (ELT L 124, 25.04.2014, lk 1-18).