Istungi kuupäev: 21.03.2019
Istungi number: 5
Istungi aeg: 16:00 - 18:23
Helifail: http://www.tallinnlv.ee/volikoguarhiiv/dw.php?file=N-21.03.2019.wma
1. Linnamajanduskomisjoni koosseisu muutmine (OE 53)
2. Õiguskomisjoni koosseisu muutmine (OE 54)
3. Tallinna Linnavolikogu 13. detsembri 2012 määruse nr 28 „Tallinna Linnavolikogu töökord” § 15¹ muutmine (ME 27)
4. Väikeettevõtja välismessitoetuse andmise kord (ME 46)
5. Tallinna Linnavolikogu 30. mai 1996 otsusega nr 57 kehtestatud Merivälja tee, Ranniku tee, Mähe põik ja Mähe tee vahelise kvartali detailplaneeringu osaline kehtetuks tunnistamine (OE 31)
6. Tallinna Linnavolikogu 7. märtsi 1996 otsuse nr 19 punktiga 4 kehtestatud Nurmiku tee - Niidu tee - Mesika tee ja Helmiku tee vahelise kvartali detailplaneeringu osaline kehtetuks tunnistamine (OE 33)
7. Tallinna Linnavalitsuse 20. jaanuari 2016 korraldusega nr 61-k kehtestatud Laki tn 25 krundi detailplaneeringu osaline kehtetuks tunnistamine (OE 34)
8. Peterburi tee 15 // 17 // 19 // 21 // 21a kinnistu ja lähiala detailplaneeringu koostamise algatamine ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmine Lasnamäe linnaosas (OE 39)
9. Kadaka tee 42e ja 42m kinnistute detailplaneeringu kehtestamine Mustamäe linnaosas (OE 40)
10. Tallinna Linnavolikogu 17. juuni 1999 otsusega nr 148 kehtestatud Seebi tn ja A. H. Tammsaare tee vahelise maa-ala detailplaneeringu osaline kehtetuks tunnistamine (OE 41)
11. Tallinna Linnavolikogu 21. septembri 2000 otsusega nr 302 kehtestatud Peterburi tee 47 krundi detailplaneeringu kehtetuks tunnistamine (OE 47)
12. Tuletorni tn 18a ja Tuletorni tn 20a kinnisasjade müük detailplaneeringukohaste kruntide moodustamiseks (OE 45)
13. Tallinna Linnavolikogu 3. mai 2018 otsuse nr 59 „Veeru tn 4-87 korteriomandi müük“ kehtetuks tunnistamine (OE 48)
14. Niidi tn 32 kinnisasja müük (OE 49)
15. Eesti Vabariigi omandis olevate Ehitajate tee 93, Kaarli pst 2a, Lammi tänav T1, Pikaliiva tänav T2 ja Tuukri tänav T4 kinnistute tasuta Tallinna linna omandisse taotlemine ning kinnistutele valitsejate määramine (OE 50)
16. Eesti Vabariigi omandis olevate Maimu tänav T1, Pilliroo tänav T2, Reha tänav T2 ja Valguta tänav T1 kinnistute tasuta Tallinna linna omandisse taotlemine ning kinnistutele valitseja määramine (OE 51)
17. Hanna Liina Võsa muusikakooli roosa uks
18. Pirita elanike soovidega arvestamisest jahisadama rajamisel
Lugupeetud linnavolikogu! Alustame 21. märtsi istungiga!
Kõigepealt teavitan teid muudatustest linnavolikogu koosseisus. Linna valimiskomisjoni 18. märtsi otsusega number 7 taastati Rainer Vakra volitused linnavolikogu liikmena alates 13. märtsist ja lõppesid Silver Meikari volitused; taastati Annela Ojaste volitused linnavolikogu liikmena ja lõppesid Maris Silla volitused; lõpetati Martin Helme volitused 16. märtsist ja linnavolikogu liikmena jätkab Mart Kallas. Linna valimiskomisjoni 20. märtsi otsusega number 9 pikendati Mihhail Korbi volituse peatumist 20. juunini. Linnavolikogus jätkab Natalia Malleus.
Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni 13. märtsi otsusega võeti Rainer Vakra ja Annela Ojaste fraktsiooni liikmeteks.
Tallinna Linnavolikogu liige - Ivi Eenmaa Ivi Eenmaa
Mitte midagi ei kuule!
Nüüd palun registreeruda nendel linnavolikogu liikmetel ja linnavalitsuse liikmetel, kes soovivad esineda kuni 5-minutilise avaldusega peale päevakorra ammendumist. Ja registreerunud on Ivi Eenmaa. .... Ei ole? Ei ole.
Asume tänase päevakorra juurde. Tänases päevakorra projektis on meil 20 päevakorrapunkti. Kas kellelgi on ettepanekuid päevakorra osas? Jaa, Ivi Eenmaa, palun!
Ma paluks tänasest päevakorrast välja võtta minu arupärimine härra Belobrovtsevile ja see on päevakorrapunkt 17.
Jah, aitäh! Kas keegi soovib hääletada? Ei soovi. Võtsime välja. Urmas Reitelmann, palun!
Aitäh, härra esimees! Meie võtaksime välja punkti 20. Me rahuldume kirjaliku vastusega. Aitäh!
Aitäh! Kas keegi soovib hääletada? Ei soovi. Võtsime välja. Kas on veel ettepanekuid? Ei ole.
Mul on ettepanek tõsta päevakorrapunkt 16 kolmandaks punktiks. Jah. Kas keegi soovib hääletada? Ei soovi. Ja ettepanekuid rohkem ei ole.
Lugupeetud linnavolikogu! Panen hääletusele 21. märtsi istungi päevakorra projekti. Palun teid võtta seisukoht ja hääletada!
Nii! Häältega 59 poolt, vastu, erapooletuid ei ole, on päevakord kinnitatud!
Aga meil on veel üks hea traditsioon, et õnnitleme ka sünnipäevalapsi. Ja täna me õnnitleme Anna Krõlovat ja Heidy Purgat!
Aga enne päevakorra juurde asumist on kõikide fraktsioonide esindajatel õigus esineda ühe 2-minutilise sõnavõtuga. Kas fraktsioonid soovivad esineda? Ivi Eenmaa, palun! Ja järgmine Riina Solman!
Kõne - Ivi Eenmaa Ivi Eenmaa
Lugupeetud härra esimees ja head kolleegid! Tegelikult see minu lühike sõnavõtt ongi võib-olla rohkem pöördumine kõigi kolleegide poole. Ja mul on väga kahju, et Keskerakond ise ei tee arupärimisi, sellepärast et teil puudub ka tänu sellele ülevaade, mismoodi nendele arupärimistele linnavalitsus vastab. Paraku on see nii ja siia pulti sundiski mind see tulema, kuna mul oli arupärimine tehtud härra Belobrovtsevile seoses rohkem kui 100 aastat vana kooli, nimelt Westholmi Gümnaasiumi juurdeehitusega, mille ajalugu on kestnud 25 aastat. Ja ma sain selle rohkem kui 100 aastat vana kooli 25 aastat kestnud stoori kohta sain vastuse 1/3-le A4-st. No minul oli igal juhul piinlik, ma mõtlesin tükk aega, et ma tõenäoliselt saadan selle loo lehte, et näidata, kui bürokraatlikult suudab üks ametnik või ametnikud tegelikult tõsistele, sisulistele, emotsionaalsetele küsimustele vastata.
Aga ma täna kohtusin, enne istungi algust kohtusin härra Belobrovtseviga ja minu meeldivaks üllatuseks on linnavalitsus hakanud ka sisuliselt tegelema selle küsimuse lahendamisega. Ja see oli ka põhjus, miks ma võtsin oma tänase arupärimise päevakorrast välja, kuigi me leppisime kokku, et ma saan korraliku kirjaliku vastuse sellele küsimusele, sest seda ootab nii kooli juhtkond, lapsed, vilistlased ja avalikkus. Aitäh!
Head kolleegid! Kaks väikest tähelepanekut. Pirital elab 2019 aasta seisuga 18 600 inimest ja lasteaia- ja koolikohtade kava järgi prognoositakse kuni 2030. aastaks põhikooli- ja gümnaasiumikohtade vajaduse kasvu Pirital ligi 40%. Aga planeeringute kohaselt on küll üldplaneeringus mõned territooriumid lasteaedade ja põhikoolide rajamiseks olemas, kuid neid ei ole tänaseks välja ehitatud. Ja seepärast on oht, et lapsed ei pruugi saada oma kodulähedases piirkonnas alusharidust. Ja sellest tulenevalt siis ka järgmised küsimused anname üle abilinnapea Vadim Belobrovtsevile.
Ja teine teema. Esmaspäeval, 25. märtsil on märtsiküüditamise aastapäev. Sellest õigemini möödub 70 aastat. See on ümmargune tähtpäev ja 23. augustil avati Maarjamäel selleks ka kommunismiohvrite memoriaal. Kõik volikogu liikmed on oodatud sinna. Võib pärgi tuua, võib küünlaid tuua. Mälestatakse siis märtsiküüditamise ohvreid ja lisatakse sinna ilusale memoriaalile veel lisatahvleid, kes kohe ei saanud oma lähedaste nimesid sinna välja paigutada. Ja see algab kell 4 ja kell 6 samal päeval siis on Vabaduse väljakul traditsiooniline küünalde süütamine ohvrite mälestuseks. Kõik on oodatud. Aitäh!
Aitäh! Karl-Martin Sinijärv, palun!
Kõne - Karl-Martin Sinijärv Karl-Martin Sinijärv
Nädal aega tagasi oli emakeelepäev ja emakeelepäeva puhul tahan ma lugeda ühe tükikese hea sõbra ja hea kirjaniku Veronika Kivisilla viimasest raamatust. Ma usun, et sellel tekstil on meile kõigile midagi sõbralikku öelda.
Tänahommikune vestlus kassapidaja Svetlanaga Pääsküla poes. Olime ühel meelel. Svetlana: "Oi! Какая ilm, только päike и päike!" Mina: "Jah, milline погода, ainult солнце ja солнце, aga очень дождь vaja." Svetlana: "Да, väga vihm надо." Aitäh!
Nii! Nüüd on kõik soovijad sõna saanud ja võime alustada päevakorra arutamisega.
16:12 Päevakorra punkti alustamine - 1. OE53 Linnamajanduskomisjoni koosseisu muutmine 1. OE53 Linnamajanduskomisjoni koosseisu muutmine
Nii! 1. päevakorrapunkt "Linnamajanduskomisjoni koosseisu muutmine". Sõna ettekandeks saab linnamajanduskomisjoni esimees Kalev Kallo. Palun!
Austatud volikogu esimees, lugupeetud volikogu! Käesolevaga teen ettepaneku kinnitada linnamajanduskomisjoni koosseisu komisjoni liikmeks Kaido Kukk Tallinna Linnavolikogu Isamaa fraktsiooni ettepanekul. Nimelt, seoses Olle Koobi väljalangemisega siiamaani komisjonis oli Isamaa fraktsiooni poolt tühi koht, ja nüüd on siis Kaido Kukk liidetud volikogu linnamajanduskomisjoni koosseisu. Aitäh!
16:14 Päevakorra punkti alustamine - 2. OE54 Õiguskomisjoni koosseisu muutmine 2. OE54 Õiguskomisjoni koosseisu muutmine
Päevakorrapunkt number 2 "Õiguskomisjoni koosseisu muutmine". Sõna ettekandeks saab õiguskomisjoni esimees Margarita Tšernogorova. Palun!
Ettekanne - Margarita Tšernogorova Margarita Tšernogorova
Hea volikogu! Teen ettepaneku kinnitada õiguskomisjoni koosseisu härra Eerik-Niiles Kross. Reformierakond toetab seda eelnõud, oma nõusoleku ta andis. Peale selle enne ta oli selles komisjonis, peale selle oli Eero Merilind, kelle volitused praegu lõpetatud volikogus ja õiguskomisjonis. Ja palun toetada!
Kas ettekandjale on küsimusi? Ei ole. Aitäh! Avan läbirääkimised. Kas keegi soovib sõna? Ei soovi. Lugupeetud linnavolikogu. Panen teie ette lõpphääletusele otsuse eelnõu õiguskomisjoni koosseisu muutmine. Palun teid võtta seisukoht ja hääletada!
Häältega 60 pooolt, vastu, erapooletuid ei ole, on otsus vastu võetud.
16:16 Päevakorra punkti alustamine - 3. ME27 Tallinna Linnavolikogu 13. detsembri 2012 määruse nr 28 „Tallinna Linnavolikogu töökord” § 15¹ muutmine 3. Tallinna Linnavolikogu 13. detsembri 2012 määruse nr 28 „Tallinna Linnavolikogu töökord” § 15¹ muutmine
3. päevakorrapunkt. "Tallinna Linnavolikogu 13. detsembri 2012 määruse nr 28 "Tallinna Linnavolikogu töökord" § 15' muutmine". Sõna ettekandeks saab Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni aseeesimees Jaak Juske. Palun!
Austatud volikogu esimees, head kolleegid! Me räägime selle eelnõu puhul meie kõigi õigusest võtta volikogu istungi alguses sõna. Et kuna meil on ka volikogus uusi liikmeid, kes ei mäleta meie volikogu pikka, väärikat ajalugu, siis tuletan meelde, et suurema osa linnavolikogu uuest ajaloost - ja muide, selle aasta lõpus saab linnavolikogu taastamisest juba 30 aastat -, et suurem osa sellest ajast on olnud linnavolinikel istungi alguses, kõigil linnavolinikel!, istungi alguses õigus võtta sõna, et rääkida teemadel, mis on olulised siis volinikule, mis on olulised Tallinna valijatele, et anda üle eelnõusid ja arupärimisi. Ja selle mõistliku süsteemi Keskerakond siin mõned aastad tagasi lõpetas ära, lükkas avalduste vooru istungi lõppu ehk seeläbi siis, et opositsioon ei saaks liialt pildile, oli see peamine argument. Siis nüüd hiljuti, tänane siis uus volikogu esimees härra Kõlvart tegi ettepaneku, et võiks avalduste vooru osaliselt taastada, et saaksid siis istungi alguses sõna igast fraktsioonist üks esindaja kuni 2 minutit. Et kahtlemata samm õiges suunas, aga sellest n-ö omaaegsest süsteemist veel valgusaastate kaugusel.
Nüüd on see uus süsteem, see 2 minuti reegel, mõnda aega kehtinud. Iga istungi alguses, nägime ka täna, siis võetakse sõna. Aga mitte alati kõik fraktsioonid ei kasuta seda õigust. Ja samas me näeme, et päris tihti sellest 2 minutist on jäänud väheks, on siis ettekandjad palunud istungi juhatajalt lisaaega.
Ja lähtuvalt sellest värskest praktikast ongi siis sotsiaaldemokraatide fraktsioon tulnud välja ettepanekuga siis täiendada pisut meie volikogu töökorda ja pikendada seda siis fraktsiooni esindajate võimalust istungi alguses anda üle arupärimisi, eelnõusid, võtta sõna 2 minutilt 5 minutile. Ma arvan, et mõistlik samm sellise sõnaõiguse suurendamise suunas. Sest me ei pruugi toetada üksteise maailmavaadet, me ei pruugi toetada üksteise seisukohti. Aga me kõik siin saalis, kõik saadikud, kõik fraktsioonid, parteid esindame oma valijaid ja meil peab olema võrdne õigus oma seisukohti avaldada. Ja ma arvan, et mida rohkem seda sõnaõigust on, seda parem Tallinna linna demokraatiale.
Et ma kutsun üles seda väga lihtsat ettepanekut toetama! See suurendab kõikide fraktsioonide õigust siis võtta sõna istungi alguses 2 minuti asemel 5 minutit. Aitäh!
Aitäh! Kas ettekandjale on küsimusi? Kristen Michal, palun!
Aitäh, hea esimees! Hea ettekandja! Ma mäletan, et eelmisel korral vist sotsidel oli samasugune eelnõu ja tookord selle järel me just kui fraktsioonide esimeeste või fraktsioonide esindajate tasemel kogunesime ja arutasime läbi. Et kas sellega võiks pigem nagu samasugust ringi teha, et omavahel läbi arutada? Sest ma tunnistan, et selle 2 minuga või 3 minutiga, mis pigem on tava, saab enamuse öeldud, aga pigem on probleem, vähemalt täna vaatest, et võib-olla seda võiks jagada mitme esineja vahel. Et kuidas Teile selline arvamus tundub?
Ma arvan, et see on ettepanek, mida võiks täiesti kaaluda. Jaa! Aitäh!
Küsimusi rohkem ei ole. Aitäh! Sõna kaasettekandeks saab õiguskomisjoni esindaja Andres Kollist. Palun!
Lugupeetud volikogu, lugupeetud volikogu esimees! 18. märtsil õiguskomisjon arutas seda eelnõud ja hääletamistulemused olid nii: 8 oli vastu, 2 erapooletut ja õiguskomisjon ei toetanud. Aitäh!
Kas kaasettekandjale on küsimusi? Ei ole. Aitäh! Avan läbirääkimised. Kas keegi soovib sõna? Andrei Birov, palun!
Üks väike repliik, et ma soovitaks kõigil õppida esinemiskunsti Riina Solmanilt, kes suutis 1 minutiga lausa kaks punkti käsitleda. Aitäh!
Aitäh! Minu kommentaar on pigem tehniline. Mulle tundub, et me oleme saavutanud kompromissi fraktsioonide vahel, kuidas see võiks toimuda. Ja ma ei mäleta, et keegi tegi ettepaneku, et fraktsioonid sel teemal tuleksid jälle kokku ja koos arutaksid seda teemat, mis oleks loogiline. Praegu lugupeetud kolleeg Kristen Michal tegi seda ettepaneku. Me muidugi kohtume ja arutame seda võimalust. Aga praegu mina küll ei saa nagu toetada ettepanekut, mis ei lähe kokku meie kokkuleppega. Aitäh!
Aitäh, hea esimees! Et ma üldiselt jagan seda arvamust, mida siin just öeldi ja mida ma ka küsimuses vihjasin, et töökorra muutmine võiks olla siis fraktsioonide esimeeste või esindajate vahel läbi arutatud. Ja mina küll pigem soovitaks seda, et kaaluda, et võib-olla seda fraktsiooniaega oleks võimalik jagada mitme esineja vahel. Sest on fraktsioone, kus on tõepoolest andekad esinejad, nagu siin juba märgitud Riina Solman, kes suudab minutiga kõik olulise ära öelda. Meil võib-olla oleks vaja vahel mitme minutiga öelda mitmele inimesele ühte-teist. Et seetõttu jah ma pigem toetaks ka volikogu esimehe ettepanekut. Et me võiks koguneda fraktsioonidega seda arutama. Aga praegusel puhul, ma arvan, me pigem kas jääme erapooletuks, just sellepärast, sellelsamal põhjusel, mida ma kirjeldasin, et seda ei ole läbi arutatud. Aitäh!
Aitäh! Lugupeetud kolleeg Jaak Juske, Teil on lõppsõna. Mart Luik, palun!
Aitäh! Nüüd on sees jah? Et tahtsin lihtsalt täpsustada seda, et ega meil praegust kokkuleppes ju ei ole mingit piirangut. Kui me 2 minuti sisse mahutaks kaks inimest, siis võivad ka kaks inimest. Minu meelest me leppisime kokku nõnda, et meil on ... see on aeg fraktsiooni jaoks, on ju, eraldatud. Ja no eriti muutub see küsimus aktuaalseks, siis kui me tõesti pikendame seda 5 minutiks, on ju. Mõni fraktsioon jõuab võib-olla tervikuna käia seal esinemas, kui nad on väga tõhusad omavahel.
Et üldiselt ma olen sama meelt, mis kolleeg Kristen Michal, et arutaks seda ikkagi fraktsioonidega ühiselt läbi ja siis otsustaks.
Hea Mart! Tegelikult ma tahaksin seda öelda, et Sul tuleb ka kindlasti meelde, et mina olin ka ühel sellel kokkusaamisel, esindasin meie fraktsiooni, kui jutt oli ikkagi nii, et 2 minutit ja üks isik oli ikka tollel ajal päris kindlasti. Nii et, kui me saame uuesti, fraktsiooni esimehed saavad uuesti kokku, noh, siis on võimalik ju ka arutada ja konsensust leida ka veidi teisiti. Aitäh!
Kas keegi veel soovib sõna? Ei soovi. Kas eelnõu esitaja soovib esineda lõppsõnaga?
Tallinna Linnavolikogu liige - Jaak Juske Jaak Juske
Kas see töötab? ....
Jajaa, saab rääkida.
Aitäh! Et lähtuvalt volikogu esimehe ja härra Michali väga mõistlikust ettepanekust teen ettepaneku saata see eelnõu teisele lugemisele. Aitäh!
Kas Te soovite seda hääletada?
Sõnavõtt jätkub - Jaak Juske Jaak Juske
Kas on veel ettepanekuid? No siis paneme hääletusele kolleeg Jaak Juske ettepaneku suunata eelnõu teisele lugemisele. Palun teid võtta seisukoht ja hääletada!
Hääletamise lõpp - Ettepanek J. Juske Ettepanek J. Juske
Häältega 20 poolt, 44 vastu, 1 erapooletu, ei leidnud ettepanek toetust.
Lugupeetud linnavolikog! Panen teie ette lõpphääletusele määruse eelnõu "Tallinn Linnavolikogu 13. detsembri 2012 määruse nr 28 "Tallinna Linnavolikogu töökord" § 15' muutmine". Palun teid võtta seisukoht ja hääletada!
Häältega 10 poolt, 45 vastu, 8 erapooletut, ei leidnud eelnõu toetust.
16:27 Päevakorra punkti alustamine - 4. ME46 Väikeettevõtja välismessitoetuse andmise kord 4. Väikeettevõtja välismessitoetuse andmise kord
Päevakorrapunkt number 4 "Väikeettevõtja välismessitoetuse andmise kord". Sõna ettekandeks saab Tallinna abilinnapea Aivar Riisalu. Palun!
Aitäh! Hea volikogu esimees, head volikogu liikmed! Teie ees on tõepoolest üks väga positiivne eelnõu, mis nüüd siis esmakordselt võimaldab Tallinna linna ettevõtlustoetusmeetmena toetada mikro- ja väikeseid ettevõtteid välismessidel osalemiseks. Varasemalt on selline kord kehtinud meil Eesti-siseselt ja me oleme otsustanud, et miks mitte anda võimalus ja elavdada majandust läbi selle, et kehtestada selline toetus ka välismessidel osalemiseks.
Eelnõu selgitab toetuse taotlemise korda, selgitab kriteeriume, mille alusel seda toetust on võimalik saada. Lühidalt öeldes on siis niimoodi, et ta tegelikult on sarnane meede ettevõtluse arendamise sihtasutuse välismessitoetuse meetmega, ainult 10 korda väiksem, sest EAS-i toetusalused ettevõtted peavad näitama käivet alates 200 000 eurost aastas, meie meetmes on see 20 000 eurot, omafinantseeringumäär on 20% ja messitoetuse taotluse absoluutsumma on 8000 eurot.
Ja siin eelnõus on ära selgitatud siis ka see kord, kuidas toetus positiivse otsuse korral ettevõtjani jõuab. Ehk kõigepealt tulevad kulud ära teha ja siis pärast juba, kui on kokkulepe saavutatud, nende kulude korvamine on tagatud. Ega ma väga palju muud ei oskagi öelda, kui ma arvan, et meil oleks mõistlik seda eelnõud toetada sellepärast, et majandus, see kipub olema meie elus olulise tähtsusega. Aitäh!
Aitäh! Ettekandjale on küsimusi. Mart Luik, palun!
Aitäh! Austatud abilinnapea! Kas seal on ka ette nähtud see kord, kuidas kontrollida, et noh ühed ja samad ettevõtjad ei küsiks nii EAS-ist kui Tallinna linnalt seda toetust? Aitäh!
Selles eelnõus konkreetselt sellist kontrollimehhanismi sätestatud ei ole. Aga ma arvan, et meie eelnõu erineb EAS-i meetmest ju selle poolest, et meie piirid on 20 000 – 200 000 käivet. EAS-i piirid on 200 000 ja ülespoole. Et no tegelikult meie potentsiaalsed toetusalused ei saagi EAS-i minna. Ehk selle tõttu neil ei ole võimalik sealt toetust saada. Aitäh!
Aitäh, härra esimees! Härra abilinnapea! Et minu küsimus on selline. Et mitu ettevõtet saavad taotleda seda? Või kus see piir vastu tuleb teil?
Tegelikult oleme me 2019. aastaks ette näinud eelarves 80 000 eurot. Ja ütleme siis nii, et lihtne arvutus näitab, et kui kõigile anda täismahus, siis umbes 12 ettevõtet võiksid seda taotleda. Aga näiteks siseriikliku messitoetuse puhul möödunud aasta täitmine oli ainult 82%, kui mu mälu mind ei peta. Ehk tegelikult pigem me oleme eraldanud raha praegu rohkem, kui on olnud huvi ja küsimist. Ja selle tõttu ma arvan, et alustamiseks see 80 000 eurot on piisav. Ja siis sõltub nüüd sellest, kui palju keegi küsib või kui palju keegi suudab ära põhjendada, et tal vaja nagu on, absoluutne määr on ees. Ja ma arvan, et tegelikult reaalne elu ütleb meile seda, et kuni paarkümmend ettevõtet on võimelised selle raha sees järgmisel ... või parandan, 2019. aastal messile minema. Aitäh!
Aitäh! Austatud abilinnapea! Kuidas seal sätestatud on see ettevõtete ring? Et kas ta peab olema, tegutsema Tallinnas, registreeritud Tallinnas, kuna tegemist on nagu piirkondliku meetmega?
Jah. Ettevõte peab olema registreeritud Tallinnas; ta peab olema tegutsenud rohkem kui ühe kalendriaasta; tal peab olema viimasel poolel aastal vähemalt üks töötaja ehk et ta peab olema tööandja; tema osanikeringis peab olema üle 51% eraisikuid ja see oli ka üks küsimus, mis volikogu liikmetel tegelikult tekkis. Ja kuna meie see meede on suunatud siiski ettevõtluse sellisele väiksemale vormile siis nagu kontsernipõhisus, kui ettevõtte omanikud oleksid näiteks äriühingud ainult, siis kontsernipõhiste ettevõtete konkurentsivõime on natukene suurem ja selletõttu on ka sellesse eelnõusse analoogselt EAS-i meetmega ka kirjutatud sisse see 51% eraisikute omandivormi kohustus. Ehk ma arvan, et see on mõistlik sellepärast, et ega .... Ma räägin veel kord, me ei leiuta ega avasta Ameerikat, vaid me tegelikult lähtume Eesti praktikatest ja kuna kohaliku omavalitsuse roll ettevõtluse arendamisel ju ülearu suur ei ole. No mida me saamegi teha? Saame mõningal määral toetada, saame mingil määral arendada infrastruktuuri, et selle tõttu meil selle taseme nagu EAS-ist allapoole toomise mõte oligi see, et elavdada tõepoolest inimeste ettevõtlikkust ja anda võimalust uute töökohtade loomiseks Tallinna territooriumil. See on selgelt meie linna meede.
Aitäh! Kui ma nüüd seda eelnõud tähelepanelikult loen, siis maksimaalne toetussumma ettevõtte kohta on 8000 eurot ja kui eelarves on ettenähtud 80 000 eurot, siis tegelikult me eelnõu .... ja ettevõtted taotlevad maksimummäärustoetust, saame ikkagi vähemalt sajale ettevõttele seda toetust pakkuda?
Ikka kümnele, kahjuks. Kümme korda ...
Jah. Aitäh, hea küsija! Et ma juhin veel kord tähelepanu sellele, et tegelikult Eesti-sisene meede on meil olemas olnud juba mõnda aega. Ja mitte ühelgi aastal ei ole see number 100% täitunud. Ehk ma rõhutan veel kord, et see on linna tahe laiendada seda toetuse struktuuri. Ja ütleme siis niimoodi, et ega maksimumi taotlejaid ei ole ka praktikas ka Eesti-sisestel juhtudel nüüd ülearu palju olnud.
Et tegelikult ma arvan, et eelarvepoliitika on volikogu kätes. Ja kui me tõepoolest peaksime olema selles vallas edukad, siis ma usun, et volikogu ka eelarve menetluse käigus on kindlasti võimeline ja tahab kaasa rääkida majanduse arendamisele. Ja siis me saame tulla uute ettepanekutega. Aga täna on see 80 000 eurot meie arusaamist mööda piisav. Aitäh!
Nii! Mul jätkuvalt seisab Anto Liivati küsimus. Kas oli teine küsimus?
Jah, nüüd oli teine juba jah.
Jah, aitäh! Ma loengi siit seletuskirjast, et aastatel 2010–2018 on esitatud tavapäraselt enam kui 100 taotlust kalendriaastas, kui räägime Tallinna messitoetusest. Kas meil on tõepoolest alust arvata, et välismesside vastu ettevõtetel on huvi tõesti 10 korda väiksem kui siseriiklike messide puhul?
Aitäh, hea küsija! Ka siseriiklike messide puhul tegelikult summa ongi 80 000 eurot täpselt samamoodi. Ehk tegelikkuses on taotluste läbivaatamise protsessist tulenevalt eelnõu sätestatud reeglitest väga paljud taotlejad ei kvalifitseeru. Ja põhiline probleem, mis seal tegelikkuses on, on see, et tegemist on kas teenuse vahendamise või vahendustegevusega, mille tagajärjel lisaväärtust arvestataval kombel juurde ei toodeta. Ehk tegelikult me analüüsime väga sisuliselt taotleja tausta. Ta peab olema selgelt orienteeritud lisaväärtuse loomisele, kaasaegse teenuse või toote arendusele, mida on võimalik ja põhjendatud ka välisturule viia.
Ja ütleme niimoodi, et me ei ole rakendanud konkursside põhimõtet, vaid tegelikkuses vaadanud juhtumipõhiselt neid asju läbi. Välja arvatud loomeinkubaatoris, kus siis inkubeerimisse pääsemiseks viiakse läbi konkursse. Sellepärast loomeinkubaator on ääretult populaarne. Ja teatavasti loomeinimeste puhul ongi see mõistetav, sest selline klassikaline ettevõtja pigem viisil või teisel pusib ise. Aga kunstinimesel on ülioluline, et tal oleks selline tehnoloogiline ja sisuline tugi just ettevõtluse selliste praktiliste bürokraatlike meedete poolest, sest tema on oma ajus looja. Aga looja võib-olla tihti ei saa aru, mis asi on äri kõige paremas mõttes. Aitäh!
Aitäh, härra esimees! Härra abilinnapea! Et vaatan § 7. Siin on punkt 3, kus on siis nõuded, et 50% tegevusaladest ... Ja siin on üks nihuke punkt, mille kohta ma tahaks kommentaari saada. Et "Tubakatoodete tootmine". Et mis Te sellega silmas nagu pidasite? Oskate kommenteerida?
Ma arvan, et tegemist ei ole ju keelatud tegevusega.
Ei, seda küll. Aga see on kuidagi niimoodi üldmassist välja tulnud ja teised on nihukesed laiad ampluaad. Aga siin on konkreetselt "Tubakatoodete tootmine".
No ma kinnitan Teile, et ma ei arva, et ma oleksin suuteline ja võimeline Teile praegu läbi analüüsima selle tegevuse olemust, kas keeratakse paberossi masinaga või käsitsi, sigarit või sigarillot, et ma arvan, see ei ole hetkel oluline.
Küsimusi rohkem ei ole. Aitäh! Avan läbirääkimised! Kas keegi soovib sõna? ... Aa, vabandust! Kaasettekanne ka, jah. Sõna kaasettekandeks saab rahanduskomisjoni esindaja Kalev Kallo. Palun!
Austatud volikogu esimees, lugupeetud volikogu! Rahanduskomisjon arutas seda eelnõud oma istungil 18. märtsil käesoleval aastal. Ja hääletustulemusega 10 poolt ja vastu ei ole, erapooletuid ka ei olnud, otsustas eelnõud toetada.
Ja üldiselt komisjoni arutelul nenditi, et igatepidi ettevõtluse tarbeks väga väärt algatus. Ja näis, kuidas ta siis tööle hakkab. Aitäh!
Aitäh! Kas kaasettekandjale on küsimusi? Ei ole. Aitäh! Avan läbirääkimised! Anto Liivat, palun!
Aitäh, hea juhataja! Austatud kolleegid! Ma olen kaasettekandjaga nõus, et tegemist on väärt algatusega. Ka on kahtlemata Eesti majanduse konkurentsivõime seisukohast oluline, et Eestis oleks rohkem ettevõtteid, kes järjest paremate toodete ja teenustega suudaksid senisest enamatel välisturgudel kanda kinnitada. Et paraku on tõsi ka see, et kui me viimastel aastatel vaatame, et siseriiklike messide toetust on küsitud sajakonnal korral aastas, siis see 80 000 eurot linnaeelarves, mis võimaldab võib-olla paremal juhul paarikümne ettevõtte välismessile sõitmisele õla alla panna, võib jääda üksjagu napiks. Sestap algatusena on see eelnõu kiiduväärne, ma seda kõigiti toetan arvestades seda, et eksportturgudele sisenemine on alati ettevõtte jaoks seotud suuremate riskidega ja reeglina eeldab ka märkimisväärset ettevõtja endapoolset rahalist panustamist, julgen mina küll prognoosida, et kui me linnana seda meedet piisavalt tõhusalt turundame ja kommunikeerime ja võib-olla ka ise proaktiivselt, ettevõtjatele teeme, miks mitte ka suunatud pakkumisi, siis võiks huvi olla selle meetme vastu märkimisväärselt suurem kui mõnekümnel ettevõttel aastas. Miks ma sellest kõigrest räägin. Esiteks seetõttu, et keskmise Eesti ettevõtte ambitsioonitase ja riskijulgus kipubki olema mõnevõrra keskpärane. Ja me peaksime linnana sekkuma sellistes kohtades, kus me tunneme, et midagi on võimalik tõhusalt ära teha selleks, et ettevõtjad näeksid ja märkaksid ärivõimalusi, millest nad täna ehk ei ole veel teadlikud. On kiiduväärne, et see meede ei dubleeri EASi analoogset välismessitoetust ja keskendub väikeettevõtjatele, aga nende ettevõtete puhul tõhus selgitustöö on võib-olla mõnevõrra isegi olulisem kui suurema käibega ettevõtete puhul. Kokkuvõtteks tahaks ma öelda seda: kui linn tõepoolest soovib, et nimetatud messitoetus avaldaks reaalset mõju töökohtade loomisele ja parema palgaga töökohtade loomisele Tallinnas, aitaks tõepoolest tõsta Tallinnas tegutsevate ettevõtete konkurentsivõimet ning toetada nende välisturgudele sisenemist, siis sellisel juhul peaks linn panustama selle meetme kommunikatsioonitegevustesse üsna jõuliselt ja tõenäoliselt nägema ikkagi ette ka linnaeelarves oluliselt suuremad vahendid. Sest see, kui opaarkümmend ettevõtet - igaüks loovad mõne töökoha - tegelikult Tallinna tööhõivele suuremat mõju ei avalda. Pilootprojektina kiiduväärne initsiatiiv, aga minu palve või soovitus linnavalitsusele on küll see, et kavandada selliseid tõsiseid kommunikatsioonitegevusi ja näha siis ette ka juba täiendavaid vahendeid selle meetme finantseerimiseks. Aitäh!
Aitäh! Nii! Kas eelnõu esitaja soovib lõppsõna?
Ei soovi. Nii! Lugupeetud linnavolikogu! Panen teie ette lõpphääletusele määruse eelnõu "Väikeettevõtja välismessitoetuse andmise kord". Palun teid võtta seisukoht ja hääletada!
Häältega 64 poolt, vastu ja erapooletuid ei ole, on otsus vastu võetud!
Hea kolleeg Toivo Tootsen! Palun Teid mind asendada! Nii! Head kolleegid! Meil tekkis vajadus kuulutada välja 5-minutilise vaheaega. Tehnilised probleemid. 5 minutit!
Nii! Lugupeetud kolleegid! Meil on võimalik jälle istungit jätkata.
16:51 Päevakorra punkti alustamine - 4. OE31 Tallinna Linnavolikogu 30. mai 1996 otsusega nr 57 kehtestatud Merivälja tee, Ranniku tee, Mähe põik ja Mähe tee vahelise kvartali detailplaneeringu osaline kehtetuks tunnistamine 4. OE31 Tallinna Linnavolikogu 30. mai 1996 otsusega nr 57 kehtestatud Merivälja tee, Ranniku tee, Mähe põik ja Mähe tee vahelise kvartali detailplaneeringu osaline kehtetuks tunnistamine
Ja 5. päevakorrapunkt "Tallinna Linnavolikogu 30. mai 1996 otsusega nr 57 kehtestatud Merivälja tee, Ranniku tee, Mähe põik ja Mähe tee vahelise kvartali detailplaneeringu osaline kehtetuks tunnistamine".
Sõna ettekandeks saab Tallinna abilinnapea Andrei Novikov. Palun!
Tänan Teid! Austatud istungi juhataja, lugupeetud volikogu liikmed! Tegu on siis detailplaneeringu osalise kehtetuks tunnistamisega. Detailplaneering on kehtestatud 23 aastat tagasi ja valdavas osas juba kehtetuks muudetud. Ja antud juhul on siis tegu isiku sooviga tunnistada detailplaneering kehtetuks ning taotleda üldplaneeringu alusel pärast selle kehtetuks tunnistamist projekteerimistingimusi hoone püstitamiseks.
Ettekandega kõik?
Kas on küsimusi, kolleegid? Ülle Rajasalu, palun küsimus!
Jah, aitäh! Austatud esineja! Öelge palun, et kas Pirita linnaosakogu on seda küsimust arutanud?
Jah. Pirita linnaosakogu on arutanud seda küsimust Merivälja tee, Ranniku tee, Mähe põik vahelise kvartali detailplaneeringu maa-ala osas on seda küsimust kaudselt arutatud 27. aprill 2018 Pirita linnaosakogus. Linnaosa valitsuses - vabandust.
Nii, aitäh! Kolleeg Argo Luude!
Jaa, aitäh! Selline küsimus, et kas Teile teadaolevalt on mõni selle detailplaneeringuga seotud isik või sellest asjast huvitatud isik teinud annetusi või mingil muul sellisel imelikul viisil soodustanud selle detailplaneeringu menetlemist? Aitäh!
Minu teada ei ole selle detailplaneeringu ega ka teiste päevakorras, säästmaks Teie aega, teiste päevakorras olevate detailplaneeringute osas tehtud mingisuguseid annetusi ega midagi muud. Nii et teinekord, kui selline juhus tuleb, siis ma kindlasti hoiatan Teid sellest ette. Nii et ma säästan Teie küsimuste esitamise vaeva edaspidiseks.
Aitäh! Kolleeg Kristen Michal, palun!
Aitäh, hea ettekandja! Et ma ei saanud hästi aru. Võib-olla oli minu viga, siin oli sumin ka. Et kas seda siis linnaosakogu oli arutanud või mitte? Te midagi ütlesite kaudselt, aga ma ei saanud nüüd hästi aru. Et äkki Te kordate seda? Et selliseid punkte tavaliselt peaks arutatama just kui. Et ma lihtsalt küsin.
Selliseid punkte tavaliselt muide ei arutata linnaosakogus. Ja siin detailplaneeringu osaliselt kehtetuks tunnistamist kogus, linnaosakogus minu praktika kohaselt tavaliselt ei aruta.
Siin on tehniline küsimus tegelikult. Seal on ... üldplaneeringu kohaselt oli ... õigemini detailplaneeringu kohaselt oli võimalus rajada teatud suurusega hoone. Inimene soovis rajada suuremat hoonet, mida üldplaneering tegelikult võimaldab. Ja ka ümbruskaudsed, kuna detailplaneering oli suurele alale tehtud, siis ümbruskaudsed detailplaneeringud on juba samal või pisut muul eesmärgil enamasti juba kehtetuks tunnistanud. Ja siin on tegelikult täpselt samasugune lugu, kus inimene soovib pärast taotleda projekteerimistingimusi ja püstitada selle alusel endale elamu. Pisut võib-olla suurem, kui algne detailplaneering ette nägi. Sest detailplaneering, mida praegu kehtetuks tunnistatakse, käis läbi ... oli vastu võetud enam kui 20 aastat tagasi. Kohe ma täpsustan selle. 23 aastat tagasi.
Nii, aitäh! Kolleeg Ülle Rajasalu, teine küsimus!
Aitäh! Austatud esineja! Et Te olete siia ilusasti kirja pannud, et detailplaneeringuala jääb vähesel määral hoiu- ja kaitsemetsaalale, kus tegevus on reguleeritud metsaseadusega. Et ma saan aru, et milleks kunagi need planeeringud kinnitati 15%-lise täisehitusmääraga. On just sellepärast, et see mets seal säiliks. Et kas Te nüüd seletate, miks me siis suurendame seda? Tegelikult ma tahan öelda – jah, me arutasime seda küll Pirita Linnaosakogus. Aga ma sooviksin Teilt seletust, et miks me seda nüüd peaksime suurendama 25%-ni täisehitusprotsenti.
Esiteks, kuna seda võimaldab kehtiv üldplaneering. Teiseks. Ma usun, et projekteerimistingimused arvestavad seda olukorda looduses. Ja kindlasti ei ole eesmärk mingilgi määral võtta täiendavaid puid seal maha või midagi muud, mis oleks otseselt seotud keskkonna kahjustamisega. Nii et selles osas on Teie mured alusetud. Et see, kui inimene soovib pisut suuremat elupinda, ei halvenda kuidagi keskkonna olukorda antud juhul.
Kindlasti see ... muidugi lõplik otsus, mida inimene soovib, selgub alles pärast seda, kui see detailplaneering on kehtetuks tunnistatud ja ta esitab uue taotluse projekteerimistingimusteks, mis on tema eesmärk. Ja siis saab ka lõplikult öelda, mida ta täpselt taotleb. Ja muidugi see otsus, kas seda võimaldatakse või mitte, on kaalutletud otsus ja lähtuvalt kõikidest aspektidest, kaasa arvatud ka keskkonnaalased.
Aitäh! Austatud abilinnapea! Kas Te oskate numbriliselt kuidagi väljendada - mis see vähesel määral metsaala -, kui palju see sellest antud maatükist nagu haarab?
Ei, ma ei oska seda numbriliselt öelda selles suhtes, et see on terviklik krunt. palju seal puid on? seda on raske öelda.
Aitäh, härra ettekandja! Paistab, et kolleegidel rohkem küsimusi ei ole. Aitäh veelkord! ja sõna kaasettekandeks saab linnamajanduskomisjoni esindaja Miroslav Berezovski, palun!
Volikogu esimees, head kolleegid! linnamajanduskomisjonis oli see eelnõu arutusel 12. märts. Osales 10 komisjoni liiget. Volikogu liikmetest 13-st oli kohal 6, komisjon oli otsustusvõimeline. Ja hääletamistulemustega 9 poolt, vastu ei olnud, erapooletuid ei olnud, toetada seda eelnõud antud kujul. palun ka teie toetust!
Kas kaasettekandjale on küsimusi? Ei ole küsimusi.
Aitäh kaasettekande eest! Avan läbirääkimised. Kes soovib sõna? Sõnasoovijaid ei paista. Sulgen läbirääkimised. Ja lugupeetud linnavolikogu, panen teie ette lõpphääletusele otsuse eelnõu "Tallinna Linnavolikogu 30. mai 1996 otsusega nr 57 kehtestatud Merivälja tee, Ranniku tee, Mähe põik ja Mähe tee vahelise kvartali detailplaneeringu osaline kehtetuks tunnistamine". Palun võtta seisukoht ja hääletada!
Aitäh! Eelnõu poolt hääletas 55 volinikku, erapooletuid oli 1, vastu ei olnud keegi. Otsus on vastu võetud!
17:00 Päevakorra punkti alustamine - 5. OE33 Tallinna Linnavolikogu 7. märtsi 1996 otsuse nr 19 punktiga 4 kehtestatud „Nurmiku tee - Niidu tee - Mesika tee ja Helmiku tee vahelise kvartali detailplaneeringu osaline kehtetuks tunnistamine“ 5. OE33 Tallinna Linnavolikogu 7. märtsi 1996 otsuse nr 19 punktiga 4 kehtestatud „Nurmiku tee - Niidu tee - Mesika tee ja Helmiku tee vahelise kvartali detailplaneeringu osaline kehtetuks tunnistamine“
Järgmine päevakorrapunkt number 6 "Tallinna Linnavolikogu 7. märtsi 1996 otsuse nr 19 punktiga 4 kehtestatud „Nurmiku tee - Niidu tee - Mesika tee ja Helmiku tee vahelise kvartali detailplaneeringu osaline kehtetuks tunnistamine“. Sõna ettekandeks saab Tallinna abilinnapea Andrei Novikov. Palun!
Aitäh, austatud volikogu! Tegu on siis taas kord osalise kehtetuks tunnistamise ... Seekord siis selle põhiline eesmärk on määrata uued krundi piirid. Ja tegelikult on ta pigem maakorraldusliku iseloomuga. Ja selleks, et seda krundi piiri määrata, on siis kinnistu omanikud huvitatud nendega piirneva kinnisasja, reformimata riigimaa, erastamisega. Ja pärast seda on neil ka võimalus krundi piire muuta. Nii et palun teil ka seda otsust toetada!
Aitäh! Ja Teile on ka küsimusi. Kolleeg Ülle Rajasalu, palun!
Jaa, aitäh! Mul on järgmine küsimus. Et kas seda planeeringu kehtetuks tunnistamist on Pirita Linnaosakogus arutatud?
Meie oleme küsinud arvamust linnaosavalitsuselt. Pirita Linnaosa Valitsus on seda toetanud.
Kas ta on selleks läbinud ka pirita linnaosakogu, mis on oma loomult n-ö nõu andev kogu, ma tõtt-öelda jään vastuse võlgu. Minu teada ei ole, aga kui Teie kui selle liige oskate kindlasti paremini sellele vastata. Aga iseenesest, kuna halduskogu või õigemini nüüdse nimetusega linnaosakogu on selline nõuandev, siis Linnaplaneerimisamet küsib seisukohta linnaosa valitsuselt ja selle seisukoha on ta saanud.
Aitäh! Kolleeg Ants leemets, küsimus!
Jaa! Lugupeetud abilinnapea, et kas selle loodusepildi ette panna, mis seal täna on?
Seal on täna suhteliselt kitsas tee.
On võimalik pilti panna?
Jaa, ma arvan, et seda on võimalik täiesti teha.
Mitte kaarti aga pilti?
Siin on pigem tegu, see on Niidu tee, seal paralleelne on Nurmiku tee.
Tallinna Linnavolikogu liige - Ülle Rajasalu Triinu Rajasalu
Ei, see on vale pilt ju täiesti.
Jaa-jaa. See paralleelne see. See on selline kitsas asfalttee ja suuremad puud seal. Palun tõsta see ...
Ei ole, see ei ole õige pilt.
Võta palun kaart. No ütleme. Ta jääb pisut edasi. Aga seda kaarti koheselt siit ... ütleme, selle aadressil seda kaardi kohta ei anna välja nii selgelt. Aga sisuliselt on umbes sellise maariba erastamine juurde.
Ei ole! ....
No tegemist ongi Nurmiku tee, Niidu tee ja Mesika tee ja Helmiku tee vahelise krundiga. Nii et ...
Aga pilti ei ole.
Ei no pilt on see, mis on võimalik sellest anda.
Aitäh! Rohkem küsimusi ei ole. Aitäh ettekande eest! Ei, vabandust! Ülle Rajasalul on teine küsimus!
Kas Te olete teadlik, et sellesama metsase ala, mida Te nüüd tahaksite liita nende nõlvakualuste kruntidega, sealt jookseb läbi ka looduslik sadeveekraavid? Teatavasti meil on väga suured probleemid sadevetega linnaosas. Oleme korduvalt sellele märkusi teinud ja pöördunud raha saamiseks nende korrastamiseks. Ja kui ta nüüd läheks lihtsalt erakätesse, siis ta lihtsalt aetakse järgmisena kinni ja probleemid ainult suurenevad. Et kas Te olete ikkagi põhjalikult läbi mõelnud, et seda tühistamise teed minna ja nende kruntide liitmisega siis nendele nõlvakualustele kruntidele?
Ma arvan, et see otsus on igatepidi läbi kaalutud. Tegu on reformimata riigimaaga. Kui taotlusi selle erastamiseks otsustatakse rahuldada, siis see on, ütleme, maavalitseja otsus. Ma usun, et sellised riskid ... Ma ei tea, kas seal on kraavid või ei ole kraavid. See on minu ... kuna ma ei ole ise isiklikult kohal käinud, siis ma jään siinkohal vastuse võlgu. Aga ma usun, et need riskid on igatepidi maandatud.
Kindlasti, kui me vaatame kraavide kinniajamise, siis erasektori piirkonnas ja ajalooliselt sellises väljakujunenud erasektori piirkonnas on ta kindlasti probleem. Ja selle niisama tegemine on toonud palju probleeme, eriti ülevalseisvatele hoonetele ja sellega üldiselt Kommunaalamet ka tegeleb, et selliseid juhtumeid oleks vähem ja et kui sellised on tehtud ebaseaduslikult, siis ka need kõrvaldatakse. Üldiselt seda ei ole võimalik niisama teha, sellele eelneb teatud menetlus.
Aitäh! Head kolleegid! Teie omavaheline jutusumin on nii suur, et tõepoolest ei ole teistel võimalik seda ettekannet kuulata. Palun austage ettekandjat ja austage ka üksteist! Aga küsib Kristen Michal, palun!
Jaa, aitäh! Et üldiselt on Teil punktid tavaliselt kaunis hästi ette valmistatud ja te olete ennast kurssi viinud, et selles punktis mul on kahju, et seda kaarti nüüd ei olnud. Et nii vähe, kui ma sellest kohast tean, siis kuuldused on, et seal on pigem sihuke avalikus kasutuses olev roheala täna, mida sdiis tahetakse võib-olla liita mõne krundiga. Et sellised asjad noh, ma julgeks küll öelda, et on ikkagi hästi praktiline ja on üldiselt tava, et sellised asjad arutatakse linnaosa tasandil ka läbi. Et sellepärast ka meie küsimused, et kas linnaosakogu on seda arutanud ja kas peaks arutama? Et äkki võib-olla peaks selle punkti siis suunama linnaosakogust läbi või küsima nende arvamust? Aitäh!
Me oleme küsinud selle punkti jaoks arvamuse linnaosa valitsuselt. Ma ei oska linnaosa valitsuse eest öelda, kas tema pidas seda vajalikuks arutada ka linnaosakogus või mitte, aga linnaosa valitsuse tingimuseks oli, et tsiteerin: "... säiliks olemasolev kõrghaljastus ning juurdepääsuteid kruntidele ei määrataks linna omandisse".
Nii, aitäh! Kolleeg Kaupo Nõlvak, palun küsimus!
Mina tänan! Öelge palun, kuidas kujuneb selle maa hind, mida siis kruntide omanikud peaksid maksma selle liidetava krundi eest. Et täna on reformimata maa. Aga ta siis liitmisel pärast kujuneb ju elamumaaks. Et millise hinnaga, ja kuidas see kujuneb, see hind?
See ei ole antud eelnõu osa. Selles suhtes, see on eraldi toiming, mis ei puuduta konkreetselt detailplaneeringu ...
Ma pean tunnistama, et ma ei ole maaküsimustega, kuna see ei ole ka minu haldusalas, siis niivõrd põhjalikult tegelenud, et ma saaksin Teile selle valemi öelda. Ma usun, et seal on nii maa maksustamishind kui ka midagi täiendavat. Aga kuna ma ei ole sellega varem tegelenud ja see ei ole selle eelnõu osa, siis ma jään siinkohal tõesti vastuse võlgu. Kui Te soovite, siis ma võin selle täiendavalt välja uurida, nii et esitada Teile selle vastuse kuidagimoodi kirjalikult.
Aitäh! Kolleeg Kristen Michal, teine küsimus, palun!
Jah, aitäh! Et hea ettekandja! See, mida Te mulle vastasite, oligi täpselt pool sellest küsimusest. Et seal ongi kõrghaljastus minu arusaamist mööda, ja see ongi ala, mida ka kasutatakse laiemalt. Et nüüd, kui see liidetakse teiste kruntidega sisuliselt, ma saan aru, siis hiljem see enam avalik kasutusala ei ole. Et kas äkki sellises asjas poleks mitte praktiline kohapeal see läbi arutada? Et võib-olla mitte ainult linnaosavanema või -valitsusega, vaid ka tegelikult inimestega. Aitäh!
Võimalik, et see oleks olnud praktiline. Seda ma paraku selle menetluse raames ei ole mina isiklikult teinud. Milliseid protseduure kasutas selleks linnaosavalitsus, kas ta jalutas seal kohapeal, kas ta kohtus inimestega, seda ma täpselt ei tea. Ma tean, millisele tulemusele nad jõudsid. Kuidas nad selleni jõudsid, ma jään siinkohal vastuse võlgu. Aga ma usun, et nad kasutasid võimalikult laialdast kaasamist, nagu on ka kombeks selliste otsuste kujundamisel.
Aitäh! Kolleeg Ülle Rajasalu, kolmandat küsimust ei ole siin võimalik esitada. Aitäh! Ja paistab, et rohkem küsimusi ei ole. Aitäh ettekandjale! Sõna kaasettekandeks saab linnamajanduskomisjoni esindaja Miroslav Berezovski, palun!
Lugupeetud esimees, head kolleegid! 12. märts oli linnamajanduskomisjonis eelnõu arutusel, osales 10 komisjoni liiget, volikogu 13-st liikmest oli kohal 6, komisjon oli otsustusvõimeline. Ja hääletustulemused olid: 10 poolt, vastu ei olnud, erapooletuid ei olnud. Ja palun teilt ka toetust sellele eelnõule! Aitäh!
Aitäh! Paistab, et kaasettekandjale küsimusi ei ole.
Avan läbirääkimised. Kolleeg Ülle Rajasalu, kõne puldist!
Austatud eesistuja, lugupeetud volikogu liikmed! Et tavaliselt on heaks tavaks, et sellised metsaga kaetud alad, mis on praegu avalikuks kasutamiseks kõigile ja kellegi eraisikute - kolm eraisikut soovivad seda võtta endale tarastatud kujul - et tegelikult see peaks kuuluma linnaosakogus ka arutamisele. Et ma ise elan seal lähedal, ma olen selle asjaga väga kursis, aga täna ma tundsin esimest korda, kuna ma ise ei ole linnamajanduskomisjonis, et minu jaoks on see selline haljasala, ehkki ta on metsastunud, seal on tammed, seal on kased, et lihtsalt kellegi soovil antakse haljasalad kellegi kasutusse, et ma olen tegelikult hämmingus. Et pigem on need, kes elavad selle vastas, üle Helmiku tee, need on need, kes seda metsaala koristavad, korras hoiavad, mitte need, kes endale seda soovivad. Nii et ma teen ettepaneku - palume katkestada selle - saadame selle eelnõu linnaosakogusse, me arutame seda. See oleks tegelikult ilus ja hea tava, et Pirita poolt valitud saadikud oleksid kursis, mis tegelikult nende linnaosas toimub. Meie oleme need volitused ju saanud ja ma arvan, et meie sõna võiks olla ka kaasarääkiv. Nii et ma teen ettepan eku katkestada, saata linnaosakogusse arutamiseks selle. Võib-olla on nii nagu ta peaks olema, aga ma arvan, et meie peaksime kaasa rääkima. Nii et ...
Palun esitada see katkestusettepanek ka kirjalikult. Võib minna kohapeale ja kirjutada. Eelnõu esitaja - õigus on Teil ka lõppsõnaks, palun! Kui tahate seda kasutada? Ei soovi. Kohe ootame ära katkestusettepaneku.
Küsin eelnõu esitaja käest, kas Teie toetate katkestusettepanekut?
Aitäh! Teen ettepaneku katkestada eelnõu päevakorrapunkt 5 ja suunata Pirita linnaosa koguarutelule (Ülle Rajasalu). Panen teie ette hääletamisele ettepaneku, katkestada eelnõu lugemine. Linnavalitsus ei toetanud seda. Palun võtta seisukoht ja hääletada!
Hääletamise lõpp - Ettepanek Ü. Rajasalu Ettepanek Ü. Rajasalu
Nii. Ettepaneku poolt oli 18 volikogu liiget, vastu oli 45, erapooletuid 3, seega ettepanek ei leidnud toetust.
Ja nüüd paneme hääletamisele otsuse eelnõu "Tallinna Linnavolikogu 7. märtsi 1996 otsuse nr 19 punktiga 4 kehtestatud "Nurmiku tee - Niidu tee - Mesika tee ja Helmiku tee vahelise kvartali detailplaneeringu osaline kehtetuks tunnistamine". Palun teid võtta seisukoht ja hääletada!
Aitäh! Eelnõu poolt hääletas 39, vastu 12 ja erapooletuid oli 8 volikogu liiget, nii et eelnõu on vastu võetud.
17:17 Päevakorra punkti alustamine - 6. OE34 Tallinna Linnavalitsuse 20. jaanuari 2016 korraldusega nr 61-k kehtestatud Laki tn 25 krundi detailplaneeringu osaline kehtetuks tunnistamine 6. OE34 Tallinna Linnavalitsuse 20. jaanuari 2016 korraldusega nr 61-k kehtestatud Laki tn 25 krundi detailplaneeringu osaline kehtetuks tunnistamine
Ja järgmine päevakorrapunkt."Tallinna Linnavalitsuse 20. jaanuari 2016 korraldusega nr 61-k kehtestatud Laki tn 25 krundi detailplaneeringu osaline kehtetuks tunnistamine". Ja sõna ettekandeks saab Tallinna abilinnapea Andrei Novikov. Palun!
Tänan Teid, austatud istungi juhataja, lugupeetud linnavolikogu! Karjavälja tn 12 kinnistu omanik on LIDL Eesti OÜ. Kinnistu on hoonestamata. Kinnistu omanik esitas eeolmise aasta lõpus taotluse tunnistada Laki 25 krundi DP karjavälja tänav kinnistu osas kehtetuks, kuna soovib püstitada 3-korruselise 2,5 tuhat ruutmeetri suuruse ehitusaluse pinnaga LiDLi kaupluse. Umbes 2600 m² suure. Tänase detailplaneeringu järgi on sinna ette nähtud 7-korruseline ehitis ehitusaluse pinnaga umbes 200 ruutmeetrit vähem ja pärast detailplaneeringu kehtetuks tunnistamist saab taotleda uusi projekteerimistingimusi selle hoone püstitamiseks. ja palun teil nimetatud eelnõud toetadfa!
Aitäh! Kas on ettekandjale küsimusi? Tänan, küsimusi ei ole.
Sõna kaasettekandeks saab linnamajanduskomisjoni esindaja Nikolai Korb. Palun!
Tere päevast, austatud kolleegid! Antud eelnõu oli arutletud 12. märtsil ja tulemustega 10 poolt, vastu ja erapooletud keegi ei olnud, otsustati toetada eelnõud. Pakun teil ka seda teha. Aitäh!
Aitäh! Kas on kaasettekandjale küsimusi? Küsimusi ei ole. Tänan! Avan läbirääkimised. Kas keegi soovib sõna? Sõnasoovijaid ei ole. Sulgen läbirääkimised.
Lugupeetud linnavolikogu! Panen teie ette lõpphääletusele otsuse eelnõu "Tallinna Linnavalitsuse 20. jaanuari 2016 korraldusega korraldusega nr 61-k kehtestatud Laki tn 25 krundi detailplaneeringu osaline kehtetuks tunnistamine". Palun teid võtta seisukoht ja hääletada!
Aitäh! Häältega 52 poolt, vastu ja erapooletuid ei ole, on otsus vastu võetud.
17:20 Päevakorra punkti alustamine - 7. OE39 Peterburi tee 15 // 17 // 19 // 21 // 21a kinnistu ja lähiala detailplaneeringu koostamise algatamine ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmine Lasnamäe linnaosas 7. OE39 Peterburi tee 15 // 17 // 19 // 21 // 21a kinnistu ja lähiala detailplaneeringu koostamise algatamine ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmine Lasnamäe linnaosas
8. päevakorrapunkt. "Peterburi tee 15 // 17 // 19 // 21 // 21a kinnistu ja lähiala detailplaneeringu koostamise algatamine ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmine Lasnamäe linnaosas". Sõna ettekandeks saab Tallinna abilinnapea Andrei Novikov. Palun!
Tänan Teid, austatud istungi juhataja! Lugupeetud linnavolikogu! Tegu on siis detailplaneeringu algatamise ja ühtlasi ka keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmisega. Nimetatud krunt asub Lasnamäel Peterburi tee ja Väike-Paala tänava nurgal. See detailplaneeringu algatamise otsus on teie ees, kuna ta on Lasnamäe elade üldplaneeringu maakasutuse juhtotstarvet muutev. Ajalooliselt, siis kui kehtestati Lasnamäe üldplaneering, oli seal suurel määral tootmis- ja laondusfunktsioon ja täna me näeme, et see muutub ettevõtlusala ja korterelamuala kõrvalotstarbega ettevõtlusalaks. Sellest juhtmõttest on ka ajendatud kinnistuomaniku soov sinna planeerida hooneid ning detailplaneeringu eesmärk on moodustada ärimaa sihtotstarbega Peterburi tee 15, 17, 19, 21, ja 21a kinnistust kokku 5 ärimaa- ning äri- ja elamumaa sihtotstarbega krunti ning määrata ehitusõigus kaheksa maapealse ja kahe maa-aluse korrusega hoonete ehitamiseks. Parkimine on lahendatud siis antud hoonetel maa-alusel korrusel. Kui rääkida, mis sinna tuleb - siis seal on nii ärifunktsiooni kui ka korterid. Kortereid on 347 ja parkimiskohtadearv on 735, kuna sinna on juurde pandud ka äripindade parkimine. Palun teil nimetatud eelnõud toetada!
Aitäh! Head kolleegid! Kas on küsimusi? Küsimusi ei ole. Veelkord tänan! Ja sõna kaasettekandeks ... oi, vabandust! Kristen Michal, palun küsimus!
Jaa, aitäh, kuna seda ekraani ei olnud ees, siis ma jäin nupuvajutusega hiljaks. Et mul on küsimus. Miks me keskkonnamõju strateegilise hindamise siin algatamata jätame? Aitäh!
Sellepärast, et kui me vaatame tänast funktsiooni, mis on tootmis- ja laondus- ja selline ütleme sisuliselt tootmisfunktsioon, siis võrrelduna sellega elu ja kaasaegne ärifunktsioon, mis sinna on kavandatud, on kindlasti keskkonnale vähem kahjulik kui see, mis oleks tootmine. Noh, kui lihtsalt katsuda kokku võtta need põhipõhjused, siis on need just sellised.
Aitäh! Kolleeg Mart Kallas, küsimus, palun!
... esimees! Härra abilinnapea, et ma loen siit, et planeerida sõidukite põhiline juurdepääs Väike-Paala tänavalt. Et kas linnal on plaanis selle Väike-Paala tänavaga midagi teha sellepärast, et seal on praegu juba üsna kehv liikuda autoga, et kui seal koormust veel juurde tuleb sinna, et siis läheb seal asi päris hulluks?
Kui vaadata seda plaani, siis tegelikult, miks on see planeeritud juurdepääs just Väike-Paala tänavalt on see, et Peterburi maanteelt lähevad sealt paralleelselt raudteerööpad, mitte raudtee-, vabandust - trammitee. Ja üle selle üldiselt on võimalusel püütud vältida juurdepääse kruntidele. Seetõttu on ka antud juhul mindud Väike-Paala tänaval. Väike-Paala tänav on linnatänav. Selle planeeringu käigus kindlasti sõlmitakse ka vajalikud lepingud Tallinna Kommunaalameti poolt tehnovõrkude rajamiseks ja muuhulgas ma usun, et siin saab ka arendajale teatud kohustusi peale panna teede korrastamiseks, mida paratamatult tuleb teha, kuna tegu on suhteliselt mahuka ehitusea ja ka tehnotrasside toomisega, siis kindlasti see tänavatevõrk esiteks vajab loomist, mis sinna tekib. Teiseks, ma üldse ei välista, et teatud ulatuses vajab ka olemasolev tänavavõrk korrastamist. Nii et ma usun, et see tänav saab kindlasti ka suuremal või vähemal määral uuendatud ja seda arendajate kulu ja kirjadega.
Aitäh! Paistab, et nüüd küll rohkem küsimusi ei ole. Veel kord tänan! Sõna kaasettekandeks saab linnamajanduskomisjoni esindaja Andres Koldre. Palun!
Jah, ma tänan! Austatud esimees, lugupeetud linnavolikogu!
Et antud maatükil asus kultuurmaja, mis kuulus salastatud tehasele number 130 ja mis rahvasuus kandis nime Georg Otsa klubi. Ja täna Georg Otsal on 99. sünnipäev. Et minu jaoks on see asi sümboolne. Aga eelnõust siis nii palju, et 12. märtsil käesoleva aasta istungil on hääletatud selle poolt ühehäälselt. Et 10 olemasolevaid liikmeid oli poolt. Et otsustasid toetada antud eelnõu. Aitäh!
Aitäh! Kas on kaasettekandjale küsimusi? Küsimusi ei ole. Aitäh!
Ja avan läbirääkimised! Kas keegi soovib sõna? Sõnavõtu soove ei ole. Sulgen läbirääkimised.
Lugupeetud linnavolikogu! Panen teie ette lõpphääletusele otsuse eelnõu "Peterburi tee 15 // 17 // 19 // 21 // 21a kinnistu ja lähiala detailplaneeringu koostamise algatamine ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmine Lasnamäe linnaosas". Palun teid võtta seisukoht ja hääletada!
Aitäh! Otsuse poolt on 52, vastu ja erapooletuid ei ole. Otsus on vastu võetud!
17:27 Päevakorra punkti alustamine - 8. OE40 Kadaka tee 42e ja 42m kinnistute detailplaneeringu kehtestamine Mustamäe linnaosas 8. OE40 Kadaka tee 42e ja 42m kinnistute detailplaneeringu kehtestamine Mustamäe linnaosas
Päevakorrapunkt number 9 "Kadaka tee 42e ja 42m kinnistute detailplaneeringu kehtestamine Mustamäe linnaosas". Sõna ettekandeks saab Tallinna abilinnapea Andrei Novikov. Palun!
Tänan Teid, austatud istungi juhataja! Lugupeetud volikogu! Kinnistu on siis Mustamäe linnaosas Kõrgepinge tänava, Tuuliku tee ja Kadaka tee vahelises kvartalis. Kinnistute sihtotstarve on tootmismaa ning omanik on Eesti Energia Aktsiaselts. Maa-ala on valdavalt haljasmaa ja seal paikneb täna kaks alajaama ja tehnovõrgud.
Detailplaneering näeb ette jagada kinnistud ning muuta kinnistute sihtotstarbe valdavalt ärimaaks. Moodustatakse 11 krunti, millest 5 on äri- ja tootmismaa, 1 tootmismaa, kuhu jääb siis alajaam; 4 ärimaa-, 1 transpordimaa sihtotstarbega kinnistu. Ühele ärimaa krundile on planeeritud kuni viis korrust hoonestust, äri- ja tootmismaa krundile on planeeritud kuni neljakorruseline hoonestus ning kolmele ärimaa krundile ühekorruseline hoonestus. Samuti on võimalik teha hoonetele maa-alune korrus, kuhu kavandada ka parkimine. Kokku on kavandatud ligi 25 000 m² brutopinda ning 478 parkimiskohta.
Mustamäe Linnaosa ÜP-s olev maakasutuse juhtotstarve on tehnoehitiste maa ning see muudetakse antud detailplaneeringuga tootmise- või ärifunktsiooniga arendusalaks. Seetõttu on ka see detailplaneering teie ees. Kuna uued tehnoloogiad vajavad tegelikult vähem ruumi, siis Eesti Energia ei vaja enam nii suureulatuslikku tehnorajatiste maad, mis varasema tehnoloogiaga seoses pidi olema ümber nende alajaamade.
Aga vabanev ala ongi võimalik võtta linnaehituslikult sobivamatel eesmärkidel kasutusse. Palun teid nimetatud eelnõud toetada!
Aitäh! On ka küsimusi. Kolleeg Mart Kallas, palun küsimus!
Härra abilinnapea! Et Kadaka teel ma tean, et on väga suured mured on, kui tahad kuskile seal, ükskõik kuhu kontorisse või kauplusse keerata vasakpööre, siis praktiliselt paneb terve tänava liikluse kinni, et kui sinna veel hooneid tuleb juurde, et kuidas planeerite seda lahendada? Või ma ei tea, misd seal üldse toimuma hakkab siis?
Antud juhul see juurdepääs saab sealt samast olema, kus ta on ka täna. Nii et ma ei näe, et ühelt poolt see olukord muutuks. Paraku ma olen Teiega nõus, et seal on täna keeruline juurdepääs. Ma jään nüüd vastuse võlgu, millised on Kommunaalameti plaanid selle tee laiendamise osas. Kas see on võimalik, aga põhimõtteliselt, kui ma vaatan selle tee struktuuri ütleme rohkem sinna Mustamäe poole, siis seal on tõesti kaks pluss kaks rida, edasi alates umbes Selverist on üks pluss üks, nii et oma loomult ta tegelikult pikemas perspektiivis võiks tõesti olla laiem tee.
Aitäh! Kolleeg Urmas Reitelmann, palun küsimus!
Aitäh, härra eesistuja! Lugupeetud abilinnapea! Ma just tahaksin seda teemat jätkata. Et kui teie amet nüüd planeerib mingisuguseid maa sihtotstarbe muutusi ja mis iganes. Nagu me näeme, et sinna tuleb nüüd hulgaliselt büroosid, siis kas, mismoodi te teete üldse näiteks koostööd linna eri ametite vahel? Kas te arutate omavahel ka, et niisugused asjad tekivad sinna, liikluskoormus suureneb oluliselt ja kas need asjad võetakse kuidagi kompleksselt ette või igaüks istub ikkagi oma vürstiriigis ja
jagab ja valitseb? Aitäh!
See tehniline skeem on niimoodi, et igalt ametilt saadakse sisend. Kindlasti on siin ka sisend Transpordiametilt saadud. Ma pean tunnistama, et ma mõneti jään Teile vastuse võlgu. Et ma ei tea täpselt, kas siin planeeringus oli ette nähtud ka n-ö laiem tee. Võimalik, et see seal oli. Mul lihtsalt ei ole praegu seda pilti endal ees. Võimalik, et selle planeeringu käigus on ka n-ö laiem teekoridor. Sest tegelikult ma olen Teiega nõus, et antud piirkonnas konkreetselt liikluskoormuse kasv on ... liikluskoormus on täna suur ja see kasv on suurema tõenäosusega sinna ka oodata. Tavaliselt Transpordiamet pigem käitub siinkohal selliselt, et ta nõuab rohkem ehk siis arvestusega, et need liiklusvood, esiteks, tänased muutuvad veelgi suuremaks. Ma olen absoluutselt veendunud, et ka siin on lähtutud sellest. Seda enam, et kui me arvestame üle 400 parkimiskoha, mida selle arendusega kaasa toob, siis tegelikult see on tõesti oluline kasv. Ja paraku mul ei ole praegu endal silme ees seda tehnilist joonist, mis on selles n-ö suures kaustas. Kuid ma usun, et sellele on esiteks mõeldud. Ja teiseks, kui on see detailplaneering jõudnud tänasesse staadiumisse, siis ma üldse ei välista, et seal on ka sõlmitud isegi vastavasisulised lepingud Kommunaalametiga, kes tulevikus peaks tegema ka selle tee rekonstrueerimist. Kuigi, kuna tegu on ühe väikse osaga sellest teest, siis kindlasti ei saa selle arenduse käigus lahendada kogu koridori. Ja ühes konkreetses kohas ei ole mõtet teha kaks pluss kaks, kui ülejäänud osas on üks pluss üks.
Ehk siis ma usun, et selle peale on mõeldud. Küll aga ma ... Kuna mul praegu ei ole seda pilti täpselt n-ö silme ees, siis ma ei oska Teile kinnitada, et konkreetses kohas on see ka edaspidi kaks pluss kaks. Aga oma printsiibis, konkreetselt Kadaka teel, ma ise näeksin küll tulevikus laiendamise vajadust.
Aitäh! Paistab, et rohkem küsimusi nüüd tõesti ei ole. Aitäh veel kord! Sõna kaasettekandeks saab linnamajanduskomisjoni esindaja Nikolai Korb, palun!
Veel kord tervist! Et isiklikult mõte selline, et päris korras, siis kui nii suured projektid ikkagi tehakse meie linnas, see tähendab, et linn areneb ja töökohad suureneb jne.
Aga kui jõuda eelnõudele, siis võin öelda, et 10 inimesed hääletasid poolt, vastu ja erapooletu keegi ei olnud. Ja siis komisjon otsustas toetada eelnõud esitatud kujul. Aitäh!
Nii, aitäh! Kas on kaasettekandjale küsimusi? Küsimusi ei ole. Avan läbirääkimised! Kas keegi soovib sõna? Sõnavõtu soove ei ole. Sulgen läbirääkimised.
Ja lugupeetud linnavolikogu! Panen teie ette lõpphääletusele otsuse eelnõu "Kadaka tee 42e ja 42m kinnistute detailplaneeringu kehtestamine Mustamäe linnaosas". Palun võtta seisukoht ja hääletada!
Aitäh! Häältega 57 poolt, vastu ega erapooletuid ei ole, on otsus vastu võetud.
Head kolleegid, me oleme töötanud üle pooleteise tunni, nii et meil on õigus saada 15 minutit vaheaega. Palun!
Jätkame istungit! Aga palun omavahelised rääkimised rääkida siiski koridoris, sest sumin läheb vahetevahel liiga suureks!
17:36 Päevakorra punkti alustamine - 9. OE41 Tallinna Linnavolikogu 17. juuni 1999 otsusega nr 148 kehtestatud Seebi tn ja A. H. Tammsaare tee vahelise maa-ala detailplaneeringu osaline kehtetuks tunnistamine 9. OE41 Tallinna Linnavolikogu 17. juuni 1999 otsusega nr 148 kehtestatud Seebi tn ja A. H. Tammsaare tee vahelise maa-ala detailplaneeringu osaline kehtetuks tunnistamine
Nii! Järgmine päevakorrapunkt, mis on järjekorras 10. See on "Tallinna Linnavolikogu 17. juuni 1999 otsusega nr 148 kehtestatud Seebi tn ja A. H. Tammsaare tee vahelise maa-ala detailplaneeringu osaline kehtetuks tunnistamine". Ja sõna ettekandeks saab taas Tallinna abilinnapea Andrei Novikov. Palun!
Tänan Teid, austatud istungi juhataja! Lugupeetud linnavolikogu! Tegu on siis otsusega, mille tulemusena tühistatakse osaliselt detailplaneering. See ala, mille kohta see detailplaneeringu tühistamine on praegu menetluses, kuulub linnale. See ala asub kompaktselt korterelamute vahel. Sinna on täna kavandatud ärihoone. Faktiliselt sellel alal asub aga korvpalliplats ja laste mänguväljakud. Ja inimesed, naaberelamute elanikud on mitmeid kordi pöördunud linna poole palvega jätta olemasolev olukord. Ja selle detailplaneeringu tulemusena tegelikult ka see linnaosaelanike palve rahuldatakse, ehk siis tühistatakse detailplaneering, mille alusel on sellele haljasalale ette nähtud ärihoone. Palun teil otsuse eelnõud toetada!
Palju tänu! Kas on küsimusi ettekandjale? Ettekandjale küsimusi ei ole. Aitäh! Sõna kaasettekandeks saab linnamajanduskomisjoni esindaja Nikolai Korb, palun!
Aitäh! Kas on küsimusi kaasettekandjale? Küsimusi ei ole.
Avan läbirääkimised, kas keegi soovib sõna? Sõnavõtusoove ei ole, sulgen läbirääkimised. Lugupeetud linnavolikogu, panen teie ette lõpphääletusele otsuse eelnõu "Tallinna Linnavolikogu 17. juuni 1999 otsusega nr 148 kehtestatud Seebi tn ja A. H. Tammsaare tee vahelise maa-ala detailplaneeringu osaline kehtetuks tunnistamine". Palun võtta seisukoht ja hääletada!
Ja veel kord tervist! Et täitsa korralik eelnõu tegelikult. Inimesed tahavad oma sissehoovi korras tegema ja ei näe takistust seda teha. Ja 12. märtsil lkinnamajanduskomisjon arutas antud eelnõud ja tulemustega jälle 10 poolt, vastu ja erapooletu ei olnud, otsustas toetada eelnõud. Aitäh!
Aitäh! Eelnõu poolt hääletas 49 volikogu liiget, vastu, erapooletuid ei olnud, eelnõu on otsusena vastu võetud.
17:40 Päevakorra punkti alustamine - 10. OE47 Tallinna Linnavolikogu 21. septembri 2000 otsusega nr 302 kehtestatud Peterburi tee 47 krundi detailplaneeringu kehtetuks tunnistamine 10. OE47 Tallinna Linnavolikogu 21. septembri 2000 otsusega nr 302 kehtestatud Peterburi tee 47 krundi detailplaneeringu kehtetuks tunnistamine
Päevakorrapunkt number 11 "Tallinna Linnavolikogu 21. septembri 2000 otsusega nr 302 kehtestatud Peterburi tee 47 krundi detailplaneeringu kehtetuks tunnistamine". Sõna ettekandeks saab Tallinna abilinnapea Andrei Novikov. Palun!
Tänan teid, austatud istungi juhataja, lugupeetud volikogu liikmed! Detailplaneering koostati omal ajal selleks, et jagada kogu see detailplaneeringu ala kolmeks krundiks ning määrata ehitusõigus äri- ja tootmishoonete püstitamiseks. Tänaseks on see soov omanikel täidetud ning ala on täis ehitatud. Ning omanikud soovivad nüüdseks muuta krundi jaotust, selleks et olemasolev olukord võimaldaks neil vabaneda kaasomandist ja teostada edaspidi n-ö igaleühele oma soove omal kinnistul. Täna on see kaasomand neil kitsenduseks, mida ei ole võimalik lõpetada, enne kui detailplaneering tunnistada kehtetuks.
Palun teil nimetatud otsuse eelnõud toetada! Loomult on see maakorralduslik ja tehniline küsimus.
Nii, aitäh! Kas on küsimusi ettekandjale? Ettekandjale küsimusi ei ole. Sõna kaasettekandeks saab linnamajanduskomisjoni esindaja Andres Koldre, palun!
Jah, aitäh! Austatud esimees, lugupeetud volikogu! Linnamajanduskomisjonil 12. märtsil istungil oli see eelnõu arutelus. Ja 10 poolt, vastu, erapooletuid ei olnud, otsustati toetada ühehäälselt seda eelnõu antud kujul. Aitäh!
Avan läbirääkimised! Kas keegi soovib sõna? Sõnavõtu soove ei ole.
Head volikogu liikmed! Panen teie ette lõpphääletusele otsuse eelnõu "Tallinna Linnavolikogu 21. septembri 2000 otsusega nr 302 kehtestatud Peterburi tee 47 krundi detailplaneeringu kehtetuks tunnistamine". Palun teid võtta seisukoht ja hääletada!
Aitäh! Eelnõu poolt hääletas 53 volikogu liiget, vastu, erapooletuid ei ole, otsus on vastu võetud.
17:42 Päevakorra punkti alustamine - 11. OE45 Tuletorni tn 18a ja Tuletorni tn 20a kinnisasjade müük detailplaneeringukohaste kruntide moodustamiseks 11. OE45 Tuletorni tn 18a ja Tuletorni tn 20a kinnisasjade müük detailplaneeringukohaste kruntide moodustamiseks
Päevakorrapunkt number 12 "Tuletorni tn 18a ja Tuletorni tn 20a kinnisasjade müük detailplaneeringukohaste kruntide moodustamiseks". Sõna ettekandeks saab Tallinna abilinnapea Eha Võrk. Palun!
Aitäh! Austatud volikogu liikmed, lugupeetud koosoleku juhataja! Tegemist on müügiga, mille aluseks on kehtestatud detailplaneering - volikogu poolt kehtestatud detailplaneering. Ja kui vaadata pilti, siis Tuletorni tänav on siit näha ja võõrandame siis kokku 60 m² kahe kinnistu juurde. Hindamise aluseks on hindamisakt ja hindamisakti aluseks on arvestatud, et tegemist on elamumaaga, kuigi täna on ju tegemist veel üldkasutatava maaga, aga kuna me hakkame eraisikule võõrandama elamumaa juurde, siis on aluseks võetud elamumaa sihtotstarve ning müügihinnaks vastavalt hindamisaktile on siis 3100 eurot. Ja nagu mainisin, aluseks on kehtestatud detailplaneering ehk juba teie poolt vastuvõetud otsus. Ma palun eelnõud toetada!
Aitäh! Kas on küsimusi ettekandjale? Ettekandjale küsimusi ei ole. Veel kord tänan! Sõna kaasettekandeks saab rahanduskomisjoni esindaja Märt Sults. Palun!
Auväärt juhataja, linnavalitsuse liikmed, head kolleegid! Rahanduskomisjon oma koosolekul 18. märtsil arutas seda ettepanekut. Ja otsustati hääletamistulemustega 9 poolt, vastu ei olnud kedagi, 1 jäi erapooletuks, toetada eelnõu esitatud kujul. Mõelge, arutlege ja palun toetage! Aitäh!
Aitäh! Kas on küsimusi kaasettekandjale? Küsimusi ei ole. Veel kord tänan!
Avan läbirääkimised! Kas keegi soovib sõna võtta? Tänan! Paistab, et ei ole sõnavõtu soove. Sulgen läbirääkimised.
Lugupeetud linnavolikogu! Panen teie ette lõpphääletusele otsuse eelnõu "Tuletorni tn 18a ja Tuletorni tn 20a kinnisasjade müük detailplaneeringukohaste kruntide moodustamiseks". Palun teid võtta seisukoht ja hääletada!
Aitäh! Häältega 56 poolt, vastu ja erapooletuid ei ole, on otsus vastu võetud!
17:46 Päevakorra punkti alustamine - 12. OE48 Tallinna Linnavolikogu 3. mai 2018 otsuse nr 59 „Veeru tn 4-87 korteriomandi müük“ kehtetuks tunnistamine 12. OE48 Tallinna Linnavolikogu 3. mai 2018 otsuse nr 59 „Veeru tn 4-87 korteriomandi müük“ kehtetuks tunnistamine
Päevakorrapunkt number 13 "Tallinna Linnavolikogu 3. mai 2018 otsuse nr 59 „Veeru tn 4-87 korteriomandi müük“ kehtetuks tunnistamine". Sõna ettekandeks saab abilinnapea Eha Võrk. Palun!
Aitäh! Austatud volikogu esimees, koosoleku juhataja ja volikogu liikmed! Tegemist on Maardus asuva varaga ja nii nagu pealkirjastki nähtub, see ei kuulu Tallinna linnale, aga kohtuotsuse alusel me siis oleme eestkostetava vara hooldajad. Ja kuna see vara ei leidnud omanikku mitmel enampakkumisel, siis seetõttu ongi nüüd meie ettepanek see, et linnavolikogu otsus tunnistada kehtetuks ja kuna korra kohaselt on võimalik meil hinda alandada, siis on ettepanek hinda alandada 25% võrra. Nii et ma palun seda teile esitatud eelnõud toetada!
Aitäh! Kas on küsimusi? Küsimusi ei ole. Sõna kaasettekandeks saab rahanduskomisjoni esindaja Leonid Mihhailov, palun!
Austatud volikogu juhataja, volikogu liikmed! Rahanduskomisjon arutas antud eelnõu ja ühehäälselt 10 poolthäälega otsustas toetada eelnõu esitatud kujul. Aitäh!
Aitäh! Kas on küsimusi kaasettekandjale? Küsimusi ei ole. Veelkord - tänan! Avan läbirääkimised. Kas keegi soovib sõna? Sõnasoovijaid ei ole. Sulgen läbirääkimised. Lugupeetud linnavolikogu, panen teie ette lõpphääletusele otsuse eelnõu "Tallinna Linnavolikogu 3. mai 2018 otsuse nr 59 "Veeru tn 4-87 korteriomandi müük" kehtetuks tunnistamine". Palun teid võtta seisukoht ja hääletada!
Aitäh! Häältega 51 poolt, vastu, erapooletuid ei ole, on otsus vastu võetud.
17:48 Päevakorra punkti alustamine - 13. OE49 Niidi tn 32 kinnisasja müük 13. OE49 Niidi tn 32 kinnisasja müük
Päevakorrapunkt number 14 "Niidi tn 32 kinnisasja müük". Sõna ettekandeks saab Tallinna abilinnapea proua Eha Võrk. Palun!
Aitäh! austatud koosoleku juhataja, lugupeetud volikogu liikmed! Ka siin on tegemist siis alghinna vähendamisega, kuna mitmel korral oleme enampakkumisele pannud ja need enampakkumised on ebaõnnestunud. Nii et veelkord taas teie ees juba üks kord teie poolt vastuvõetud otsus, aga seekord siis ettepanek hinda alandada 25% võrra ehk siis alghinnaks oleks 49 200 eurot. Ma palun eelnõud toetada!
Aitäh! Kas on küsimusi ettekandjale? Küsimusi ei ole. Sõna kaasettekandeks saab rahanduskomisjoni esindaja Leonid Mihhailov. Palun!
Kas on kaasettekandjale küsimusi? Küsimusi ei ole. Aitäh! Avan läbirääkimised. Kas keegi soovib sõna võtta? Sõnavõtusoove ei ole. Sulgen läbirääkimised. Lugupeetud linnavolikogu, panen teie ette lõpphääletusele otsuse eelnõu "Niidi tn 32 kinnisasja müük". Palun teid võtta seisukoht ja hääletada!
Aitäh! Häältega 50 poolt, vastu ja erapooletuid ei ole, on otsus vastu võetud!
17:50 Päevakorra punkti alustamine - 14. OE50 Eesti Vabariigi omandis olevate Ehitajate tee 93, Kaarli pst 2a, Lammi tänav T1, Pikaliiva tänav T2 ja Tuukri tänav T4 kinnistute tasuta Tallinna linna omandisse taotlemine ning kinnistutele valitsejate määramine 14. OE50 Eesti Vabariigi omandis olevate Ehitajate tee 93, Kaarli pst 2a, Lammi tänav T1, Pikaliiva tänav T2 ja Tuukri tänav T4 kinnistute tasuta Tallinna linna omandisse taotlemine ning kinnistutele valitsejate määramine
Päevakorrapunkt number 15 "Eesti Vabariigi omandis olevate Ehitajate tee 93, Kaarli pst 2a, Lammi tänav T1, Pikaliiva tänav T2 ja Tuukri tänav T4 kinnistute tasuta Tallinna linna omandisse taotlemine ning kinnistutele valitsejate määramine". Sõna ettekandeks saab abilinnapea Eha Võrk. Palun!
Austatud koosoleku juhataja, lugupeetud volikogu liikmed! Ettepanek on taotleda Tallinna linna omandisse Ehitajate tee 93. See on siis kõnnitee ehitamiseks. Kõnnitee ehitab välja siis arendaja. Kaarli pst 2a, mida riik on korduvalt soovinud müüki panna ja Tallinna linn on korduvalt soovinud omale taotleda. Ja seekord ka soovime teda linnale avalikuks alaks taotleda. Lammi tänav T1, Pikaliiva tee 2, Tuukri tänav T4. Ma palun eelnõud toetada!
Kas on küsimusi? On küll. Kolleeg Priidu Pärna, palun küsimus!
Aitäh! Lugupeetud abilinnapea! Ma saan aru, et Kaarli pst 2a linna omandisse taotlemine on seotud ka Vabaduse väljaku edasise n-ö planeeringu elluviimise ja Vabaduse väljaku ala laiendamisega Falgi tee ja Hirvepargi poole. Et kas selles osas on ka mingeid konkreetsemaid tähtaegu või tegevuskavasid? Et eelmisest Vabaduse väljaku n-ö väljaehitamise etapist on möödas juba aastaid.
Aitäh küsimuse eest! Eelkõige on praegu selle taotlemise eesmärk see, et ei läheks avalikuks otstarbeks vajalik maa erakätesse. Nüüd vastus küsimusele - kuna ülejäänud kinnistud teadupärast - selleks, et detailplaneeringud ellu viia, on erakätes, siis on püütud mõned ajad tagasi läbirääkimisi pidada, ent need on jooksnud liiva. Kindlasti tulevikus, kui on huvi kinnisasjade omanikel läbirääkimisi pidada, siis Tallinna linn kindlasti jätkab neid läbirääkimisi, aga hetkel on oluline, et see maatükk oleks avaliku sektori käes. On ta siis riik või on Tallinna linn, aga et ta ei läheks eraomandisse, sest seal on selge, et on avalik huvi.
Aitäh! Mart Kallas, palun küsimus!
Aitäh! Hea abilinnapea! Ma küsin siin niimoodi, et see on nüüd see tee, eks ole, mis läheb sinna Nelipühi kiriku juurde eks ole, vist või!
Nelipühi kiriku juurde läheb see tee?
Vastus on nii, et see on see ala, mis on täna parklana kasutusel. Et omal ajal tegelikult me tahtsime Tallinna linna omandisse teda taotleda, aga tookord takerdus see maa erastamise taha sellepärast, et tookord oli spordiselts "Kalev" vist koos ametiühinguga seal taotlesid erastamist, aga kuna omandivaidluse nemad kaotasid, et seal ei olnud omand tõendatud, siis ta jäi riigi omandisse reformimata maaks. Aga see ei ole tee, vaid parkla.
Aitäh! Kas on veel küsimusi? Jah, Mart Kallas, teine küsimus. Palun!
Tähendab ma saan aru, et seal on mingi eraisiku vaidlus - on selle teega kogu aeg olnud sellel kirikul eks ole? Kas nüüd mingit servituuti on sinna - kui te saate selle maa kätte - kas mingit servituuti on seal võimalik lahendada seal või mismoodi seal siis ...?
Jaa! Et kui vaadata seda skeemi praegu seal, et siis on näha, et kirik on seal taga - kirikuruumid, eks ole, see maja ja see parkla on siin ees. Aga nii palju kui ma saan aru, siis see teevaidlus peaks olema siiapoole, ehk see on see riigi poolt omal ajal võõrandatud 4 miljoni krooniga, just. Nii et see on teine.
Ja kolleeg Urmas Reitelmann, palun küsimus!
Härra esimees! Lugupeetud abilinnapea! Mis on linna huvi nüüd selle maatüki omandamise puhul? Aitäh!
Aitäh! Ma võib-olla tsiteerin, mis oli detailplaneeringusse kirjutatud. Et: "Tallinna linna huvi on säilitada Kaarli pst 2a kinnistu kui endine Ingeri bastioni ümbritseva vallikraavi avalik kasutus, mis võimaldab jätkata ümberkujundatud Vabaduse väljaku ruumi bastioniesist alalt Harjuorgu ja sealt edasi Toompea tänavalt Hirvepargini. Eesmärgiks on ka võimaldada täiendav sissepääs Toompea tänava alustesse bastionialase kaitsevööndi käikudesse.". Et ma olen, ma mäletan, et kunagi aastal - umbes 13–14 aastat tagasi, sealt tõesti sai ka bastioni käikudesse, sealt tagant. Ehk tõesti, eesmärk on see, et antud ala oleks avalikus kasutuses ja omal ajal, kuna meil see linnale omandamine ei õnnestunud, siis see jäeti detailplaneeringust välja ainult sellel põhjusel. Sest meil ei olnud võimalik kehtestada detailplaneeringut. Ehk, tulevikus, kui me oleme selle maa omanikud, on meil võimalik jätkata, nii nagu härra Priidu Pärna siin ka uuris, olemasoleva kehtestatud detailplaneeringu elluviimist, ja tagada selle linnaruumi avalik kasutus.
Ja kolleeg Priidu Pärna küsibki edasi veel. Teine küsimus!
Aitäh! Proua Võrk, kas seal on mingid probleemid Keskerakonna fraktsiooniga, et nad Teid üldse kuulata ei taha ega austa Teid kui ettekandjat?
Härrad, prouad Keskerakonnast! Mis ma siis nüüd vastan?
Nii, aitäh! Ja head kolleegid nii Keskerakonnast kui ka teistest! Veel kord palun teid! Kui te tahate kolleegiga rääkida, rääkige seda saalist väljaspool!
Aga vastuseks ...
Väga kõva sumin on. Ise te võite rääkida enda meelest sosinal, aga kõik need sosinad kokku on väga kõva sosin.
Aitäh! Aga omalt poolt vastan nii, et mul ei ole probleeme.
No nii! Aga aitäh! Ja küsib Urmas Reitelmann. Teine küsimus.
Aitäh, härra eesistuja, proua abilinnapea! Kunagi olid Tallinnal lennukad plaanid, et teha läbimurre sealtsamast kuskilt, ma täpselt ei tea muidugi kohta, aga põhimõttel, et Vabaduse väljak tunneliga Toompea tänava alt ühendada Hirvepargiga. Et oskate Te tänast plaanide seisu öelda, on see maha maetud või mõlgub kuskil? Aitäh!
Aitäh! Teil mälu ei peta. See oli täitsa reaalne plaan. Sinnamaani, kuni riik poleks maha müünud seda kõnealust maatükki. Et see oli üks detailplaneeringu osa ju. Nii et, nii nagu ma siin ühele küsimusele vastates ütlesin, et täna on kõik eraomandis.
Aga loodetavasti tulevikus saab ikkagi see detailplaneering sellisel kombel ellu viidud, nii nagu ta omal ajal kavandati. Sest tegemist oli ja kindlasti on ju Eesti Vabariigi esindusväljakuga. Ja kui võtta kogu see uhke detailplaneering ette, siis see oligi väga esinduslik. Ja need paraadid ju pididki tulema ... seda pikendust, millest me täna ositi räägime. Nii et aitäh küsimuse eest!
Nii, aitäh! Ja paistab, et rohkem küsimusi nüüd ei ole ettekandjale. Veel kord tänan! Sõna kaasettekandeks saab linnavarakomisjoni esindaja Leonid Mihhailov, palun!
Austatud volikogu esimees või volikogu juhataja! Linnavarakomisjon arutas antud eelnõud ja ühehäälselt 10 poolthäälega otsustas toetada eelnõu esitatud kujul. Aitäh!
Aitäh! Kas on kaasettekandjale küsimusi? Küsimusi ei ole. Veel kord tänan! Avan läbirääkimised! Kas keegi soovib sõna? Sõnavõtu soove ei ole. Sulgen läbirääkimised.
Lugupeetud linnavolikogu! Panen teie ette lõpphääletusele otsuse eelnõu "Eesti Vabariigi omandis olevate Ehitajate tee 93, Kaarli pst 2a, Lammi tänav T1, Pikaliiva tänav T2 ja Tuukri tänav T4 kinnistute tasuta Tallinna linna omandisse taotlemine ning kinnistutele valitsejate määramine". Palun teid võtta seisukoht ja hääletada!
Aitäh! Eelnõu poolt hääletas 53, vastu, erapooletuid ei ole, on eelnõu otsusena vastu võetud!
18:00 Päevakorra punkti alustamine - 15. OE51 Eesti Vabariigi omandis olevate Maimu tänav T1, Pilliroo tänav T2, Reha tänav T2 ja Valguta tänav T1 kinnistute tasuta Tallinna linna omandisse taotlemine ning kinnistutele valitseja määramine 15. OE51 Eesti Vabariigi omandis olevate Maimu tänav T1, Pilliroo tänav T2, Reha tänav T2 ja Valguta tänav T1 kinnistute tasuta Tallinna linna omandisse taotlemine ning kinnistutele valitseja määramine
Päevakorrapunkt number 16 "Eesti Vabariigi omandis olevate Maimu tänav T1, Pilliroo tänav T2, Reha tänav T2 ja Valguta tänav T1 kinnistute tasuta Tallinna linna omandisse taotlemine ning kinnistutele valitseja määramine". Ettekande teeb Tallinna abilinnapea proua Eha Võrk. Palun!
Aitäh! Austatud härra Tootsen, lugupeetud volikogu liikmed! Siin väga lühidalt kokkuvõtvalt on siis, et Tallinna linna poole on pöördunud Rahandusministeerium kui vara valitseja ja Rahandusministeerium on omakorda kõnealused tänavarajatised tänavamaaga saanud selle tulemusena, et omanikud on loobunud oma varast. Ja läbi rääkides Rahandusministeeriumiga ning arutades eri ametites oleme jõudnud seisukohale, et kõnealused tänavad koos tänavarajatistega on otstarbekas avalikkuse huvides ja Tallinna linna elanike huvides linnale taotleda ja ma ei hakka neid tänavaid uuesti kordama. Palun eelnõud toetada nende tänavate maade tasuta linnale omandamiseks! Aitäh!
Aitäh! Kas on küsimusi ettekandjale? Ettekandjale küsimusi ei ole.
Veelkord, tänan! Sõna kaasettekandeks saab linnavarakomisjoni esindaja Leonid Mihhailov. Palun!
Austatud volikogu juhataja, volikogu liikmed! Linnavarakomisjon arutas antud eelnõu ja hääletustulemusega 10 poolt, vastu, erapooletuid ei olnud, otsustas toetada eelnõu esitatud kujul. Aitäh!
Aitäh! Kas on kaasettekandjale küsimusi? Küsimusi ei ole. Tänan! Avan läbirääkimised. Kas keegi soovib sõna võtta? Sõnavõtusoove ei ole. Sulgen läbirääkimised. Lugupeetud linnavolikogu, panen teie ette lõpphääletusele otsuse eelnõu "Eesti Vabariigi omandis olevate Maimu tänav T1, Pilliroo tänav T2, Reha tänav T2 ja Valguta tänav T1 kinnistute tasuta Tallinna linna omandisse taotlemine ning kinnistutele valitseja määramine". Palun teid võtta seisukoht ja hääletada!
Tänan! Selle eelnõu poolt hääletas 51 volikogu liiget, vastu ja erapooletuid ei olnud, otsus on vastu võetud.
Ootame natukene, kuni saal on pisut vaiksemaks jäänud. Ja läheme üle arupärimistele vastamiste juurde.
"Arupärimisele vastamine". Reformierakonna fraktsiooni liige Ivi Eenmaa "Tallinna Jakob Westholmi .... ". Aga see võeti välja ja see loeti vastatuks.
18:04 Päevakorra punkti alustamine - 18. Hanna Liina Võsa muusikakooli roosa uks 18. Hanna Liina Võsa muusikakooli roosa uks
Järgmine arupärimine. Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsiooni liige Kersti Kracht ja fraktsiooni esimees Urmas Reitelmann "Hanna Liina Võsa muusikakooli roosa uks". Vastama tuleb abilinnapea Andrei Novikov. Palun!
Aitäh! Austatud istungi juhataja, lugupeetud volikogu liikmed! Kirjalikud vastused on teile edastatud. Olen hea meelega nõus vastama täiendavatele küsimustele.
Nii! Ja täiendavaid küsimusi on. Palun, kolleeg Urmas Reitelmann!
Jaa. Aitäh, härra eesistuja! Lugupeetud abilinnapea! Ma saan aru, et see küsimus võib roosast uksest tunduda veidi koomiline.
Teie puhul küll jah.
Aga sellel on natukene suurem tagamaa. Et see roosa uks osutus ju üllatuslikult turismimagnetiks. Inimesed sõitsid Tallinna, selleks et seda, minu pilgu järgi ka, erakordselt inetut roosat ust pildistada. Küsimus on selline. Et kas Tallinnal oleks nagu põhjust kaaluda nagu, ma ei tea, mingisuguse turundusnipina või siis turundustegevusena või turunduse hindamise seisukohalt selliseid keisse, kus mingi kurioosne asi osutub turismimagnetiks? Ma saan aru, et see rikub muinsuskaitsereegleid ja kõike, kõike. Aga ... kuid siiski. Äkki oleks mõistlik kaaluda selliseid asju?
Kindlasti on sellised kurioossed või omapärased asjad. Ma usun, et kui me vaatame Barcelona arhitektuuri, no ma lihtsalt kureerin pigem seda valdkonda, siis omal ajal see võis olla tõesti kurioosne, mida praegu kogu maailm imetleb kui tõesti pärlit, kaasa arvatud ka mina. Võib-olla sealtsamast lähedalt mõni kirik võib olla sellise arhitektuuriga, mida varasemalt ei ole kusagil nähtud ja see on muutunud ka pärliks. Kas nüüd sellised hoone osad nagu uksed või aknad on Tallinna linnas seda väärt juba täna, siin on kindlasti igaühel oma õigus otsustada. Küll aga paraku meie õigussüsteem ja ütleme isegi mitte õigussüsteem, vaid pigem menetluskorrad ja avaliku ruumi planeerimise reeglid on paika pandud niimoodi, et nad eeldavad väga suures osas kaasamist ja üleüldse see protsess, et midagi erakordset linnaruumi - eeskätt on siin tegu skulptuuridega või monumentidega - püstitamine on suhteliselt rangelt reglementeeritud ja nõuab erinevate organite n-ö ühist tööd ja koostööd. Selle raames püstitada midagi erakordset ja selgelt n-ö linnapildi mõttes eristuvat on keeruline, kuigi näiteks minu personaalne arvamus Vabaduse ristist võib-olla kuulub just nimelt sellesse valdkonda. Aga üldjuhul on see pool reguleeritud niimoodi ja ma olen teiega nõus, et teoreetiliselt võivad sellised asjad tekkida, kuid reeglina mitte demokraatlikus ühiskonnas läbi demokraatlike protsesside sellist kurioosumit tekitada on ääretult keeruline.
Aitäh! Kolleeg Urmas Reitelmann, teine küsimus!
Aitäh! Kas, - no ma eeldan, et see eelmine pruun värv, millega seda ust oli värvitud kunagi - ei vasta nüüd ka sellele algsele ajaloolisele originaalvärvile, kuid kas te olete nüüd siis saanud teada, milline see uks tegelikult välja peaks nägema ja see taastatakse ikkagi sellel autentsel esialgsel kujul? Aitäh!
Kui ma ei eksi, siis see uks on juba taastatud ja ka sinna paika pandud. Vähemalt mulle näidati fotot, kus ta ei ole tõesti ühevärviline, vaid ta on ilusa ornamendiga ja eri värvides. Ma nüüd 100% ei ole kindel, kas see uks on juba paigaldatud või mitte. Aga vähemalt minu silm on näinud selle ukse taastatud kujul fotosid ja ta on tõesti ilus. Nii et kindlasti see, mis seal oli vahepeal pandud, see on ajutine lahendus. Ja kui ta ei ole asendatud tänaseks, siis ta kindlasti asendatakse lähiajal.
Aitäh! Kolleeg Priidu Pärna küsib!
Aitäh! Lugupeetud abilinnapea! Mul on ka roosa ukse osas küsimus. Muinsuskaitse osakond ja kõikvõimas härra Dubovik alluvad teadupärast Teile linna ja riigi vahelise halduslepingu alusel. Et väidetavalt muinsuskaitse osakond kuidagi eelistab neid olukordi ja lahendab teisiti, kui tegemist on linnale endale kuuluvate muinsuskaitse objektidel teostatavate töödega. Et miks ei ole linn teinud ettekirjutusi Muinsuskaitseametile endale, mille osas toodi välja, et Muinsuskaitseameti enda aknaraamid on ka roosat värvi?
Mis puudutab erinevat subordinatsiooni hierarhiat, siis tõepoolest muinsuskaitseline valdkond on linnas eriregulatsiooni all. Nimelt on olemas ühelt poolt haldusleping. Teiselt poolt on muinsuskaitselised küsimused allutatud topeltkooskõlastusele. Ehk siis, ühelt poolt seda teeb linna Muinsuskaitseamet vastavalt oma halduslepingule, ja teiselt poolt on teine kooskõlastus kindlasti ka riigilt. Ehk siis vajadusel me kindlasti küsime riigilt nende arvamust selliste, ütleme, suuremate objektide puhul.
Seda, kas nüüd ministeeriumide või kelle iganes aknaraamid on jälle roosat värvi või midagi midagi muud - ma jään siinkohal Teile vastuse võlgu, et kas ka see värv on autentne või on tehtud hiljutise euroremondi käigus. Küll aga ma pean ütlema, et meie muinsuskaitseosakond üldiselt on tõesti väga nõudlik ja väga nõudlik mitte ainult linna- või eraobjektide, vaid ka riigiobjektide puhul ja tegelikult, hoolimata sellest, et mul isiklikult on ka nendega sageli palju eriarvamusi, aga fakt on see, et Tallinna vanalinn on üks paremini säilinud vanalinn ja seda suuresti tänu teatud inimeste jonnimisele, kes on ühelt poolt teatud mõttes subordinatsiooniahelas, teiselt poolt nad on täiesti iseseisvad otsustajad ja ma usun, et see on väärtus omaette.
Aitäh! Kolleeg Mart Kallas, küsimus palun!
Härra abilinnapea! Et minu küsimus on selline, et ta oli enne mingi vist poola restauraatorite poolt pruuniks värvitud, et miks see nagu muinsuskaitse tähelepanu ei pälvinud? Aitäh!
Ma arvan, et sel ajal kui poola restauraatorid seda värvisid teatud teise värviga, ei olnud see Eesti Vabariigi seaduste mõistes vaadeldav sellise rikkumisena, mida võiks menetleda.
Nii, ja härra abilinnapea, paistab, et Teile rohkem küsimusi ei ole. Nii et see arupärimine on vastatud.
18:12 Päevakorra punkti alustamine - 19. Pirita elanike soovidega arvestamisest jahisadama rajamisel 19. Pirita elanike soovidega arvestamisest jahisadama rajamisel
"Arupärimisele vastamine". Isamaa fraktsiooni esimees Riina Solman ja aseesimees Mart Luik "Pirita elanike soovidega arvestamisest jahisadama rajamisel". Arupärimisele vastab abilinnapea Andrei Novikov. Palun!
Austatud arupärijad! Vastused on esitatud teile kirjalikult. Olen hea meelega valmis vastama ka teie täiendavatele küsimustele või selgitama kohti, mis jäid arusaamatuks.
Ja täiendavaid küsimusi on. Kolleeg Mart Luik, palun!
Aitäh, austatud abilinnapea! Aitäh muidugi selle kirjaliku vastuse eest! Aga kahjuks Te väga ei vasta nendele esitatud küsimustele. Sest sisuliselt see kõige põhilisem küsimus on, et miks siis ei ... Protsessi käigus on ju piirkonna elanikud organiseerunud, esitanud Teile väga selged nagu oma etteheited, ja Te lasete protsessil ikka kulgeda täpselt samamoodi, nagu linn seda soovib. Et miks nõnda?
Esiteks, selle protsessi ... Tõesti, linn on teinud algatamise korralduse. Hetkel on linn tellinud keskkonnauuringud, mis peaksid andma vastused, kas sinna on võimalik ühte või teist asja rajada. Või õigemini, see on üks nendest argumentidest.
Pärast nende uuringutulemuste kättesaamist jätkub see koostöö faas, mis on alanud selle algatamise korraldusega, kus huvitatud isik esitab omapoolse nägemuse. Ja siis saab ka amet seda analüüsida või kujundada oma seisukoha. Täna me ei ole veel selles staadiumis, kus ametile oleks midagi esitatud. Kui tõepoolest juhtub selline situatsioon, et seda ka veel pikemalt ei esitata ... Ütleme nii, et hetkel on see linna taga. Kui see oleks veninud või venib veel pikemalt ja see on, ütleme, arendaja taga, siis on see tõepoolest üks argument, et küsida, kas see algatamise otsus oli põhjendatud, ja siis ka see otsus võib-olla ka ümber vaadata.
Kindlasti on seal ka ... ütleme, et täna me sisuliselt ju ei tea, mida see arendaja sinna soovib. Vähemalt ta ei ole meile seda ametlikult esitanud. Siis kui ta esitab selle nägemise, siis linn kujundab seisukoha. Kas seda on võimalik? kas seda on võimalik sellises mahus jne, jne, jne. See, mida te oma arupärimises mainisite, et seal on 3% eramaad, ma võin protsendiga eksida - ja 97% linnamaad - ütleme proportsiooni mõttes on see kindlasti väiksem kui 1/10, siis ma juhiksin siinkohal tähelepanu, et tegu on planeeringualaga. Selle planeeringuala sisse jääb tõesti ka Merivälja tee näiteks või see kergliiklusteedevõrgustik, mis on paratamatult, ütleme, et see ala ei ole ainult - me peame lahendama ju mitte ainult selle muuli küsimuse, vaid seda, kuidas sinna saab juurde, milline on ümbruskaudne olukord. Ja seda tuleb vaadata kompleksselt selles suhtes - ala on tõesti suurem, kui vaid see konkreetne muul, mis on ka tavapärane praktika.
Aitäh! Kolleeg Kaupo Nõlvak, palun küsimus!
Mina tänan! Lugupeetud abilinnapea! Et kuigi arupärijad püüavad väita justkui oleks organiseerunud grupp Merivälja elanikke - et see ongi kogu elanike arvamus selle jahisadama vastu - siis kas Te olete teadlik ja kursis, et on olemas väga palju Merivälja ja ümberkaudseid elanikke, kes väga sooviks sinna väikesadama tekkimist? Aitäh!
Ma arvan, et iseenesest väikesadam ei olegi seal tragöödia. Kui mina kohtusin Merivälja Seltsiga ja neid esindavate juristidega, siis nad ka omaltpoolt ütlesid - kui on tegu väikesadamaga ehk siis sisuliselt muuli korrastamine ja sinna paatide randumise võimaluse tekitamisega - siis see ei ole üldse probleem. Probleem on need vahepealsed visioonid, mis on liikunud, kuid mida – ma veel kord ütlen – ei ole ametlikult linnale esitatud. Ehk siis linn ei ole ametlikult nende osas veel oma seisukohta kujundanud.
Aitäh! Kolleeg Priidu Pärna!
Aitäh! No Linnaplaneerimise Amet on seisukohal, et see kavandatav planeering on kooskõlas Pirita üldplaneeringuga. Pirita Linnaosa Valitsus varasemalt on oma kirjas väljendanud, et see ei ole kooskõlas Pirita üldplaneeringuga. Et mis on siis praegune Pirita Linnaosa Valitsuse ja n-ö Halduskogu seisukoht selle planeeringu kehtestamise osas?
Ma ei tea, mis on nende seisukohad planeeringu kehtestamise osas, kuna see on alles algatamine. Küll aga, kui me vaatame üldplaneeringut, siis on seal sadamaala. Iseenesest väike kai koos randumisvõimalustega on selle planeeringuga kooskõlas. Kui sinna hakatakse rajama mingeid suuremahulisi ehitisi, siis on see hoopis teistsugune olukord. Aga kuna see etapp ei ole veel olnud Linnaplaneerimise Ametis läbivaatamisel ... Me oleme näinud erinevaid pilte, mis tõesti panevad mõneti õlgu kehitama. Kui nad on esitatud meile ametlikult läbivaatamiseks, siis me saame kujundada ka oma seisukoha.
Aitäh! Kolleeg Riina Solman!
Aitäh! Hea aseesimees, lugupeetud abilinnapea! Oma vastustes Te põhjendate ka, et miks olete vastamata jätnud, või õigemini vastustate, et ei ole nendele elanikele, kes on nüüd selle arenduse vastu, vastamata jätnud.
Aga siiski ma küsiks. Et kui tegelikult hea halduse tava ja ka seadus näeb ette, et vastatakse kirjalikult pöördumisele, et miks Te siis üheksa kuu jooksul nüüd nendele pöördujatele ikkagi vastanud ei ole kirjalikult?
Me oleme nendega kohtunud väga palju tõesti. Kui me vastaksime kirjalikult, siis me peaksime vastama midagi konkreetset. Konkreetselt me saame vastata pärast seda, kui on meile midagi konkreetselt esitatud. Me saame vastata lähtuvalt sellest - täna on meil hetkel selline olukord, et me oleme algatanud. Nüüd on see faas, kus huvitatud isik teeb koostööd. Me oleme kohtunud, nad on kohtunud halduskogus, korraldanud erinevaid koosolekuid, kuid selle tulemusena ei ole lahendust veel esitatud. Linnaplaneerimise Amet selles osas, tal ei ole võimlik millegi pealt midagi konkreetset veel oma seisukohta kujundada, kuna seda lahendust ei ole esitatud. Selles ongi võib-olla see süanss. Et nii kui meile midagi esitatakse, nii me saame oma seisukoha kujundada, k.a mitte ainult linnaehituslikult, vaid ka maaküsimustes, et kas linn on nõus seda andma või ei ole nõus seda andma jne, jne, aga seda me saame alles siis, kui meil on n-ö pilt laual. Et näete, selline lahendus on see, mida meie pakume - mida te sellest arvate? Sellesse faasi jõudmisel on meil ka konkreetsed vastused.
Aitäh! Austatud abilinnapea! Aga miks ikkagi Merivälja Aedlinnaselts ja need inimesed, kes vastustavad seda plaani, et miks nad arvavad, et sinna plaanitakse ehitada hotell ja restoran ja terve n-ö suur kompleks? Et kuidas Teie olete aru saanud, et mis on tegelikult arendaja kavatsus - tegelik kavatsus?
Tegelik kavatsus - ma arvan, et see on pidevas muutumises. Kui ta esitab selle koostööfaasis elanikele ühe pildi ja ütleb - mis te selle kohta arvate? Et saab sealt teatud tagasiside. Ma olen seda pilti ka näinud ja ma usun, et see tagasiside on igatepidi põhjendatud, mis sealt saadi. Nüüd, kas ta teeb seal teatud muudatusi, esitab selle uuesti näiteks küsimusega - kas teile selline variant sobib või mitte - see ongi see koostööfaas, kus ta enda jaoks üritab defineerida, milline on see lahendus, mis oleks üldsusele ja temale endale lähtuvalt tema äriplaanist vastuvõetav. Seejärel ta esitab selle linna. Ja linn vaatab seda oma seisukohalt, kas see on põhjendatud linnaehituslikult, kas need maa argumendid näiteks on põhjendatud, kas vette ehitamise puhul me saame küsida ka kelleltki teiselt arvamuse, riigilt sisuliselt arvamuse, kas nemad on sellega nõus jne. Aga see kõik on teatud faasis võimalik. Enne seda, kui ... Ütleme, enne seda on see kõik jutt. Kui see on paberi peal esitatud, siis see on konkreetne küsimus.
Aitäh! Kolleeg Kaupo Nõlvak!
Jaa, tänan! Et lugupeetud abilinnapea! Et mul on sihuke üldine küsimus. Et kui võtta abstraktselt mingi kas linnaosa, maakond, merega piirnev ala, ja kui sinna tekib väikesadam, et kuidas Te arvate? Kas selle väikesadama teke tõstab ümberkaudsete, sellel maa-alal asuvate ümberkaudsete kruntide hinda või langetab seda? Ja sealt võiks siis edasi minna. Et kas Merivälja kruntide hinnad võiks tõusta või hinnad võiks langeda, kui sinna tekib väikesadam? Aitäh!
Teate, kinnisvara hindade kujunemine sõltub väga paljudest asjaoludest, majandustsüklist eeskätt; seda, milline on naabri ehitis, jne, jne. Seal on selles osas väga palju erinevaid aspekte. Milline on see sadam, kuivõrd lähedal see sadam või milliseid uusi võimalusi ta avab sellele kinnistu omanikule, need kõik on, ütleme, iga kord rätsepatöö, mittestandardne vastus. Nii et üldiselt sellele küsimusele vastuse leidmine on sama keeruline nagu ... või võimatu nagu ... nagu ta on - ütleme niimoodi.
Aitäh! Priidu Pärna, teine küsimus. Palun!
Aitäh nende vastuste eest! Et lugupeetud abilinnapea, Te saate aru, et me jälgime seda küsimuse lahenemist väga tähelepanelikult. See oligi küsius.
Ma tänan Teid selle eest, sest tõepoolest see objekt on pälvinud väga palju avalikkuse tähelepanu. Ja mida suurem avalikkuse huvi, mida ka Teie esindate ja mida Teie kaudselt kultiveerite selle objekti puhul seal konkreetses menetluses on. See ongi tegelikult eesmärk, et mida suurem kaasamine, mida suurem avalik huvi, seda vastuvõetavam on see tulemus. Selles suhtes igatepidi tänuväärne töö.
Aitäh! rohkem küsimusi ei ole. Arupärimine on vastatud. Ja veel kord tänan!
Päevakorraopunktid on meil läbi vaadatud. Kui mu mälu ei peta, siis täna kõnesoove vist ei olnud. Kõnesoove ei ole, nii et annan teile teada, et järgmine linnavolikogu istung toimub 4. aprillil k.a, aga tänase istungi ma kuulutan lõppenuks.
18:23 Istungi lõpp