Väljaandja:RiigikoguAkti liik:seadusTeksti liik:algtekst-terviktekstRedaktsiooni jõustumise kp:01.01.2017Redaktsiooni kehtivuse lõpp:31.12.2017Avaldamismärge:RT I, 27.12.2016, 21
Välja kuulutanudVabariigi President23.12.2016 otsus nr 512017. aasta riigieelarve seadusVastu võetud 19.12.2016§ 1. Riigieelarve tulud, kulud, investeeringud ja finantseerimistehingud§ 2. Seadustest tulenevate määrade ja piirsummade kehtestamine (1) Õppetoetuste ja õppelaenu seaduse alusel kehtestatavad määrad on: 1) üliõpilase vajaduspõhise õppetoetuse saamiseks arvestatava keskmise sissetuleku ülemmäär 394 eurot kuus vastavalt seaduse § 5 lõike 21 punktile 3; 2) kutseõppe õppekava õpilase põhitoetuse suurus 60 eurot õppekuus vastavalt seaduse § 12 lõikele 1; 3) doktoranditoetuse suurus 422 eurot kalendrikuus vastavalt seaduse § 12 lõikele 1; 4) üliõpilase vajaduspõhise õppetoetuse suurus taotleja ühe kuu sissetuleku korral kuni 98,50 eurot 220 eurot õppekuus, sissetuleku korral vahemikus 98,51 kuni 197 eurot 135 eurot õppekuus ning sissetuleku korral vahemikus 197,01 kuni 394 eurot 75 eurot õppekuus vastavalt seaduse § 12 lõikele 2; 5) üliõpilase vajaduspõhise eritoetuse suurus 135 eurot õppekuus vastavalt seaduse § 12 lõikele 1. (2) Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 77 lõike 3 alusel kehtestatav õpetaja lähtetoetuse suurus on 12 783 eurot. (3) Tartu Ülikooli seaduse § 73 lõike 1 alusel kehtestatav maksimaalne arst-residendi koha maksumus on 2676,7 eurot kuus. (4) Perehüvitiste seaduse § 39 lõike 1 alusel kehtestatav vanemahüvitise määr on 430 eurot kuus. (5) Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 5 lõike 1 alusel kehtestatav puuetega inimeste sotsiaaltoetuste määr on 25,57 eurot kuus. (6) Tööturuteenuste ja -toetuste seaduse alusel kehtestatavad määrad on: 1) ettevõtluse alustamise toetuse ülemmäär 4474 eurot vastavalt seaduse § 19 lõikele 9; 2) tugiisikuga töötamise teenuse osutamise eest makstav tunnitasu määr 2,56 eurot vastavalt seaduse § 23 lõikele 6; 3) töötutoetuse päevamäär 4,86 eurot vastavalt seaduse § 31 lõikele 1; 4) stipendiumi päevamäär 3,84 eurot vastavalt seaduse § 35 lõikele 6; 5) sõidu- ja majutustoetuse määr ühe kilomeetri kohta 0,10 eurot ja ülemmäär 26 eurot päevas vastavalt seaduse § 37 lõikele 5; 6) madala sissetulekuga töötavale isikule tehtava tagasimakse suuruse arvutamise aluseks olev määr 241 eurot vastavalt seaduse § 373 lõikele 4; 7) tööalase rehabilitatsiooni teenuse osutamise ülemmäär 1800 eurot koos käibemaksuga kalendriaastas vastavalt seaduse § 231 lõikele 4. (7) Sotsiaalhoolekande seaduse alusel kehtestatavad määrad on: 1) üksi elava isiku või perekonna esimese liikme toimetulekupiir 130 eurot kuus; 2) psüühiliste erivajadustega inimeste erihoolekande kogukonnas elamise teenusele suunatud isiku maksimaalne omaosalus 230 eurot kuus ning ööpäevaringsele erihooldusteenusele suunatud isiku maksimaalne omaosalus 230 eurot kuus, kui ööpäevaringset erihooldusteenust osutatakse hoolekandeasutuse ühes või igas eraldiseisvas hoones korraga rohkem kui kaheteistkümnele isikule, ja ööpäevaringsele erihooldusteenusele suunatud isiku maksimaalne omaosalus 270 eurot kuus, kui ööpäevaringset erihooldusteenust osutatakse hoolekandeasutuse ühes või igas eraldiseisvas hoones kuni kaheteistkümnele isikule; 3) ööpäevaringse erihooldusteenuse maksimaalne maksumus kohtumäärusega hoolekandeasutusse paigutatud isiku kohta 926 eurot kuus ja alaealise isiku kohta 1982 eurot kuus; 4) vajaduspõhise peretoetuse sissetulekupiir perekonna esimese liikme kohta 394 eurot kuus; 5) üksi elava pensionäri toetuse maksmise määr on 470 eurot kuus ja toetuse suurus on 115 eurot aastas. (8) Riikliku matusetoetuse seaduse § 6 lõike 1 alusel kehtestatav matusetoetuse suurus on 250 eurot. (9) Sotsiaalmaksuseaduse § 21 alusel kehtestatav sotsiaalmaksu maksmise aluseks olev kuumäär on 430 eurot. (10) Spordiseaduse § 13 lõike 2 alusel kehtestatav olümpiavõitja toetuse määr on 650 eurot kuus. (11) Riigieelarve seaduse alusel kehtestatavad määrad on: 1) riigi võlakohustuste suurim lubatud jääk 1 570 000 000 eurot vastavalt seaduse § 69 lõikele 2; 2) Vabariigi Valitsuse antavate laenude ja riigigarantiide suurim lubatud jääk 433 000 000 eurot vastavalt seaduse § 61 lõikele 5. (12) Kooskõlas välissuhtlemisseaduse § 20 punktiga 5 ei ole vaja Riigikogus ratifitseerida välislepinguid, millest ühelgi eesseisval eelarveaastal Eesti Vabariigile tulenevate varaliste kohustuste või saamata jääva tulu maht ei ületa 3 protsenti riigiasutusele, kelle algatusel välisleping sõlmitakse, jooksvaks eelarveaastaks ettenähtud kulude summast. (13) Muuseumiseaduse alusel on: 1) 2017. aasta jooksul eksponeeritavate näituste riigi tagatava näituse kahjuhüvitise kogusumma piirmäär 70 000 000 eurot vastavalt seaduse § 28 lõike 3 punktile 1; 2) omavastutuse suurus 2000 eurot ühe näituse kohta vastavalt seaduse § 28 lõike 3 punktile 2; 3) kümmet miljonit eurot ületava väärtusega näituse „Saksamaa metsikud. Brücke ja Blaue Reiteri ekspressionistid”, millele saadetavatel objektidel on mitu omanikku: Kunstmuseum Bonn, Kunsthalle Bremen, Kunstsammlungen Chemnitz, Museum Ostwall im Dortmunder U, Stiftung Wilhelm Lehmbruck Museum, Leopold Hoesch Museum en Papiermuseum Düren, Galerie Beck en Eggeling, Galerie Ludorff GmbH, Deutsche Bank AG, Städel Museum, Kunstmuseum Gelsenkirchen, Pommersches Landesmuseum, Stiftung Moritzburg Halle (Saale) – Kunstmuseum des Landes Sachsen-Anhalt, Kunsthalle Kiel, Wilhelm-Hack-Museum Ludwigshafen am Rhein, Städtisches Museum Abteiberg, Clemens Sels Museum Neuss, Gudrun Selinka, Landesmuseum für Kunst und Kulturgeschichte Stiftung Schleswig-Holsteinische Landesmuseen Schloss Gottorf, Museum Wiesbaden, Von der Heydt Museum, Frank Brabant, kavandatav vedamise periood 1. septembrist 2017 15. jaanuarini 2018 ning eksponeerimise periood 21. septembrist 2017 1. jaanuarini 2018 vastavalt seaduse § 28 lõike 3 punktile 3.§ 3. Kohaliku omavalitsuse üksustele tasandus- ja toetusfondi jaotamise põhimõtted (1) Tasandusfondi toetus T arvutatakse järgmiselt:
TM – üksikisiku tulumaksu laekumine konkreetses kohaliku omavalitsuse üksuses vastavalt 2014., 2015. ning 2016. aastal;
(2) Kui kohaliku omavalitsuse üksusele käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel arvutatud toetus on väiksem kui eelmisel aastal tasandusfondist antud toetus, siis antakse tasandusfondist toetust arvestusega, et vähenemine ei oleks suurem kui 2 protsenti lõike 1 kohaselt arvutatud arvestuslikust keskmisest tegevuskulust. (3) Kohaliku omavalitsuse üksustele riiklike ülesannete täitmise korraldamisega seotud kulude hüvitamise määrad menetlusjuhtumi kohta on järgmised: 1) toimetulekutoetuse maksmise korraldamise kulude hüvitis 4,11 eurot; 2) vajaduspõhise peretoetuse maksmise korraldamise kulude hüvitis 3,6 eurot; 3) sündide ja surmade registreerimise kulude hüvitis 2,06 eurot. (4) Toetusfondi vahendite jaotamise arvnäitajad, käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetamata arvnäitajate väärtused ja arvnäitajatega arvestamise alused kehtestab Vabariigi Valitsus riigieelarve seaduse § 48 lõikes 4 nimetatud määrusega.§ 4. Valitsemisalade tegevuskulude liigendamine (1) Minister ja riigisekretär liigendavad oma valitsemis- või haldusala eelarve TK-objektikoodiga kavandatud vahendid majandusliku sisu järgi ja administratiivselt, lähtudes kulude täpsustumisest erinevate toetuse saajate vahel. (2) Käesoleva seaduse § 1 6. osa 9. jao Rahandusministeeriumi valitsemisala konto 70 Saadud siirded riigiasutustelt arvel tehtavate maantee-, vee- ja õhutranspordi korraldamise kulude jaotuse maavalitsuste vahel kinnitab majandus- ja taristuminister. (3) Käesoleva seaduse § 1 6. osa 9. jao Rahandusministeeriumi valitsemisala konto 70 Saadud siirded riigiasutustelt arvel tehtavate sotsiaalse kaitse kulude jaotuse maavalitsuste vahel kinnitab sotsiaalkaitseminister ning ennetustegevuste ja teenuste jaotuse maavalitsuste vahel kinnitab tervise- ja tööminister. (4) Käesoleva seaduse § 1 6. osa 9. jao Rahandusministeeriumi valitsemisala konto 70 Saadud siirded riigiasutustelt arvel rahvastikuregistriga seotud ülesannete täitmiseks tehtavate kulude jaotuse maavalitsuste vahel kinnitab siseminister.§ 5. Riigi Kinnisvara Aktsiaseltsile riigieelarves planeeritud rendikulu mahtude muutmine Vabariigi Valitsusel on õigus põhjendatud juhtudel muuta ministeeriumi valitsemisalale, Riigikantselei haldusalale või põhiseaduslikule institutsioonile käesoleva seaduse §-s 1 eelarve kontodel 5 ja 45 objektikoodiga SE000028 Vahendid Riigi Kinnisvara ASile ettenähtud vahendeid riigieelarves vastavale ministeeriumi valitsemisalale, Riigikantselei haldusalale või põhiseaduslikule institutsioonile samal eelarve kontol ettenähtud vahendite ulatuses.§ 6. Haridus- ja Teadusministeeriumi valitsemisala eelarve kasutamine ja täiendav liigendamine Haridus- ja teadusministril on õigus muuta käesoleva seaduse § 1 6. osa 2. jao Haridus- ja Teadusministeeriumi valitsemisala programmidesisest vahendite liigendust tegevuskulude ja investeeringute vahel, muutmata seejuures riigieelarve seaduse § 31 lõike 1 alusel kehtestatud kinnisasjadesse investeeringute liigendust.§ 7. Eraldised sihtotstarbeliste vahendite reservist (1) Käesoleva seaduse § 1 6. osa 9. jao Rahandusministeeriumi valitsemisala konto Sihtotstarbeliste vahendite reserv (edaspidi käesolevas paragrahvis reserv) vahendeid eraldab rahandusminister Vabariigi Valitsuse poolt heaks kiidetud tegevuste rahastamiseks. (2) Reservist raha eraldamiseks esitavad Rahandusministeeriumile taotluse: 1) raha taotlemisel ministeeriumile ja tema valitsemisala asutusele – vastav ministeerium; 2) raha taotlemisel Riigikantseleile või tema haldusalas olevale asutusele – Riigikantselei; 3) raha taotlemisel Riigikogule, Vabariigi Presidendile, Riigikontrollile, õiguskantslerile ja Riigikohtule – vastav institutsioon või tema ametkond; 4) raha taotlemisel maavalitsusele või tema haldamisel olevale asutusele – maavalitsus. (3) Taotlusele lisatakse taotletavate vahendite üksikasjalik arvestus ja selgitused. (4) Rahandusministeerium kontrollib taotlust ja taotletava summa põhjendatust. Käesolevale paragrahvile mittevastava taotluse tagastab Rahandusministeerium taotlejale. (5) Reservist eraldatud raha kasutatakse sihtotstarbeliselt ja säästlikult. (6) Reservist eraldatud raha kasutamise kohta peab vahendite saaja oma raamatupidamises eraldi arvestust. (7) Reservist eraldatud, kuid kasutamata vahendid ja reservi kasutamata jääk kantakse 2017. aasta 31. detsembriks Vabariigi Valitsuse reservi.§ 8. Eesti Euroopa Liidu Nõukogu eesistumise vahendid (1) Vabariigi Valitsusel on õigus muuta: 1) käesoleva seaduse § 1 6. osa 1. jao Riigikantselei haldusala objektikoodiga TK010002 Eesti EL Nõukogu eesistumise tegevuskulud vahendite administratiivset ja majandusliku sisu järgi liigendust; 2) ministeeriumi valitsemisala, Riigikantselei haldusala või põhiseadusliku institutsiooni käesoleva seaduse § 1 eelarve kontode 5 ja 45 objektikoodiga SE000033 Vahendid EL Nõukogu eesistumiseks vahendite administratiivset ja majandusliku sisu järgi liigendust, säilitades vahenditel sama objektikoodi. (2) Käesoleva seaduse §-s 1 eelarve kontodel 5 ja 45 objektikoodiga SE000033 Vahendid EL Nõukogu eesistumiseks ministeeriumi valitsemisalale, Riigikantselei haldusalale või põhiseaduslikule institutsioonile ning 6. osa 1. jao Riigikantselei haldusala objektikoodiga TK010002 Eesti EL Nõukogu eesistumise tegevuskulud ettenähtud vahendite kasutamata jäägid kantakse 2018. aastasse üle kogumahus.§ 9. Kaitseministeeriumi valitsemisala eelarve kassapõhine piirmäär Kaitseministeeriumi valitsemisala eelarve kassapõhine piirmäär on 481 480 000 eurot.§ 10. 2016. aasta kohustuste võtmise piirmäärasid ületavate summade kinnipidamine 2016. aasta riigieelarve seaduse §-des 9–14 toodud piirmäärasid ületavate summade kinnipidamisel lähtutakse 2016. aasta riigieelarve seaduse § 9 lõigetest 2 ja 3.§ 11. Eesti Haigekassa eelarvepositsioon Eesti Haigekassa seaduse § 36 lõike 12 alusel kinnitatav Eesti Haigekassa põhitegevuse tulem on järgmine: 1) 2017. aastal – 2,1 miljonit eurot; 2) 2018. aastal 0 eurot; 3) 2019. aastal 0 eurot; 4) 2020. aastal 0 eurot.§ 12. Volitus regionaaltoetuste jagamiseks Valdkonna eest vastutav minister võib otsustada riigisiseste regionaalprogrammide elluviimisega seotud haldusülesande täitmise riigi sihtasutusele volitamise, kohaldamata halduskoostöö seaduse § 5 lõikeid 2 ja 3, § 6 lõikeid 1 ja 2 ning § 14 lõiget 1. Riigi sihtasutusele haldusülesande täitmise volitamiseks halduslepingu sõlmimisele ei kohaldata halduskoostöö seaduse § 13 ega § 14 lõiget 3.§ 13. Riigieelarve vahendite ülekandmine Erandina riigieelarve seaduse § 33 lõikest 1 on rahandusministril õigus pikendada ministeeriumi valitsemisalale ja põhiseaduslikule institutsioonile 2015. aastast ülekantud eelarve liigiga 30 kajastuvate vahendite kasutamise tähtaega täiendavalt ühe eelarveaasta võrra.§ 14. EV 100 tegevuskulude ülekandmine Käesoleva seaduse §-s 1 eelarve kontodel 5 ja 45 objektikoodiga SE010002 EV 100 tegevuskulud ning objektikoodiga TK010001 EV 100 tegevuskulud ettenähtud vahendite 2016. aasta ja 2017. aasta kasutamata jäägid on ülekantavad kogumahus.§ 15. Ettemaksete ülekandmine 2016. aasta riigieelarve seaduses toodud piirmääraga vahendite arvelt 2016. aasta 31. detsembri seisuga tehtud ettemaksed on 2017. aastasse ülekantavad, arvestades järgmist: 1) kulude arvelt tehtud ettemakseid käsitletakse ülekandmisel riigieelarve seaduse § 33 lõike 5 punktis 1 nimetatud vahendite osana; 2) investeeringute ettemaksed kantakse üle kogumahus; 3) projektitoetuste ettemaksed kantakse üle kogumahus.Eiki NestorRiigikogu esimees


Narva linna arengudokumentide menetlemise kord – Riigi Teataja
Narva linna arengudokumentide menetlemise kord
Narva linna arengudokumentide menetlemise kord - sisukord
§ 2 Arengudokumendi mõiste
§ 3 Arengudokumentide liigid ja kooskõla
2 NARVA ARENGUSTRATEEGIA
§ 4 Mõiste
§ 5 Koostamine
§ 6 Avalikustamine
§ 7 Läbivaatamine
3 NARVA ÜLDPLANEERING
§ 8 Mõiste
§ 9 Koostamine, läbivaatamine ja avalikustamine
4 NARVA EELARVESTRATEEGIA
§ 10 Mõiste
§ 11 Koostamine, läbivaatamine ja avalikustamine
5 NARVA LINNA ARENGUKAVA
§ 12 Mõiste
§ 13 Koostamine
§ 14 Avalikustamine
§ 15 Läbivaatamine
6 NARVA VALDKONNAPÕHINE ARENGUKAVA
§ 16 Mõiste
§ 17 Koostamine
§ 18 Avalikustamine
§ 19 Läbivaatamine
7 NARVA HALLATAVA ASUTUSE ARENGUKAVA
§ 20 Mõiste
§ 21 Koostamine
§ 22 Avalikustamine
§ 23 Läbivaatamine
8 ARENGUDOKUMENTIDE SISUNÕUDED
§ 24 Arengudokumendi lähteülesande sisunõuded
§ 25 Arengudokumendi sisunõuded
RT IV, 27.02.2013, 31
Vastu võetud 28.09.2006 nr 42
jõustumine 03.10.2006
27.03.2008 30.03.2008
19.04.2012 22.04.2012
Määrus kehtestatakse Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 3 punkti 2, § 22 lõike 1 punktide 7, 31 ja 32 ja § 37 ning Planeerimisseaduse § 2 punkti 3 ja § 8 alusel.
Määrus sätestab Narva linna ametiasutuste (edaspidi ametiasutuste) ning nende hallatavate asutuste (edaspidi hallatav asutus) poolt koostatavate Narva linna arengut määratlevate dokumentide liigid, nende koostamise algatamise, koostamise, läbivaatamise ja avalikustamise korra ning seosed erinevate arengudokumentide vahel.
§ 2. Arengudokumendi mõiste
Arengudokument on linnavolikogus, linnavalitsuses või linnavolikogu poolt volitatud ametiasutuses kehtestatud ja Narva linnas, teatud valdkonnas ja linna asutuses toimuvat kavandav dokument, milles on esitatud vastav olukord, soovitatavad muutused ja nende saavutamine vajalike meetmete ja ressurssidega.
§ 3. Arengudokumentide liigid ja kooskõla
(1) Arengudokumendid jagunevad arengudokumendi reguleerimise ulatusest lähtuvalt strateegilisteks arengudokumentideks ja tegevuskavalisteks arengudokumentideks.
(2) Strateegilised arengudokumendid on:
1) Narva arengustrateegia;
2) Narva üldplaneering;
3) Narva eelarvestrateegia.
(3) Tegevuskavalised arengudokumendid on:
1) Narva arengukava;
2) Narva valdkonnapõhine arengukava (sh seadusega ettenähtud) (edaspidi Narva valdkonnapõhine arengukava);
3) Narva linna ametiasutuse hallatava asutuse arengukava (edaspidi Narva hallatava asutuse arengukava).
(4) Strateegilised arengudokumendid ja tegevuskavalised arengudokumendid peavad olema omavahel seotud ning ei tohi olla vastuolus.
(5) Strateegilised arengudokumendid ja tegevuskavalised arengudokumendid viib vastavusse või korraldab vastavusse viimise arengudokumendi koostamise eest vastutaja.
2. peatükk NARVA ARENGUSTRATEEGIA
§ 4. Mõiste
(1) Narva arengustrateegia on Narva linna pikaajalist tulevikku kavandav dokument, mis määratleb linna pikaajalised prioriteetsed eesmärgid ja tegevussuunad ning nende saavutamiseks vajalikud strateegilised lähtekohad.
(2) Narva arengustrateegia koostatakse vähemalt 12 aasta pikkuseks ajaperioodiks.
§ 5. Koostamine
(1) Narva arengustrateegia koostamine algatatakse Narva Linnavolikogu (edaspidi linnavolikogu) otsusega ning toimub vastavalt linnavolikogu poolt kehtestatud lähteülesandele.
(2) Narva arengustrateegia koostamise eest vastutab Narva Linna Arenduse ja Ökonoomika Amet.
(3) Narva arengustrateegia kehtestatakse linnavolikogu otsusega.
§ 6. Avalikustamine
(1) Narva Linna Arenduse ja Ökonoomika Amet korraldab avalike arutelude kaudu kõigi huvitatud isikute kaasamise Narva arengustrateegia koostamise protsessi ja Narva arengustrateegia avalikustamine toimub vastavalt lähteülesandes sätestatud korrale.
(2) Narva arengustrateegia koostamisel või läbivaatamisel viiakse läbi täiendavaid avalikustamisi, kooskõlastamisi, hindamisi ning teisi protseduure, kui see nõue tuleneb riigi või Narva õigusaktidest.
§ 7. Läbivaatamine
(1) Narva arengustrateegia läbivaatamine toimub Narva Linnavolikogus.
(2) Narva arengustrateegia läbivaatamise korraldamise eest vastutab Narva Linna Arenduse ja Ökonoomika Amet.
(3) Narva eelarvestrateegia, Narva arengukava, Narva valdkonnapõhised arengukavad ning Narva hallatavate asutuste arengukavad viiakse Narva arengustrateegiaga kooskõlla Narva arengustrateegia läbivaatamisele järgneval aastal.
(4) Narva arengustrateegia muutmise järgselt vaadatakse läbi Narva üldplaneering ning vajadusel algatatakse Narva üldplaneeringu muutmine.
3. peatükk NARVA ÜLDPLANEERING
§ 8. Mõiste
[ - jõust. 22.04.2012]
(1) Narva üldplaneering on seadusele ja linna õigusaktidega sätestatud tingimustele vastav strateegiline arengudokument, mille eesmärk on linna ruumilise arengu põhimõtete kujundamine ning maa- ja veealadele üldiste kasutamis- ja ehitustingimuste määramine, st aluste ettevalmistamine detailplaneeringute koostamiseks.
(2) Üldplaneering koostatakse kogu linna territooriumi või selle osade kohta. Üldplaneeringu võib koostada huvitatud kohalike omavalitsuse omavahelisel kokkuleppel linna ja linnaga piirnevate valdade territooriumite osade kohta, samuti teemaplaneeringuna kehtiva üldplaneeringu täpsustamiseks ja täiendamiseks.
§ 9. Koostamine, läbivaatamine ja avalikustamine
(1) Narva üldplaneeringu koostamine algatatakse linnavolikogu otsusega ja kooskõlas planeerimisseaduse ja Narva linna ehitusmäärusega.
(2) Üldplaneeringu koostamise korraldab ja korraldamise eest vastutab Narva Linnavalitsuse Arhitektuuri- ja Linnaplaneerimise Amet.
(3) Üldplaneering, linna arengukava ning valdkonnapõhised arengukavad peavad olema omavahel seotud ning ei tohi olla vastuolus.
(4) Üldplaneeringu koostamine, vastuvõtmine, avalikustamine, kehtestamine ja muutmine toimub planeerimisseaduses ja Narva linna ehitusmääruses sätestatud korras.
4. peatükk NARVA EELARVESTRATEEGIA
§ 10. Mõiste
(1) Narva eelarvestrateegia (edaspidi eelarvestrateegia) on dokument, mis kajastab linna eelarvepoliitilisi eesmärke ja tegevusi nende eesmärkide saavutamiseks.
(2) Eelarvestrateegia koostatakse linna arengukava osana.
(3) Eelarvestrateegia peab hõlmama vähemalt nelja eelseisvat eelarveaastat.
(4) Eelarvestrateegias esitatakse:
1) linna eelarvepoliitilised põhimõtted;
2) linna majandusliku olukorra analüüs ja prognoos;
3) linna tulude prognoosid ja kavandatavate kulude ning investeeringute mahud, lähtudes linna strateegilistest eesmärkidest keskpikas perspektiivis;
4) linna laenustrateegia põhisuunad;
5) muu linna finantsjuhtimiseks oluline informatsioon.
(5) Eelarvestrateegia on aluseks linna eelarve koostamisel.
§ 11. Koostamine, läbivaatamine ja avalikustamine
(1) Eelarvestrateegia koostamine, läbivaatamine ja avalikustamine toimub vastavalt seadusele ja Narva õigusaktidele.
(2) Narva eelarvestrateegia koostamise ja muutmise eest vastutab Narva Linnavalitsuse Rahandusamet.
5. peatükk NARVA LINNA ARENGUKAVA
§ 12. Mõiste
(1) Narva linna arengukava on Narva pika- ja lühiajalise arengu eesmärke määratlev ja nende elluviimise võimalusi kavandav dokument, mis tasakaalustatult arvestab majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise keskkonna ning looduskeskkonna arengu pikaajalisi suundumusi ja vajadusi ning on aluseks erinevate eluvaldkondade arengu integreerimisele ja koordineerimisele.
(2) Kehtiv Narva linna arengukava peab mis tahes eelarveaastal hõlmama vähemalt nelja eelseisvat eelarveaastat.
(3) Kui Narva linnal on pikemaajalisi kohustusi või neid kavandatakse pikemaks perioodiks, tuleb arengukavas esitada andmed arengukava kehtivusaega ületavate kohustuste kohta.
§ 13. Koostamine
(1) Narva linna arengukava koostamine algatatakse linnavolikogu otsuse alusel ning toimub vastavalt linnavolikogu poolt kehtestatud lähteülesandele.
(2) Narva linna arengukava koostamise eest vastutab Narva Linna Arenduse ja Ökonoomika Amet.
(3) Narva linna arengukava kehtestatakse linnavolikogu otsusega.
§ 14. Avalikustamine
(1) Narva Linna Arenduse ja Ökonoomika Amet korraldab avalike arutelude kaudu kõigi huvitatud isikute kaasamise Narva linna arengukava koostamise protsessi.
(2) Teade Narva linna arengukava või selle muutmise eelnõu avalikustamise kohta avaldatakse Narva linna veebilehel.
(3) Avaliku väljapaneku kestus ei või olla lühem kui kolm nädalat.
§ 15. Läbivaatamine
[ - jõust. 30.03.2008]
(1) Hiljemalt iga aasta 1. oktoobriks vaadatakse linnavolikogu poolt läbi Narva linna arengukava ja võetakse vastu otsus selle täitmise ja vajadusel muutmise kohta.
(2) Iga aasta 15. märtsiks kogub Narva Linna Arenduse ja Ökonoomika Amet andmed Narva arengukavas ettenähtud ülesannete täitmise ja eesmärkide saavutamise kohta eelmisel kalendriaastal, koostab vastava aruande ning esitab selle hiljemalt 15. aprilliks linnavalitsusele.
(3) Linnavalitsus vaatab kehtiva Narva linna arengukava täitmise aruande läbi ja esitab selle hiljemalt 1. maiks linnavolikogule.
(4) Iga aasta 1. juuliks kogub Narva Linna Arenduse ja Ökonoomika Amet ettepanekud Narva arengukava muudatuse kohta, valmistab vajadusel ette kehtiva Narva linna arengukava muudatusettepanekud ning esitab vastava eelnõu hiljemalt 1. augustiks linnavalitsusele.
(5) Linnavalitsus vaatab muudatusettepanekute eelnõu läbi ja esitab selle hiljemalt 15. augustiks linnavolikogule.
(6) Narva arengukava muutmisel sätestatakse linnavolikogu otsusega kohustus viia Narva valdkonnapõhised arengukavad ning Narva hallatavate asutuste arengukavad kooskõlla vastuvõetud Narva arengukava muudatustega hiljemalt 3 kuu jooksul Narva arengukava vastuvõtmisest.
6. peatükk NARVA VALDKONNAPÕHINE ARENGUKAVA
§ 16. Mõiste
(1) Narva valdkonnapõhine arengukava on arengudokument, mis käsitleb linna ühte tegevusvaldkonda (eluvaldkonda), võttes arvesse Narva arengustrateegia, Narva eelarvestrateegia, Narva linna arengukava ja kehtivad riiklikud vastava valdkonna arengut suunavad arengudokumendid.
(2) Narva valdkonnapõhine arengukava võib olla dokument:
1) mis täpsustab Narva arengustrateegias ja Narva linna arengukavas seatud eesmärke (sh konkreetse valdkonna arendamise tegevuskava), tuues välja valdkonna spetsiifika ja valdkonnapõhised arengu meetmed, tegevuskava ja ressursid;
2) mis põhiosas sisaldab valdkonnapõhist kontseptuaalset lahendust, määratledes antud valdkonna edasise arengu sisulise mudeli. Dokument on aluseks Narva linna arengukavas valdkonnapõhiste arengumeetmete määratlemiseks ning viiakse ellu vastavalt Narva linna arengukava ja Narva eelarve võimalustele. Dokumendi ülesehitus sõltub valdkonna spetsiifikast.
(3) Kehtiv Narva valdkonnapõhine arengukava hõlmab vähemalt nelja eelseisvat eelarveaastat. Sõltuvalt valdkondlikust spetsiifikast ja lähtudes kohustuslikku valdkonnapõhist arengukava reguleerivast seadusest võib Narva linna valdkonnapõhine arengudokument hõlmata ka pikemat perioodi.
§ 17. Koostamine
(1) Narva valdkonnapõhise arengukava koostamine algatatakse linnavolikogu otsuse alusel ning toimub vastavalt linnavolikogu poolt kehtestatud lähteülesandele.
(2) Narva valdkonnapõhise arengukava koostamise eest vastutab vastava valdkonnaga tegelev ametiasutus.
(3) Narva valdkonnapõhise arengukava lähteülesande eelnõu ja kehtestamise eelnõu kooskõlastatakse Narva Linna Arenduse ja Ökonoomika Ametiga.
(4) Narva valdkondlik arengukava kehtestatakse linnavolikogu otsusega.
§ 18. Avalikustamine
(1) Vastutav ametiasutus korraldab avalike arutelude kaudu kõigi huvitatud isikute kaasamise Narva valdkonnapõhise arengukava koostamise protsessi ja Narva valdkonnapõhise arengukava avalikustamine toimub vastavalt lähteülesandes ettenähtud korrale.
(2) Narva valdkonnapõhise arengukava koostamisel või läbivaatamisel teostatakse täiendavaid avalikustamisi, kooskõlastamisi, hindamisi ning teisi protseduure, kui see tuleneb riigi või Narva õigusaktidest.
§ 19. Läbivaatamine
(1) Narva valdkondliku arengukava läbivaatamine toimub iga kahe aasta tagant arvates vastuvõtmise ajast vastava Narva valdkonnapõhise arengukava eest vastutava ametiasutuse poolt, kui seadusega ei ole ette nähtud teisiti.
(2) Iga aasta 1. märtsiks kogub Narva valdkonnapõhise arengukava eest vastutav ametiasutus andmed antud arengukavas ettenähtud ülesannete täitmise ja eesmärkide saavutamise kohta eelmisel kalendriaastal ning esitab vajadusel muudatusettepanekud Narva linna arengukava muutmiseks Narva Linna Arenduse ja Ökonoomika Ametile.
(3) Linnavolikogu poolt kehtestatud Narva linna arengukava järgselt koostab vajadusel antud valdkonnapõhise arengukava eest vastutav ametiasutus hiljemalt kolme kuu jooksul linnavolikogu otsuse eelnõu valdkonnapõhise arengukava kooskõlla viimiseks Narva linna arengukavaga.
(4) Kui vastava Narva valdkonnapõhise arengukava koostamise vajadus tuleneb seadusest, toimub Narva valdkonnapõhise arengukava menetlemine kooskõlas seadusega.
7. peatükk NARVA HALLATAVA ASUTUSE ARENGUKAVA
§ 20. Mõiste
(1) Narva hallatava asutuse arengukava on arengudokument, mis käsitleb hallatava asutuse tegevuse eesmärke ja selle saavutamise abinõusid.
(2) Kehtiv Narva hallatava asutuse arengukava peab hõlmama vähemalt nelja eelseisvat eelarveaastat, kui riigi ja Narva õigusaktidest ei tulene teisiti.
§ 21. Koostamine
(1) Narva hallatava asutuse arengukava koostamine algatatakse hallatava asutuse juhi poolt ning toimub vastava ametiasutuse juhi kinnitatud lähteülesande alusel, kui riigi ja Narva õigusaktidest ei tulene teisti.
(2) Narva hallatava asutuse arengukava lähteülesanne ja eelnõu tuleb kooskõlastada vastava valdkonna ametiasutusega.
(3) Narva hallatava asutuse arengukava koostamise eest vastutab hallatava asutuse juht.
(4) Narva hallatava asutuse arengukava kehtestab vastava valdkonna ametiasutuse juht, kui riigi ja Narva õigusaktidest ei tulene teisti.
§ 22. Avalikustamine
(1) Hallatav asutus korraldab avalike arutelude kaudu kõigi huvitatud isikute kaasamise Narva hallatava asutuse arengukava koostamise protsessi ja Narva hallatava asutuse arengukava avalikustamine toimub vastavalt lähteülesandele.
(2) Narva hallatava asutuse arengukavade koostamisel või läbivaatamisel teostatakse täiendavaid avalikustamisi, kooskõlastamisi, hindamisi ning teisi protseduure kui seda nõuab seadus.
§ 23. Läbivaatamine
(1) Narva hallatava asutuse arengukava läbivaatamine toimub iga kahe aasta tagant arvates Narva hallatava asutuse arengukava vastuvõtmisest vastava valdkonna ametiasutuse poolt kui seadusega ei ole sätestatud teisiti.
(2) Iga aasta 1. veebruariks esitab hallatav asutus vastavale ametiasutusele aruande Narva hallatava asutuse arengukavas ettenähtud ülesannete täitmise ja eesmärkide saavutamise kohta eelneval perioodil ning esitab vajadusel muudatusettepanekud Narva valdkonnapõhise arengukava muutmiseks.
(3) Kui Narva vastava hallatava asutuse arengukava koostamise vajadus tuleneb seadusest, toimub Narva hallatava asutuse arengukava menetlemine kooskõlas seadusega.
8. peatükk ARENGUDOKUMENTIDE SISUNÕUDED
§ 24. Arengudokumendi lähteülesande sisunõuded
Arengudokumendi koostamise aluseks olev lähteülesanne (va üldplaneering ja eelarvestrateegia) peab juhul, kui riigi ja Narva õigusaktis ei ole sätestatud teisiti, sisaldama järgmisi andmeid:
1) arengudokumendi koostaja ning algatamiseks või läbivaatamiseks vajalikud tegevused;
2) arengudokumendi koostamise etapid ja tähtajad;
3) arengudokumendis käsitletav ajavahemik ja kehtivuse tähtaeg;
4) nõuded arengukava vastavusest riiklikes arengukavades, Narva arengustrateegias, Narva linna arengukavas, Narva eelarvestrateegias, Narva üldplaneeringus ja teistes Narva kohta vastuvõetud arengudokumentides kehtestatule;
5) arengudokumendi koostamisse kaasatavad ametiasutused, linnavolikogu liikmed ning vajadusel kolmandad isikud;
6) kooskõlastamise ja avalikustamise kord.
§ 25. Arengudokumendi sisunõuded
(1) Arengudokument (va üldplaneering ja eelarvestrateegia) peab juhul, kui riigi ja Narva õigusaktis ei ole sätestatud teisiti, sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:
1) arengudokumendis käsitletava omavalitsuse, ametiasutuse või valdkonna lähteolukorra analüüs ja arengu eeldused;
2) arengudokumendi elluviimisega soovitud tegevuse visioon, arengulised eesmärgid ja nende saavutamise aluseks olevad peamised strateegilised valikud;
3) arengudokumendis toodud eesmärkide saavutamiseks vajalikud meetmed (ülesanded) ning nende teostamise ajaline järgnevus;
4) tegevuskava vähemalt neljaks järgnevaks aastaks koos loendiga ülesannetest ja tegevustest, mida on vaja täita püstitatud eesmärkide saavutamiseks;
5) arengudokumendi tegevuskava elluviimiseks vajalik linnaeelarveliste vahendite maht;
6) arengudokumendi tegevuskava elluviimiseks vajalike linnaeelarveväliste lisavahendite maht ja võimalikud allikad juhul, kui linnaeelarvelised vahendid ei taga tegevuskava täitmist täies mahus;
7) arengudokumendi täitmise edukuse määramise mõõdikud ning sellest teavitamise põhimõtted;
8) võimalikud riskid arengudokumendis püstitatud eesmärkide saavutamisel ning võimalused nende riskide maandamiseks;
9) omavalitsuse, ametiasutuse või valdkonna võimalikust eripärast tulenevad täiendavad teemad.
(2) Arengudokumendi lähteülesandega sätestatakse vajadusel täiendavaid sisunõudeid lisaks lõikes 1 loetletule.
§ 26. Kõik käesolevas Korras nimetatud arengudokumendid, mis suunatakse avalikule arutelule, tuleb varustada venekeelse tõlkega. Nimetatud dokumentide tõlkimise vene keelde tagab avaliku arutelu korraldamise eest vastutav ametiasutus.
Määrus jõustub 3. oktoobril 2006.


Välisesinduse, diplomaadi, Euroopa Liidu institutsiooni, välisriigi relvajõudude, rahvusvahelise sõjalise peakorteri, rahvusvahelise sõjalise õppeasutuse ja nendega seotud isikute imporditava kauba käibemaksust vabastamise ning käibemaksu tagastamise kord ja tingimused – Riigi Teataja
Välisesinduse, diplomaadi, Euroopa Liidu institutsiooni, välisriigi relvajõudude, rahvusvahelise sõjalise peakorteri, rahvusvahelise sõjalise õppeasutuse ja nendega seotud isikute imporditava kauba käibemaksust vabastamise ning käibemaksu tagastamise kord ja tingimused
Välisesinduse, diplomaadi, Euroopa Liidu institutsiooni, välisriigi relvajõudude, rahvusvahelise sõjalise peakorteri, rahvusvahelise sõjalise õppeasutuse ja nendega seotud isikute imporditava kauba käibemaksust vabastamise ning käibemaksu tagastamise kord ja tingimused - sisukord
§ 1 Välisesinduse, diplomaadi ja Euroopa Liidu institutsiooni imporditava kauba käibemaksust vabastamine
§ 2 Välisriigi relvajõudude, relvajõudude tsiviilkoosseisu ja rahvusvahelise sõjalise peakorteri ning nende liikmete ja liikmete ülalpeetavate, peakorteri lepingupartneri töötaja ja tema ülalpeetava ning rahvusvahelise sõjalise õppeasutuse ja välisriigi relvajõudude lepingupartneri töötaja imporditava kauba käibemaksust vabastamine
§ 3 Välisesindusele, välisriigi diplomaadile ja haldustöötajale ning välisriigi relvajõududele ja tsiviilkoosseisule, välisriigi relvajõudude liikmele ja tema ülalpeetavale, tsiviilkoosseisu liikmele ja tema ülalpeetavale, välisriigi relvajõudude lepingupartneri töötajale, rahvusvahelise sõjalise peakorteri liikmele ja tema ülalpeetavale ning peakorteri lepingupartneri töötajale ja tema ülalpeetavale, rahvusvahelisele sõjalisele õppeasutusele käibemaksu tagastamine
§ 4 Käibemaksu tagastamise taotluse esitamine
§ 5 Taotluse läbivaatamine, otsuse tegemine ja käibemaksu tagastamine
RT I, 30.06.2017, 57
Vastu võetud 28.06.2017 nr 52
Määrus kehtestatakse käibemaksuseaduse § 39 lõike 3 alusel.
§ 1. Välisesinduse, diplomaadi ja Euroopa Liidu institutsiooni imporditava kauba käibemaksust vabastamine
(1) Välisriigi diplomaatilise esinduse ja konsulaarasutuse, erimissiooni, Välisministeeriumi tunnustatud rahvusvahelise organisatsiooni peakorteri ja esinduse (edaspidi välisesindus) ning Euroopa Liidu institutsiooni ametialaseks kasutamiseks ning Eestisse akrediteeritud välisriigi diplomaatilise esindaja ja konsulaarametniku, välja arvatud aukonsul, ning erimissiooni ja Välisministeeriumi tunnustatud rahvusvahelise organisatsiooni esindaja (edaspidi välisriigi diplomaat), samuti välisesinduse haldustöötaja (edaspidi haldustöötaja) isiklikuks kasutamiseks ette nähtud imporditav kaup vabastatakse käibemaksust käibemaksuseaduse § 39 lõikes 1 sätestatud tingimustel, arvestades käibemaksuseaduse § 39 lõike 4 alusel kehtestatud erandeid.
(2) Haldustöötajal on õigus taotleda isiklikuks kasutamiseks ette nähtud kauba importimisel käibemaksuvabastust ainult sisseseadmise perioodil kolme esimese Eestis viibimise kuu jooksul.
(3) Kaup vabastatakse importimisel käibemaksust käibemaksuseaduse § 39 lõikes 5 nimetatud asjaomase dokumendi esitamisel Maksu- ja Tolliametile (edaspidi maksuhaldur).
(4) Kauba tolliformaalsused teostatakse tollialastes õigusaktides ette nähtud korras.
§ 2. Välisriigi relvajõudude, relvajõudude tsiviilkoosseisu ja rahvusvahelise sõjalise peakorteri ning nende liikmete ja liikmete ülalpeetavate, peakorteri lepingupartneri töötaja ja tema ülalpeetava ning rahvusvahelise sõjalise õppeasutuse ja välisriigi relvajõudude lepingupartneri töötaja imporditava kauba käibemaksust vabastamine
(1) Välisriigi relvajõudude ja tsiviilkoosseisu ning nende liikmete ja liikmete ülalpeetavate, rahvusvahelise sõjalise peakorteri, selle liikme ja liikme ülalpeetava, peakorteri lepingupartneri töötaja ja tema ülalpeetava, välisriigi relvajõudude lepingupartneri töötaja ning rahvusvahelise sõjalise õppeasutuse imporditav kaup vabastatakse käibemaksust käibemaksuseaduse § 39 lõikes 2 sätestatud tingimustel.
(2) Kaup vabastatakse importimisel käibemaksust käibemaksuseaduse § 39 lõikes 5 või 6 nimetatud asjaomase dokumendi esitamisel maksuhaldurile.
(3) Kauba tolliformaalsused teostatakse tollialastes õigusaktides ette nähtud korras.
§ 3. Välisesindusele, välisriigi diplomaadile ja haldustöötajale ning välisriigi relvajõududele ja tsiviilkoosseisule, välisriigi relvajõudude liikmele ja tema ülalpeetavale, tsiviilkoosseisu liikmele ja tema ülalpeetavale, välisriigi relvajõudude lepingupartneri töötajale, rahvusvahelise sõjalise peakorteri liikmele ja tema ülalpeetavale ning peakorteri lepingupartneri töötajale ja tema ülalpeetavale, rahvusvahelisele sõjalisele õppeasutusele käibemaksu tagastamine
Välisesinduse, välisriigi diplomaadi, haldustöötaja ning välisriigi relvajõudude liikme ja tema ülalpeetava, tsiviilkoosseisu liikme ja tema ülalpeetava, välisriigi relvajõudude lepingupartneri töötaja, rahvusvahelise sõjalise peakorteri liikme ja tema ülalpeetava ning peakorteri lepingupartneri töötaja ja tema ülalpeetava ning välisriigi, mis ei ole NATO liikmesriik, relvajõudude ja tsiviilkoosseisu, ning rahvusvahelisele sõjalise õppeasutuse poolt Eestis kauba soetamisel ja teenuse saamisel makstud käibemaks tagastatakse neile käibemaksuseaduse § 39 lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimustel, arvestades käibemaksuseaduse § 39 lõike 4 alusel kehtestatud erandeid.
§ 4. Käibemaksu tagastamise taotluse esitamine
(1) Taotluse käibemaksu tagastamiseks (edaspidi taotlus) esitab välisriigi diplomaat, haldustöötaja, välisesindus või rahvusvahelise sõjalise peakorteri liige ja tema ülalpeetav Välisministeeriumile ning välisriigi relvajõud, tsiviilkoosseis või nende liige ja tema ülalpeetav, välisriigi relvajõudude lepingupartneri töötaja, rahvusvahelise sõjalise peakorteri lepingupartneri töötaja ja tema ülalpeetav ning rahvusvaheline sõjaline õppeasutus Kaitseministeeriumile kuu 10. kuupäevaks.
(2) Käibemaksu tagastamist võib taotleda 90 päeva jooksul kauba soetamise või teenuse saamise päevast alates. Välisesindusele, välisriigi diplomaadile ja haldustöötajale kasutatud kauba soetamisel makstud käibemaksu ei tagastata.
(3) Taotlus peab olema kinnitatud vastava välisesinduse juhi, välisriigi relvajõudude, sõjalise peakorteri või õppeasutuse esindaja poolt. Taotlusele peavad olema lisatud käibemaksuseaduse §-s 37 sätestatud nõuetele vastavad arved.
§ 5. Taotluse läbivaatamine, otsuse tegemine ja käibemaksu tagastamine
(1) Välisminister või kaitseminister või nende volitatud ametnik kinnitab taotluse esitaja õigust taotleda käibemaksu tagastamist ning edastab taotluse ja sellele lisatud arved maksuhaldurile nende dokumentide saabumise kuu või sellele järgneva kuu (juhul kui dokumendid saabuvad pärast 10. kuupäeva) 20. kuupäevaks.
(2) Maksuhaldur teeb taotluse suhtes otsuse ning kannab tagasimaksmisele kuuluva summa taotluses märgitud pangakontole 30 päeva jooksul ministeeriumilt taotluse ja sellele lisatud arvete saamise päevast alates.
(3) Maksuhaldur tagastab kõik talle edastatud originaalarved taotluse edastanud ministeeriumile.
(4) Maksuhaldur informeerib kirjalikult taotluse edastanud ministeeriumi käibemaksu tagastamise kohta tehtud otsusest.
Määrust rakendatakse 2017. aasta 1. juulist.


Lasketiiru ja laskepaiga ning laskevõistluse ja treeninglaskmise ohutusnõuded - sisukord
II NÕUDED LASKETIIRULE
§ 2 Lasketiiru liigid
§ 3 Lasketiiru jagunemine aladeks
§ 4 Haavlilaskmise lasketiir
§ 5 Laskesuusatamise lasketiir
§ 6 Lahtise lasketiiru ohutusnõuded
§ 7 Poolkinnise lasketiiru ohutusnõuded
§ 8 Kinnise lasketiiru ohutusnõuded
§ 9 Lasketiirus olevad muud ruumid
§ 10 Kohustuslikud vahendid lasketiirus
III NÕUDED LASKEPAIGALE
§ 11 Tehnilised nõuded laskepaigale
§ 12 Ohutuse tagamine laskepaigas
IV LASKEVÕISTLUSE JA TREENINGLASKMISE OHUTUSNÕUDED
§ 13 Laskurile esitatavad nõuded
§ 14 Relva mittesihipärane kasutamine
§ 15 Relva laadimine
§ 16 Laskmise alustamine ja lõpetamine
§ 17 Laskmise katkestamine ohu korral
§ 18 Ohutusnõuded relva käsitsemisel
§ 19 Lasketreeningu läbiviimine
§ 20 Rahvusvaheliste laskespordiorganisatsioonide nõuete arvestamine
§ 21 Järelevalve relva ja laskemoona üle
V LASKMISE EEST VASTUTAV ISIK
§ 22 Laskmise eest vastutava isiku määramine
§ 23 Vastutava isiku kvalifikatsioon
§ 24 Vastutava isiku kohustused
VI RAKENDUSSÄTTED
06.05.2005/48 RTL 2005, 51, 719 20.05.2005
22.06.2005/56 RTL 2005, 74, 1053 08.07.2005
II. peatükk NÕUDED LASKETIIRULE
III. peatükk NÕUDED LASKEPAIGALE
Veaparandus - Parandatud ilmne ebatäpsus peatükkide III – VI numeratsioonis Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 4 alusel.
IV. peatükk LASKEVÕISTLUSE JA TREENINGLASKMISE OHUTUSNÕUDED
V. peatükk LASKMISE EEST VASTUTAV ISIK
(1) Vastutaval isikul peab olema Eesti Laskurliidu, Eesti Jahispordi Liidu või Eesti Practical-laskmise Ühingu välja antud laskeinstruktori litsents.
[RTL 2005, 74, 1053 - jõust. 08.07.2005]
VI. peatükk RAKENDUSSÄTTED


Laiendatud konfiskeerimise tagamiseks kohaldatava meetme proportsionaalsuse hindamisel pole menetletava süüteoga saadud vara väärtusel määravat tähtsust. (p 29) KarS § 83^2 lg 1 esimeses lauses sätestatud eelduste täidetuse korral, ei piisa selleks, et isiku vara hulka kuuluva eseme konfiskeerimine lõike teisele lausele tuginedes välistada, üldjuhul üksnes sellest, kui isik tõendab, et ese on ostetud tema poolt seaduslikult laenatud raha eest. Kui kuriteo olemuse, isiku legaalse sissetuleku ja varandusliku olukorra ning elatustaseme erinevuse või muu põhjuse tõttu on alust eeldada, et isik on mingi eseme soetamiseks sõlmitud laenu- või liisingulepingust tulenevaid maksekohustusi täitnud varast, mis on saadud kuriteo toimepanemise tulemusena, tuleb isikul KarS § 83^2 lg 1 teise lause kohaldamiseks tõendada, et laenu- või liisingumaksed on vähemalt olulises osas tasutud õiguspäraselt saadud vahendite arvel. Tasumine KarS § 83^2 lg 1 teise lause tähenduses ei hõlma mitte üksnes vastusooritust võimaliku konfiskeerimise objektiks oleva eseme omandamise eest, vaid ka vastusooritust sellise soorituse eest, mis lõi eseme omandamiseks majanduslikud eeldused. Isikul tuleb laiendatud konfiskeerimise välistamiseks tõendada ka viimati nimetatud soorituse tegemiseks kasutatud vara päritolu seaduslikkust. (p 36)
KarS § 84 alusel saab riigil tekkida üksnes rahaline nõue (3-1-1-78-14, p-d 24-25). (p 28) Kuivõrd tsiviilhagi, konfiskeerimise või selle asendamise tagamiseks valitud vahend ei tohi piirata tagamismääruse adressaati rohkem, kui on vaja nõuet rahuldava kohtuotsuse täitmiseks, siis piisab rahalise nõude täitmise tagamiseks KrMS § 141^4 lg 1, TsMS § 378 lg 1 p 1 ja AÕS § 363 alusel seatavast kohtulikust hüpoteegist nõudesumma ulatuses. (p 28) Laiendatud konfiskeerimise tagamiseks kohaldatava meetme proportsionaalsuse hindamisel pole menetletava süüteoga saadud vara väärtusel määravat tähtsust. (p 29)
3-1-1-104-12 Riigikohus 08.11.2012
KrMS § 389 lg-te 2 ja 3 kohaselt on kohtumääruse teinud kohtukoosseis määruskaebuse saamisel pädev kaebuse ise läbi vaatama, vaidlustatud määruse tühistama ja vajaduse korral samas küsimuses uue määruse tegema. Nn enesekontrollimenetlus ei tohi piirduda pelgalt vaidlustatud kohtumääruse ja määruskaebuse edastamisega kõrgema astme kohtule, vaid selle raames tuleb kaebuse saanud kohtul ka sisuliselt hinnata, kas kaebuse väited annavad alust vaidlustatud määruse tühistamiseks.
Kohtu poolt isiku taotluse lahendamisel ja riigi õigusabi andmise otsustamisel kontrollimata jätmine, kas taotleja näol on tegemist isikuga, kellel on õigus KrMS § 208 lg 1 kohaselt Riigiprokuratuuri määrust vaidlustada, on käsitatav kriminaalmenetlusõiguse olulise rikkumisena KrMS § 339 lg 2 mõttes.
3-1-1-50-12 Riigikohus 04.06.2012
Kriminaalmenetluse seadustiku § 389 lg 1 kohaselt järgitakse määruskaebuse läbivaatamisel kohtumääruse koostanud kohtus KrMS 10. või 11. peatüki sätteid, arvestades KrMS 15. peatükis sätestatud erisusi. Kuna viimatinimetatud peatükk ei tee erisusi määruskaebusest teatamise osas, tuleb kohtumääruse koostanud kohtul järgida määruskaebusest teatamisel KrMS § 322 nõudeid. Kolme päeva jooksul alates määruskaebuse saamisest tuleb selle esitamisest teatada kohtumenetluse poolele, kelle huve see puudutab, kusjuures süüdistatavale saadetakse koos teatega ka määruskaebuse koopia. Tulenevalt KrMS § 17 lg-st 1 on kohtumenetluse pooleks süüdistatav ja tema kaitsja. Tagamata süüdistatava kaitsjale võimalust esitada oma seisukohti kirjalikus määruskaebemenetluses, ei võimaldata kaitsjal kirjalikus määruskaebuse läbivaatamisel seaduses ettenähtud viisil osaleda, mis on käsitatav kriminaalmenetlusõiguse olulise rikkumisena KrMS § 339 lg 2 mõttes (vt ka RKKKo 3-1-1-49-12 ja 3-1-1-42-11, p 8).
Määruskaebuse läbivaatamisel kõrgema astme kohtus järgitakse KrMS § 390 lg 1 kohaselt KrMS 11. ja 12. peatüki sätteid, arvestades KrMS 15. peatükis sätestatud erisusi. Määruskaebuse läbivaatamine ringkonnakohtus toimub reeglina kirjalikus menetluses (KrMS § 390 lg 3, § 331 lg 1^1), erandid sellest reeglist on sätestatud KrMS § 390 lg-tes 4 ja 4^1. Määruskaebuse läbivaatamisel kirjalikus menetluses tuleb aga juhinduda ka KrMS § 331 lg-st 1^1. Sellest tuleneb, et määruskaebuse läbivaatamisel kirjalikus menetluses määrab ringkonnakohus tähtaja, mille jooksul määruskaebemenetluse pooled võivad kohtule oma seisukohti esitada ja määruse teatavakstegemise aja ning teatab sellest määruskaebemenetluse pooltele. Tagamata süüdistatava kaitsjale võimalust esitada oma seisukohti kirjalikus määruskaebemenetluses, ei võimaldata kaitsjal kirjalikus määruskaebuse läbivaatamisel seaduses ettenähtud viisil osaleda, mis on käsitatav kriminaalmenetlusõiguse olulise rikkumisena KrMS § 339 lg 2 mõttes (vt ka RKKKo 3-1-1-49-12 ja 3-1-1-42-11, p 8).
Tagamata süüdistatava kaitsjale võimalust esitada oma seisukohti kirjalikus määruskaebemenetluses, ei võimaldata kaitsjal kirjalikus määruskaebuse läbivaatamisel seaduses ettenähtud viisil osaleda, mis on käsitatav kriminaalmenetlusõiguse olulise rikkumisena KrMS § 339 lg 2 mõttes (vt ka RKKKo 3-1-1-49-12 ja 3-1-1-42-11, p 8).
Vt otsuse p-d 11-13 ja nimetatud punktides viidatud RKKKm 3-1-1-80-07, punkti 13; 3-1-1-30-08, punkti 8; 3-1-1-103-06, punkti 10; 3-1-1-108-09, punkti 9; 3-1-1-103-06, punkti 11; 3-1-1-30-08, punkti 9; 3-1-1-103-06, punkte 10 ja 16. Vahistamismenetlus ei kujuta endast kriminaalasja sisulist arutamist ega isiku süüküsimuse lahendamist (RKKKm 3-1-1-103-06, p 19). Seetõttu ei laiene sellele menetlusele ka kõik KrMS §-st 14 tulenevad võistleva kohtumenetluse reeglid. Samas aga lasub vahistamismenetluses nii põhjendatud kuriteokahtluse kui ka vahistamisaluse olemasolu argumenteerimise kohustus eeskätt siiski prokuratuuril. Seega peab vahistamise argumentatsioon sisalduma juba vahistamistaotluses. Kohus ei pea vahistamismenetluses toimima uurimisprintsiibile tuginevalt ega otsima enda algatusel kuriteokahtluse ja vahistamisaluse kohta selliseid tõendeid, mida taotlus ei sisalda. Samas peavad vastavad põhjendused nähtuma ka maakohtu vahistamismäärusest. Juhul kui maakohtu määrus ei vasta eeltoodud nõuetele, on tulenevalt KrMS §-s 136 sätestatust ja seda toetavast kohtupraktikast ka ringkonnakohtu pädevuses tuvastada kuriteokahtluse ja vahistamisaluse olemasolu. Riigikohtu kriminaalkolleegiumi määruses nr 3-1-1-103-06 märgitust lähtuvalt saab ringkonnakohus vahistamismääruse peale esitatud määruskaebuse lahendamisel lisada ka omapoolseid põhjendusi, mis kinnitavad vahistamise õigsust (seega kuriteokahtluse ja vahistamisaluse olemasolu). Kahtlustuses ja vahistamistaotluses esitatud teo kirjeldus ja selle kvalifikatsioon ei pruugi olla kriminaalasja lahendamise seisukohalt lõplikud, kuid siiski peavad nad olema omavahel kooskõlas ja võimaldama selle kontrollimist, millise teo toimepanemist isikule ette heidetakse. Samuti peab teo kirjeldus sisaldama piisava põhjalikkusega esitatud faktilisi asjaolusid.
KrMS § 390 lg 5 teises ja kolmandas lauses sätestatu pinnalt on põhjust eristada ringkonnakohtu kolme liiki määrusi. Esiteks ringkonnakohtu poolt esmakordselt tehtud kohtumäärused, mis on loetletud KrMS § 387 lg-s 2 ja § 390 lg-s 4 ning mille vaidlustamisele ei laiene kooskõlas KrMS §-s 387 sätestatuga nende kohtumääruste KrMS §-s 389 ettenähtud kohtumääruse koostanud kohtu enesekontrolli menetlus ja seega saadetakse määruskaebused ringkonnakohtu nende kohtumääruste peale ringkonnakohtu kaudu otse Riigikohtule, kes otsustab määruskaebuse menetlusse võtmise 10 päeva jooksul. Teiseks ringkonnakohtu poolt esmakordselt tehtud kohtumäärused, mida ei ole loetletud KrMS § 387 lg-s 2 ja § 390 lg-s 4. Nimetatud määruste vaidlustamiseks ei ole sätestatud mingit erikorda ja seega - lähtudes määruskaebemenetluse üldisest korrast - tuleb kaebused ringkonnakohtu kõnealuste määruste peale esmalt suunata ringkonnakohtu enesekontrolli menetlusse (KrMS § 387 lg 1 ja § 389 lg-d 1 ja 2). Kui selle menetluse tulemusena leiab ringkonnakohus, et määruskaebus on põhjendamatu, edastab ta selle Riigikohtule (KrMS § 389 lg 4). Riigikohus otsustab sellise määruskaebuse menetlusse võtmise KrMS §-s 349 sätestatud üldises kassatsiooni menetlusse võtmise otsustamiseks ettenähtud korras. Kolmandaks ringkonnakohtu määrused, mis on tehtud maakohtu määruse peale esitatud määruskaebuse läbivaatamise tulemina. Need on ringkonnakohtu määrused, mis enne 1. septembrit 2011 ei olnud sel ajal kehtinud KrMS § 391 kohaselt edasikaevatavad. Alates 1. septembrist 2011 otsustatakse ka nende ringkonnakohtu määruste peale esitatud määruskaebuste menetlusse võtmine KrMS § 349 lg-s 1 nimetatud tähtaja jooksul. Nende kohtumääruste peale esitatud määruskaebuste menetlemist on seadusandja siiski piiranud, sätestades KrMS § 390 lg-s 5 kolmandas lauses, et "määruskaebuse läbivaatamisel ringkonnakohtus tehtud määruse peale esitatud määruskaebuse võtab Riigikohus menetlusse üksnes juhul, kui Riigikohtu lahend selles asjas on oluline seaduse ühetaolise kohaldamise või õiguse edasiarendamise seisukohalt." Vahistamismenetlus ei kujuta endast kriminaalasja sisulist arutamist ega isiku süüküsimuse lahendamist (RKKKm 3-1-1-103-06, p 19). Seetõttu ei laiene sellele menetlusele ka kõik KrMS §-st 14 tulenevad võistleva kohtumenetluse reeglid. Samas aga lasub vahistamismenetluses nii põhjendatud kuriteokahtluse kui ka vahistamisaluse olemasolu argumenteerimise kohustus eeskätt siiski prokuratuuril. Seega peab vahistamise argumentatsioon sisalduma juba vahistamistaotluses. Kohus ei pea vahistamismenetluses toimima uurimisprintsiibile tuginevalt ega otsima enda algatusel kuriteokahtluse ja vahistamisaluse kohta selliseid tõendeid, mida taotlus ei sisalda. Samas peavad vastavad põhjendused nähtuma ka maakohtu vahistamismäärusest. Juhul kui maakohtu määrus ei vasta eeltoodud nõuetele, on tulenevalt KrMS §-s 136 sätestatust ja seda toetavast kohtupraktikast ka ringkonnakohtu pädevuses tuvastada kuriteokahtluse ja vahistamisaluse olemasolu. Riigikohtu kriminaalkolleegiumi määruses nr 3-1-1-103-06 märgitust lähtuvalt saab ringkonnakohus vahistamismääruse peale esitatud määruskaebuse lahendamisel lisada ka omapoolseid põhjendusi, mis kinnitavad vahistamise õigsust (seega kuriteokahtluse ja vahistamisaluse olemasolu).