Kohtuekspertiisiseadus – Riigi Teataja
Kohtuekspertiisiseadus (lühend - KES)
Kohtuekspertiisiseadus - sisukord
§ 2 Kohtuekspertiis
§ 3 Eksperdiarvamus
§ 4 Ekspert
2 KOHTUEKSPERT JA EKSPERTIISIASUTUS
1 Kohtuekspert
§ 5 Kohtuekspert
§ 6 Kohtueksperdile esitatavad nõuded
§ 7 Kohtueksperdi vanne
2 Riiklik ekspertiisiasutus
§ 8 Riiklik ekspertiisiasutus
§ 9 Ekspertiisiasutuste pädevus
§ 91 Kohtuekspertiisi infosüsteem
§ 92 Tasuliste uuringute tegemise tingimused
§ 93 Tasuliste uuringute rahastamine
3 Riiklik sõrmejälgede register ja riiklik DNA-register
§ 94 Riiklik sõrmejälgede register
§ 95 Riiklik DNA-register
§ 96 Juurdepääs riiklikule sõrmejälgede registrile ja riiklikule DNA-registrile
§ 97 Riiklikusse sõrmejälgede registrisse ja riiklikusse DNA-registrisse andmete kandmine ja nende andmete töötlemine
§ 98 Nõusolek daktüloskopeerimisel ja DNA-proovi analüüsil saadud andmete kandmiseks riiklikusse sõrmejälgede registrisse ja riiklikusse DNA-registrisse
§ 99 Riiklikusse sõrmejälgede registrisse ja riiklikusse DNA-registrisse kantud andmete säilitamine, arhiveerimine ja kustutamine
§ 910 Riiklikusse sõrmejälgede registrisse ja riiklikusse DNA-registrisse kantud andmete arhiveerimine ning juurdepääs arhiveeritud andmetele
3 RIIKLIKULT TUNNUSTATUD EKSPERT
§ 10 Riiklikult tunnustatud ekspert
§ 11 Riiklikult tunnustatud ekspertide nimekiri
§ 12 Riiklikult tunnustatud eksperdi nimekirja kandmine
§ 13 Avaldus
§ 14 Avalduse läbivaatamine
§ 15 Nimekirja kandmise otsustamine
§ 16 Nimekirja avalikustamine
§ 17 Riiklikult tunnustatud eksperdi vanne
§ 18 Riikliku tunnustuse tähtaeg
§ 19 Riikliku tunnustuse lõppemine
§ 20 Riikliku tunnustuse kehtetuks tunnistamine
4 EKSPERDI ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
§ 22 Eksperdi õiguste ja kohustuste tekke alus
§ 23 Eksperdi õigused ja kohustused
§ 24 Abipersonali kasutamine
§ 25 Andmete säilitamise kohustus
§ 251 Riiklikus ekspertiisiasutuses töötava isiku daktüloskopeerimine ja temalt DNA-proovi võtmine
5 EKSPERTIISI RAHASTAMINE
1 Ekspertiisikulud
§ 26 Ekspertiisikulude arvestamine ja rahastamine
§ 261 Ekspertiisiasutuses tehtud ekspertiisi maksumus
§ 262 Ekspertiisiasutuse kulud seoses ekspertiisi tegemisega
§ 27 Riiklikult tunnustatud eksperdi ja eksperdiks määratud muu isiku kulude hüvitamine
§ 271 Menetlusvälisel isikul seoses ekspertiisi tegemisega tekkinud kulude hüvitamine
2 Ekspertiisiasutuses tehtavate ekspertiiside hinnad
§ 272 Arstlik kohtutoksikoloogiaekspertiis
§ 273 DNA-ekspertiis
§ 274 Isiku kohtuarstlik ekspertiis
§ 275 Isiku kohtupsühhiaatriaekspertiis ja kohtupsühholoogiaekspertiis
§ 276 Kohtukeemiaekspertiis
§ 277 Kriminalistikaekspertiis
§ 278 Meditsiinilise kriminalistika ekspertiis
§ 279 Surnu kohtuarstlik ekspertiis
§ 2710 Toksikoloogiaekspertiis
3 Riiklikus ekspertiisiasutuses tehtavate uuringute hinnad
§ 2711 Riiklikus ekspertiisiasutuses tehtavad uuringud
§ 29 Kohtueksperdi vande andmise erisused
§ 30 Ekspertiisiasutuse põhimääruse seadusega kooskõlla viimine
§ 301 Kohtuekspertiisi ja Kriminalistika Keskuse tegevuse lõpetamine
§ 302 Kohtuekspertiisi ja Kriminalistika Keskuse ametnike vabastamine asutuse tegevuse lõpetamisel
§ 303 Riiklikult tunnustatud ekspertide nimekirja avaldamine veebilehel
§ 304 Riikliku sõrmejälgede registri ja riikliku DNA-registri üleminekusätted
§ 31 Seaduse jõustumine
RT I, 30.12.2015, 21
Kohtuekspertiisiseadus
Vastu võetud 30.05.2001
RT I 2001, 53, 309
23.03.2005 RT I 2005, 20, 127 24.04.2005
07.06.2007 RT I 2007, 44, 314 14.07.2007
20.01.2010 RT I 2010, 8, 35 01.03.2010
(1) Kohtuekspertiisiseaduses sätestatakse kohtueksperdi, riikliku ekspertiisiasutuse ja riiklikult tunnustatud eksperdi õiguslik seisund ning eksperdi õiguste ja kohustuste tekke alused kriminaalmenetluses, tsiviil- ja halduskohtumenetluses ning väärteomenetluses (edaspidi menetlusasi).
[RT I 2010, 8, 35 - jõust. 01.03.2010]
§ 2. Kohtuekspertiis
Kohtuekspertiis on menetlusasjas eksperdiks määratud isiku erialane tegevus, mille eesmärk on uurida esitatud materjali ja anda ekspertiisiülesandest lähtudes teaduslikult põhjendatud eksperdiarvamus.
§ 3. Eksperdiarvamus
Eksperdiarvamus on tõendamisel tähtsa asjaolu kohta tehtud ja ekspertiisiaktis väljendatud kategooriline või tõenäoline eksperdijäreldus.
§ 4. Ekspert
(1) Käesoleva seaduse tähenduses on ekspert isik, kes kohtuekspertiisi (edaspidi ekspertiis) tehes kasutab mitteõiguslikke eriteadmisi, seaduses sätestatud juhul ka õiguslikke eriteadmisi.
(2) Eksperdiks võib olla kohtuekspert, riiklikult tunnustatud ekspert või menetleja määratud muu isik.
2. peatükk KOHTUEKSPERT JA EKSPERTIISIASUTUS
1. jagu Kohtuekspert
§ 5. Kohtuekspert
Kohtuekspert on riiklikus ekspertiisiasutuses töötav isik, kelle tööülesanne on teha ekspertiise.
§ 6. Kohtueksperdile esitatavad nõuded
(1) Kohtueksperdina võib töötada isik, kes:
1) on teovõimeline;
2) valdab eesti keelt seadusega või seaduse alusel kehtestatud ulatuses;
3) on omandanud ekspertiisialal nõutava kõrghariduse Eesti Vabariigi kõrgkoolis või kelle haridus vastab sellele tasemele;
4) on töötanud ekspertiisi- või teadusasutuses või muul töökohal sellel ekspertiisialal vähemalt kaks aastat vahetult enne kohtueksperdina tööle asumist.
(11) Kohtueksperdina võib töötada ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Eesti Kohtuekspertiisi Instituut.
(2) Kohtueksperdina ei või töötada isik:
1) kes on süüdi mõistetud tahtlikult toimepandud kuriteo eest;
2) keda on korruptsioonivastase seaduse rikkumise eest karistatud väärteomenetluse korras;
3) kes on lähedases suguluses (vanavanemad, vanemad, vennad, õed, lapsed ja lapselapsed) või hõimluses (abikaasa, abikaasa vanemad, vennad, õed ja lapsed) töökohta vahetult kontrolliva töötaja või vahetu ülemusega;
4) kes tervise tõttu ei saa kohtueksperdina töötada. Kahtluse korral teeb isiku terviseseisundi kindlaks arstlik komisjon.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 1 ja 2 sätestatud keeld ei laiene isikule, kelle karistusandmed on kustutatud karistusregistrist karistusregistri seaduse kohaselt.
§ 7. Kohtueksperdi vanne
(1) Töölepingu sõlmimisel annab kohtuekspert tööandjale järgmise vande:
«Mina, (nimi), tõotan täita kohtueksperdi ülesanded ausalt ning anda eksperdiarvamuse erapooletult, oma eriteadmiste ja südametunnistuse kohaselt. Olen teadlik, et teadvalt vale eksperdiarvamuse andmise eest kohaldatakse karistust vastavalt karistusseadustiku §-s 321 sätestatule.»
(2) Kohtuekspert kirjutab vandele alla ja kuupäevastab selle. Vande allkirjastatud tekst lisatakse tööandja käes olevale töölepingu eksemplarile.
2. jagu Riiklik ekspertiisiasutus
§ 8. Riiklik ekspertiisiasutus
(1) Riiklik ekspertiisiasutus (edaspidi ekspertiisiasutus) on riigiasutus, mille tegevuse põhieesmärk on teha ekspertiise.
(11) Ekspertiisiasutuse põhimääruse kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(2) Ekspertiisiasutuse juhina võib töötada isik, kellel on kõrgharidus, kes valdab eesti keelt seadusega või seaduse alusel kehtestatud ulatuses, on kõrgete kõlbeliste omandustega ning kellel on vajalikud võimed ja isikuomadused ning puuduvad käesoleva seaduse § 6 lõike 2 punktides 1 ja 2 sätestatud asjaolud.
(3) Ekspertiisiasutuste nimekirja ja ekspertiisiasutuses töötavate ekspertide palgaastmed kinnitab Vabariigi Valitsus.
[RT I 2005, 20, 127 - jõust. 24.04.2005]
§ 9. Ekspertiisiasutuste pädevus
(1) Ekspertiisiasutused teevad järgmisi ekspertiise:
1) kohtuarstlikke ekspertiise;
2) kohtubioloogiaekspertiise;
3) kohtukeemiaekspertiise;
4) kriminalistikaekspertiise;
5) muid ekspertiisiasutuse põhimääruses ettenähtud ekspertiise.
(2) Kohtuarstlike, kohtukeemia-, kohtubioloogiaekspertiiside loetelu kinnitab Vabariigi Valitsus või tema määratud pädev minister. Vabariigi Valitsus või tema määratud pädev minister võib kehtestada kohtuarstlike, kohtukeemia- ja kohtubioloogiaekspertiisidele esitatavad nõuded.
(3) Kriminalistikaekspertiiside loetelu kinnitab Vabariigi Valitsus või tema määratud pädev minister.
(4) Ekspertiisiasutus võib seaduses või selle alusel sätestatud tingimustel ja korras teha füüsilistele ja juriidilistele isikutele ning organisatsioonidele (edaspidi tellija) menetlusasjadega mitteseotud tasulisi uuringuid, kui see ei takista tema kohtuekspertiisiga seotud ülesannete täitmist. Tasuliste uuringute loetelu ja vajaduse korral nende tegemise täpsema korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(5) Ekspertiisiasutus on nõukogu määruse (EÜ) nr 1338/2001 artikli 4 lõikes 1 ja artikli 5 lõikes 1 nimetatud pädev asutus.
§ 91. Kohtuekspertiisi infosüsteem
(1) Kohtuekspertiisi infosüsteem on valdkonna eest vastutava ministri asutatav andmekogu, mida peetakse Eesti Kohtuekspertiisi Instituudi käesolevast seadusest tulenevate ülesannete täitmiseks.
(2) Andmekogu vastutav töötleja on Justiitsministeerium. Andmekogu volitatud töötleja on Eesti Kohtuekspertiisi Instituut.
(3) Kohtuekspertiisi infosüsteemi andmetele on juurdepääsuõigus:
1) riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutusel ning juriidilisel või füüsilisel isikul seadusega sätestatud ülesannete täitmiseks;
2) välisriigi asutusel ja isikul, kui see õigus on sätestatud välislepinguga.
(4) Kohtuekspertiisi Infosüsteemi kantakse järgmised andmed:
1) andmed ekspertiiside ja uuringute kohta, sealhulgas isikuandmed;
2) andmed ekspertiisiks ja uuringuks esitatud materjalide ja asitõendite kohta;
3) andmed menetlusasjadega mitteseotud tasuliste uuringute kohta, sealhulgas isikuandmed;
4) andmed võrdlusmaterjali kohta.
(5) Infosüsteemi põhimääruse kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 92. Tasuliste uuringute tegemise tingimused
(1) Menetlusasjadega mitteseotud tasulisi uuringuid võib teha järgmistel tingimustel:
1) ekspertiisiasutus peab ekspertiiside tegemist eelistama tasulistele uuringutele, mistõttu peab tasulise uuringu tegemiseks kokkulepitav aeg olema vähemalt 30 päeva ja ekspertiisiasutusel on õigus seda ühepoolselt pikendada kuni ühe aastani, tellijal aga on tähtaja pikendamise korral õigus leping üles öelda ilma uuringu eest tasu maksmata;
2) tasuliste uuringute arv ühes kuus ei tohi ületada 20 protsenti vastava ekspertiisiliigi ühe kuu eeldatavast keskmisest ekspertiiside arvust;
3) tasulise uuringu andmeid ja materjale hoitakse ja säilitatakse ekspertiiside materjalidest eraldi;
4) tasulise uuringu tegija peab olema erapooletu ning olema töötanud ekspertiisi- või teadusasutuses või muul töökohal tasulise uuringu tegemisele vastaval erialal vähemalt üks aasta ja vastama muudele seadusega kohtueksperdile esitatud nõuetele;
5) tasulist uuringut ei tehta anonüümselt, vaid tellija peab tagama, et selle tegemisse või tulemusse puutuv isik või tema seaduslik esindaja peab olema konkreetse uuringu tegemiseks andnud ekspertiisiasutusele oma nõusoleku, välja arvatud kui tasuline uuring on vajalik otseselt sellise tervishoiuteenuse jaoks, mille osutamiseks ei ole patsiendi ega tema seadusliku esindaja nõusolek vajalik;
6) uuringu tegemiseks esitatud materjalid ja andmed peavad olema seaduslikud ning uuringu tegemiseks ohutud, asjakohased ja õiged;
7) tasulise uuringu tegemine ei tohi soodustada kuritegevust ega raskendada kuriteo avastamist;
8) tasulise uuringu tegemine ei tohi kahjustada Eesti Vabariigi ega õigusemõistmise huve;
9) tasulist uuringut ei tehta menetlusasjas juba tehtud ekspertiisi kontrollimiseks või täiendamiseks ega kriminaalmenetluses ekspertiisi tegemise ennetamiseks;
10) uuringu tegemine ei tohi kahjustada kõlblust ega olla muul viisil vastuolus heade kommete ja tavadega;
11) tasuliste uuringute tegemisel ei kasutata Euroopa Liidu struktuurifondidest ja Ühtekuuluvusfondist rahastatud või muu välisabi korras soetatud seadmeid, välja arvatud kui selleks on seadme soetamist rahastanud institutsiooni nõusolek.
(2) Ekspertiisiasutusele tasulise uuringu tegemiseks esitatud materjalide ja andmete seaduslikkuse, ohutuse, asjakohasuse ja õigsuse eest vastutab nende esitaja. Ekspertiisiasutusel on õigus esitatud andmeid kontrollida.
(3) Ekspertiisiasutus võib tasulise uuringu tegemisest keelduda. Kui juba alustatud tasulise uuringu tegemisel ilmneb selle vastuolu tasulise uuringu tegemisele seatud tingimuste või muu õigusaktiga, katkestab ekspertiisiasutus tasulise uuringu tegemise ilma selle eest tasu nõudmata või maksab juba saadud tasu tellijale tagasi. Ekspertiisiasutus ei pea tasu tagasi maksma juhul, kui tasulise uuringu tegemist takistav asjaolu oli või pidi olema tellijale enne teada. Ekspertiisiasutus ei pea tasulise uuringu tegemise katkestamise ajani tehtud uuringute tulemusi ega muid uuringusse puutuvaid andmeid tellijale üle andma ning ei pea uuringu tegemisse puutuvatele isikutele hüvitama uuringu tellimise või tegemisega kaasnenud kulutusi.
(4) Tasuliste uuringute üle peetakse arvestust ning nende tellimisel või tegemisel saadud andmeid ja materjale säilitatakse ekspertiisiasutuse asjaajamiskorra kohaselt.
(5) Tasulise uuringu tegija ja selle tegemisel osalenud või juures viibinud isikud ning ekspertiisiasutus peavad hoidma saladuses talle uuringu tellimisel või tegemisel teatavaks saanud asjaolud, välja arvatud kui nende esitamine või avaldamine on seadusega lubatud või kohustuslik.
§ 93. Tasuliste uuringute rahastamine
(1) Tasuliste uuringute tegemise eest maksab tellija ekspertiisiasutusele tasu vastavalt ekspertiiside hinnakirjale. Tasulise uuringu liigile vastava hinna puudumisel võetakse tasu kokkuleppimisel aluseks kõige lähedasema ekspertiisiliigi hind.
(2) Tellija maksab kogu tasu enne tasulise uuringu tegemisega alustamist, kui ei lepita kokku teisiti.
3. jagu Riiklik sõrmejälgede register ja riiklik DNA-register
§ 94. Riiklik sõrmejälgede register
(1) Riikliku sõrmejälgede registri pidamise eesmärk on seaduse alusel kogutud ja registrisse kantud isikute daktüloskopeerimisel saadud andmete ja sündmuskohalt kogutud naha papillaarkurrustiku jälgede töötlemine.
(2) Isiku daktüloskopeerimisel ja sündmuskohalt kogutud naha papillaarkurrustiku jälgi töödeldakse ja säilitatakse riiklikus sõrmejälgede registris.
(3) Riikliku sõrmejälgede registri vastutav töötleja on Justiitsministeerium ja volitatud töötleja on riiklik ekspertiisiasutus.
(4) Riikliku sõrmejälgede registri asutab ja selle põhimääruse kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.
§ 95. Riiklik DNA-register
(1) Riikliku DNA-registri pidamise eesmärk on seaduse alusel kogutud ja registrisse kantud DNA-proovide analüüsil saadud andmete töötlemine.
(2) Isikult ja sündmuskohalt kogutud DNA-proovide analüüsil saadud andmeid töödeldakse ja säilitatakse riiklikus DNA-registris.
(3) Riikliku DNA-registri vastutav töötleja on Justiitsministeerium ja volitatud töötleja on riiklik ekspertiisiasutus.
(4) Riikliku DNA-registri asutab ja selle põhimääruse kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.
§ 96. Juurdepääs riiklikule sõrmejälgede registrile ja riiklikule DNA-registrile
(1) Riiklikusse sõrmejälgede registrisse ja riiklikusse DNA-registrisse kantud andmed ei kuulu avalikustamisele.
(2) Juurdepääs registritesse kantud andmetele on registri volitatud töötlejal.
(3) Volitatud töötleja kasutab andmeid kooskõlas seadusega talle seadusega pandud ülesannete täitmiseks.
(4) Riiklikesse registritesse kantud andmed väljastatakse:
1) uurimisasutusele, prokuratuurile, kohtule ja vanglale neile seadusega pandud ülesannete täitmiseks;
2) jälitus- ja julgeolekuasutusele neile seadusega pandud ülesannete täitmiseks;
3) kohtuvälisele menetlejale talle seadusega pandud ülesannete täitmiseks;
4) välisriigi pädevale asutusele seaduse, välislepingu või muu Eesti jaoks siduva rahvusvahelise õigusakti alusel;
5) isikule endale kirjaliku ja allkirjastatud taotluse alusel;
6) Päästeametile ja Kaitseväele neile seadusest tuleneva daktüloskopeerimise ja DNA-proovi võtmise kohustuse täitmiseks.
§ 97. Riiklikusse sõrmejälgede registrisse ja riiklikusse DNA-registrisse andmete kandmine ja nende andmete töötlemine
(1) Riiklikusse sõrmejälgede registrisse ja riiklikusse DNA-registrisse kantakse andmed üksnes seaduse alusel.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud registritesse kantud andmeid tohib kasutada üksnes seadusega kindlaks määratud ülesannete täitmiseks ning kooskõlas andmete töötlemise ja registrisse kandmise eesmärgiga.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud registrisse kantud andmeid võib edastada välisriiki seaduse, välislepingu või muu Eesti jaoks siduva rahvusvahelise kohustuse täitmiseks üksnes juhul, kui andmeid kasutatakse kooskõlas käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatuga.
(4) Riiklikusse sõrmejälgede registrisse kantakse järgmised andmekoosseisud:
1) andmed isiku kohta, kui sellised andmed on olemas;
2) biomeetrilised andmed;
3) andmed daktüloskoopiaandmete võtmise kohta;
4) andmed daktüloskoopiaandmetega tehtavate toimingute ja nende tulemuste kohta.
(5) Riiklikusse DNA-registrisse kantakse järgmised andmekoosseisud:
1) DNA-proovi andmed;
2) viide DNA-proovi võtmise alusdokumentidele;
3) informatsioon DNA-proovi andmetega tehtavate toimingute ja nende tulemuste kohta.
§ 98. Nõusolek daktüloskopeerimisel ja DNA-proovi analüüsil saadud andmete kandmiseks riiklikusse sõrmejälgede registrisse ja riiklikusse DNA-registrisse
(1) Isik võib taotleda tema daktüloskopeerimisel ja DNA-proovi analüüsil saadud andmete kandmist vastavalt riiklikusse sõrmejälgede registrisse või riiklikusse DNA-registrisse. Taotlus peab olema kirjalik ja allkirjastatud.
(2) Taotlusega annab isik nõusoleku tema daktüloskopeerimisel ja DNA-proovi analüüsil saadud andmete töötlemiseks ning määrab andmete kasutamise eesmärgi.
(3) Isik, kelle andmed on kantud riiklikusse sõrmejälgede registrisse või riiklikusse DNA-registrisse käesoleva paragrahvi lõike 1 kohaselt, võib igal ajal taotleda enda andmete kustutamist nimetatud registritest, esitades registri volitatud töötlejale kirjaliku ja allkirjastatud taotluse.
§ 99. Riiklikusse sõrmejälgede registrisse ja riiklikusse DNA-registrisse kantud andmete säilitamine, arhiveerimine ja kustutamine
(1) Isiku daktüloskopeerimisel ja isiku DNA-proovi analüüsil saadud andmed säilitatakse vastavalt riiklikus sõrmejälgede registris ja riiklikus DNA-registris andmete registritesse kandmisest 40 aastat, kui seaduses ei sätestata teisiti. Pärast nimetatud tähtaja möödumist andmed suletakse ja arhiveeritakse.
(2) Isiku õigeksmõistmisel, kriminaalmenetluse lõpetamisel kriminaalmenetluse seadustiku § 200 alusel või väärteomenetluse lõpetamisel väärteomenetluse seadustiku § 29 lõike 1 punktide 1–3 ja 5–7 alusel kustutatakse isiku daktüloskopeerimisel ja DNA-proovi analüüsil saadud andmed vastavalt riiklikust sõrmejälgede registrist ja riiklikust DNA-registrist kohtuotsuse, prokuratuuri, uurimisasutuse või kohtuvälise menetleja määruse alusel 14 päeva jooksul.
(3) Kriminaalmenetluse seadustiku § 100 lõike 11 alusel välistamise eesmärgil kogutud võrdlusandmeid ei kanta riiklikusse sõrmejälgede registrisse ega riiklikusse DNA-registrisse või kustutatakse nimetatud registritest kohe pärast võrdlusuuringu läbiviimist.
(4) Kriminaalmenetluse seadustiku § 99 lõike 2 alusel vastavalt riiklikusse sõrmejälgede registrisse ja riiklikusse DNA-registrisse kantud isikustamata naha papillaarkurrustiku jälgi ja DNA-proovi analüüsil saadud andmeid säilitatakse 75 aastat või kuni isikuga seostamiseni.
(5) Isiku DNA-proov hävitatakse kaks kuud pärast vastava ekspertiisiakti või uuringu edastamist menetlejale või DNA-proovi analüüsil saadud andmete kandmist riiklikusse DNA-registrisse. Erandkorras on prokuratuuri taotlusel võimalik pikendada DNA-proovi säilitamise aega kuni kriminaalmenetluse lõppemiseni.
(6) Käesoleva seaduse § 251 lõike 3, politsei ja piirivalve seaduse § 451 lõike 3, päästeteenistuse seaduse § 73 lõike 3 ning kaitseväeteenistuse seaduse § 921 lõike 3 alusel vastavalt riiklikusse sõrmejälgede registrisse ja riiklikusse DNA-registrisse kantud riikliku ekspertiisiasutuse töötaja, politseiametniku, demineerimistööga seotud päästeametniku ning demineerimistööga seotud tegevväelase daktüloskopeerimisel ja DNA-proovi analüüsil saadud andmed kustutatakse nimetatud registritest käesoleva seaduse § 251 lõike 4, politsei ja piirivalve seaduse § 451 lõike 4, päästeteenistuse seaduse § 73 lõike 4 ning kaitseväeteenistuse seaduse § 921 lõike 4 kohaselt.
§ 910. Riiklikusse sõrmejälgede registrisse ja riiklikusse DNA-registrisse kantud andmete arhiveerimine ning juurdepääs arhiveeritud andmetele
(1) Riikliku sõrmejälgede registri ja riikliku DNA-registri arhiivis säilitatakse vastavalt isikute daktüloskopeerimisel ja DNA-proovide analüüsil saadud andmeid 35 aastat pärast registris andmete sulgemist.
(2) Süütegude avastamiseks kasutatakse ja vajaduse korral väljastatakse menetleja põhjendatud taotluse või ekspertiisimääruse alusel riikliku sõrmejälgede registri ja riikliku DNA-registri arhiivis olevaid süütegude avastamise või ärahoidmise eesmärgil kogutud andmeid, kui kriminaalmenetluse esemeks on esimese astme kuritegu või tahtlikult toimepandud teise astme kuritegu, mille eest on karistusena ette nähtud vähemalt kuni kolm aastat vangistust.
3. peatükk RIIKLIKULT TUNNUSTATUD EKSPERT
§ 10. Riiklikult tunnustatud ekspert
Riiklikult tunnustatud ekspert on isik, kes on kantud riiklikult tunnustatud ekspertide nimekirja.
§ 11. Riiklikult tunnustatud ekspertide nimekiri
(1) Riiklikult tunnustatud ekspertide nimekirja (edaspidi nimekiri) koostamise eesmärk on tagada ülevaade asjatundjatest, keda saab kasutada ekspertiiside tegemisel.
(2) Riiklikult tunnustatud eksperdid kantakse nimekirja teadusvaldkonniti ning nende kohta esitatakse järgmised andmed:
1) ees- ja perekonnanimi ning eksperdi valikul tema sünniaeg või isikukood;
2) eksperdi valikul kontaktaadress või sidevahendi number või mõlemad;
3) nimekirja kandmise ja riikliku tunnustuse lõppemise aeg.
Vajaduse korral kantakse nimekirja ka märkused eksperdi kitsama eriala kohta.
(3) Nimekirja peab ekspertiisiasutus.
(4) Ekspertiisiasutus avaldab riiklikult tunnustatud ekspertide vajaduse kohta teateid üleriigilises päevalehes.
(5) Nimekirja pidamise korra kinnitab Vabariigi Valitsus või tema määratud pädev minister.
§ 12. Riiklikult tunnustatud eksperdi nimekirja kandmine
(1) Nimekirja kantakse isik, kes vastab käesoleva seaduse § 6 lõike 1 punktides 1-3 ja lõike 2 punktides 1 ja 2 nimetatud nõuetele ning:
1) kes on vähemalt kolm aastat vahetult enne nimekirja kandmise taotlemist töötanud teadusvaldkonnas, milles taotletakse riiklikku tunnustamist ning mis annab ekspertiisi tegemiseks siseriiklikult tunnustatud nõuete kohase kvalifikatsiooni;
2) kellel on võimalik kasutada eksperdiuuringuteks vajalikke tehnikavahendeid;
3) kellel on alaline sissetulek.
(2) Nimekirja ei kanta isikut, kes töötab kohtueksperdina ekspertiisiasutuses.
(3) Teenistus- või töösuhtes oleva isiku võib kanda nimekirja vaid siis, kui on kindlaks tehtud, et ta vabastatakse ekspertiisi tegemise ajaks teenistus- või tööülesannete täitmisest.
(4) Isikud kantakse nimekirja teadusvaldkondades, milles tavatsetakse määrata ekspertiise.
§ 13. Avaldus
(1) Isik kantakse nimekirja tema kirjaliku avalduse alusel.
(2) Avaldus esitatakse ekspertiisiasutusele.
(3) Avalduses tuleb märkida järgmised andmed:
3) teadusvaldkond või -valdkonnad, milles riiklikku tunnustamist taotletakse;
4) hariduskäik ja erialase teenistuskäigu kirjeldus;
5) kontaktaadress ja sidevahendi number;
6) isiku omakäeline kinnitus, et ta vastab käesoleva seaduse § 12 nõuetele.
(4) Avaldusele lisatakse erialast haridust tõendav dokument, teave ekspertiisi tegemiseks vajalike tehnikavahendite kasutamise võimaluse ja alalise sissetuleku kohta, tööandja või teenistuja vahetu ülemuse kinnitus käesoleva seaduse § 12 lõikes 3 nimetatud nõude järgimise kohta ning soovitus erialaselt kutseühingult või kaks soovitust erialal tunnustatud asjatundjatelt või andmed vastava asutuse või volitatud juriidilise isiku poolt tunnustamise (atesteerimine, litsentseerimine või muu vorm) kohta. Avaldusele võib erialase sobivuse kohta lisada ka muid andmeid.
§ 14. Avalduse läbivaatamine
Avalduse põhjal kontrollitakse isiku vastavust käesoleva seaduse § 12 nõuetele. Ekspertiisiasutus võib selle kohta koguda lisaandmeid järelepärimiste kaudu ja nõuda lisaandmeid ka avalduse esitajalt.
§ 15. Nimekirja kandmise otsustamine
(1) Isiku nimekirja kandmise otsustab ekspertiisiasutuse juht kahe kuu jooksul, arvates avalduse saabumisest. Käesoleva seaduse §-s 14 nimetatud lisaandmete kogumisel võib ekspertiisiasutus tähtaega pikendada kuni kolme kuuni.
§ 16. Nimekirja avalikustamine
(1) Ekspertiisiasutus tagab nimekirja kättesaadavuse kohtutele ja Politsei- ja Piirivalveametile.
(2) Nimekiri avaldatakse ekspertiisiasutuse veebilehel.
§ 17. Riiklikult tunnustatud eksperdi vanne
(1) Enne nimekirja kandmist annab isik valdkonna eest vastutavale ministrile järgmise vande:
«Mina, (nimi), tõotan täita riiklikult tunnustatud eksperdi ülesanded ausalt ning anda eksperdiarvamuse erapooletult oma eriteadmiste ja südametunnistuse kohaselt. Olen teadlik, et teadvalt vale eksperdiarvamuse andmise eest kohaldatakse karistust vastavalt karistusseadustiku §-s 321 sätestatule.»
(2) Isik kirjutab vandetekstile alla ja kuupäevastab selle.
(3) Käesoleva seaduse § 18 kohaselt riikliku tunnustuse tähtaja pikendamise korral uut vannet ei anta. Kui isik nimekirjast kustutatakse, kaotab vanne kehtivuse.
§ 18. Riikliku tunnustuse tähtaeg
(1) Isik kantakse nimekirja kolmeks aastaks.
(2) Riiklik tunnustus lõpeb nimekirja kandmisest alates kolmanda aasta 15. detsembril.
(3) Riiklikult tunnustatud eksperdi kirjalikul taotlusel võib riikliku tunnustuse tähtaega korduvalt pikendada, kui on täidetud käesoleva seaduse § 12 nõuded. Riiklikult tunnustatud ekspert annab käesoleva seaduse § 12 nõuete täitmise kohta kirjaliku kinnituse.
(4) Riikliku tunnustuse tähtaja pikendamise taotlus tuleb esitada ekspertiisiasutusele hiljemalt kolm kuud enne riikliku tunnustuse tähtaja lõppemist.
(5) Taotluses loetletakse menetlusasjad, milles isik on riiklikult tunnustatud eksperdina ekspertiise teinud, ning tema sagedase määramise korral viimase kalendriaasta menetlusasjad.
(6) Riikliku tunnustuse pikendamise otsus tehakse käesoleva seaduse §-s 14 ja § 15 lõikes 1 sätestatud korras.
§ 19. Riikliku tunnustuse lõppemine
(1) Riiklik tunnustus lõpeb ja isik kustutatakse nimekirjast, kui:
1) riiklikult tunnustatud ekspert esitab ekspertiisiasutusele kirjaliku avalduse enda nimekirjast kustutamise kohta;
2) möödub tunnustuse tähtaeg ja tähtaja pikendamise taotlust ei ole esitatud või kui taotlust ei rahuldata;
3) riiklikult tunnustatud ekspert sureb.
(2) Riikliku tunnustuse lõppemine ei takista ekspertiisi tegemist pooleliolevas menetlusasjas.
§ 20. Riikliku tunnustuse kehtetuks tunnistamine
(1) Riikliku tunnustuse kehtetuks tunnistamise otsustab ekspertiisiasutuse juht ja isik kustutatakse nimekirjast, kui:
1) ilmneb, et isiku nimetamise ajal ei olnud käesoleva seaduse § 12 lõigetes 1 ja 3 nimetatud nõuded täidetud või kui need on hiljem ära langenud, välja arvatud käesoleva seaduse § 19 lõike 1 punktis 3 nimetatud juhul;
2) riiklikult tunnustatud ekspert keeldub seadusliku aluseta ekspertiisi tegemast või kui ta mõjuva põhjuseta viivitab ekspertiisi tegemisega või ei ilmu menetleja kutsel ning menetleja teeb ettepaneku riikliku tunnustuse kehtetuks tunnistamiseks.
Käesoleva seaduse § 13 lõikes 3 nimetatud andmete muutumisest on riiklikult tunnustatud ekspert kohustatud viivitamata kirjalikult teatama ekspertiisiasutusele.
4. peatükk EKSPERDI ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
§ 22. Eksperdi õiguste ja kohustuste tekke alus
Eksperdi õigused ja kohustused tekivad kohtueksperdil ekspertiisimäärusele märgitud ekspertiisikorralduse alusel ja muul isikul menetleja ekspertiisimääruse alusel.
§ 23. Eksperdi õigused ja kohustused
(1) Eksperdi õigused ja kohustused ekspertiisi tegemisel sätestatakse menetlusseadustes.
(2) Lisaks menetlusseadustes sätestatule on ekspert kohustatud:
1) ekspertiisi tegemisel juhendama ja kontrollima abipersonali tegevust;
2) säilitama ekspertiisiandmed vastavalt käesoleva seaduse §-s 25 sätestatule;
3) väljaspool ekspertiisiasutust tehtud ekspertiisi korral esitama ekspertiisiakti valmimisest arvates 10 tööpäeva jooksul ekspertiisiasutusele ekspertiisiakti ja selle lisade koopia vastavalt käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatule.
(3) Loetelu juhtudest, kui ekspert on kohustatud esitama ekspertiisiasutusele ekspertiisiakti ja selle lisade koopia ning koopiate esitamise ja sellega kaasnevate kulude hüvitamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 24. Abipersonali kasutamine
Eksperdil on õigus kasutada eksperdiuuringutes abipersonali. Ekspert juhendab eksperdiuuringute tegemisel abipersonali ja kontrollib nende tegevust.
§ 25. Andmete säilitamise kohustus
(1) Riiklikult tunnustatud ekspert peab tehtud ekspertiiside arvestust ja säilitab arvestusandmetena:
1) ekspertiisi määranud menetleja nime;
2) menetlusasja numbri;
3) ekspertiisimääruse kuupäeva;
4) ekspertiisi liigi;
5) ekspertiisiobjekti või isiku andmed, kelle kohta ekspertiis on määratud;
6) ekspertiisiakti või ekspertiisist keeldumise akti koostamise kuupäeva.
(2) Ekspert on kohustatud säilitama arvestusandmeid viis aastat.
(3) Ekspertiisiasutuses säilitatakse arvestusandmeid ja ekspertiisiakti koopia või ekspertiisi tegemisest keeldumise akti koopia seadusega või seaduse alusel sätestatud korras.
§ 251. Riiklikus ekspertiisiasutuses töötava isiku daktüloskopeerimine ja temalt DNA-proovi võtmine
(1) Ekspertiisiobjektiga kokkupuutuv riiklikus ekspertiisiasutuses töötav isik daktüloskopeeritakse ja temalt võetakse DNA-proov eesmärgiga välistada objektile riikliku ekspertiisiasutuse töötaja jäetud jäljed.
(2) Loetelu ametikohtadest, millel töötav riikliku ekspertiisiasutuse töötaja daktüloskopeeritakse ja kellelt võetakse DNA-proov, kehtestab riikliku ekspertiisiasutuse juht käskkirjaga.
(3) Riikliku ekspertiisiasutuse töötaja daktüloskopeerimisel ja temalt võetud DNA-proovi analüüsil saadud andmed kantakse vastavalt riiklikusse sõrmejälgede registrisse ja riiklikusse DNA-registrisse.
(4) Riikliku ekspertiisiasutuse töötaja daktüloskopeerimisel ja DNA-proovi analüüsil saadud andmed kustutatakse vastavast registrist kolme aasta möödumisel isiku ja riikliku ekspertiisiasutuse vahel sõlmitud töölepingu lõppemisest.
(5) Käesoleva paragrahvi alusel riiklikus ekspertiisiasutuses töötava isiku daktüloskopeerimise ja DNA-proovi võtmise korra kehtestab riikliku ekspertiisiasutuse juht käskkirjaga.
5. peatükk EKSPERTIISI RAHASTAMINE
1. jagu Ekspertiisikulud
§ 26. Ekspertiisikulude arvestamine ja rahastamine
(1) Ekspertiisikulud moodustavad eksperdil või ekspertiisiasutusel seoses ekspertiisi tegemise ja menetlusest osavõtuga tekkinud kulud ning põhjendatud erandjuhtudel menetlusvälisel isikul seoses ekspertiisi tegemisega tekkinud kulud.
(2) Ekspertiisikulude arvestus peab olema arusaadav, õige, detailne ja järjepidev.
(3) Ekspert lisab kohtule, prokuratuurile, uurimisasutusele või kohtuvälisele menetlejale esitatavale ekspertiisiaktile õiendi, milles märgib ekspertiisi maksumuse vastavalt kehtestatud hinnakirjale ja menetlusest osavõtuga seotud põhjendatud kulud kuluartiklite kaupa. Ekspertiisiakti esitamisest hiljem tekkinud kulude kohta esitatakse täiendav õiend.
(4) Kui ekspert keeldub seaduses sätestatud alusel ekspertiisi tegemisest, siis esitatakse õiend juba tehtud kulutuste koha. Kohus, prokuratuur, kohtueelse uurimise asutus või kohtuväline menetleja hindab tehtud kulutuste põhjendatust ja ekspertiisi tegemisest keeldumise asjaolusid ning määrab seejärel hüvitamisele kuuluva summa või keeldub kulude hüvitamisest.
(5) Kohus, uurimisasutus, prokuratuur või kohtuväline menetleja kannab ekspertiisikulud menetluskuludesse ja need nõutakse sisse või jäetakse sisse nõudmata menetlusseadustes ettenähtud korras.
(6) Ekspertiisi tegemist ekspertiisiasutuses rahastatakse riigieelarvest.
§ 261. Ekspertiisiasutuses tehtud ekspertiisi maksumus
(1) Ekspertiisiasutuses tehtud ekspertiisi maksumuseks on käesoleva seadusega kehtestatud ekspertiisi hind või ekspertiisi käigus uuritud ekspertiisiobjektide arvu ja käesoleva seadusega kehtestatud ühe ekspertiisiobjekti ekspertiisi hinna korrutis või toksikoloogiaekspertiisi käigus kasutatud metoodikate maksumuse summa ja ekspertiisiobjektide arvu korrutis.
(2) Ekspertiisiasutuses tehtud kohtuarstliku ja meditsiinilise kriminalistika ekspertiisi maksumuseks on ekspertiisi hinna ja ekspertiisi käigus tehtud lisauuringute hinna summa.
(3) Ekspertiisi hinnale ei lisata käibemaksu.
§ 262. Ekspertiisiasutuse kulud seoses ekspertiisi tegemisega
(1) Ekspertiisiasutuses tehtava ekspertiisi ja lisauuringu hinna koosseisu kuuluvad järgmised ekspertiisi või lisauuringu tegemisega seonduvad kulud:
1) eksperdi palga kulu;
2) materjalikulu;
3) seadme hooldamise ja remondi kulu;
4) ekspertiisi tegemiseks vajalik transpordikulu;
5) administreerimiskulu;
6) kommunaalkulu;
7) põhivara kulum.
(2) Ekspertiisiasutuses tehtava ekspertiisi ja lisauuringu hinna koosseisu ei kuulu eksperdi menetlusest osavõtuga seotud kulud.
(3) Menetlusest osavõtuga seotud kulud on päevaraha ning sõidu- ja ööbimiskulud.
§ 27. Riiklikult tunnustatud eksperdi ja eksperdiks määratud muu isiku kulude hüvitamine
Riiklikult tunnustatud eksperdi ja menetleja poolt eksperdiks määratud muu isiku tehtud ekspertiisi kulud hüvitatakse menetlusseadustes sätestatud korras.
§ 271. Menetlusvälisel isikul seoses ekspertiisi tegemisega tekkinud kulude hüvitamine
(1) Menetlusvälisel isikul seoses ekspertiisi tegemisega tekkinud otsesed kulud hüvitatakse põhjendatud juhtudel, kui kulud ei ole juba kaetud eksperdile makstud tasuga. Sellisteks kuludeks on isiku valduses olevate vahendite kasutamise kulud, mis on tekkinud ainult ekspertiisi tegemisel, kaasa arvatud transpordile, abitööjõule ning uuringuks kasutatud materjalidele ja vahenditele tehtud kulutused.
(2) Menetlusvälise isiku ekspertiisikulude koosseisu ei arvata eksperdi töötasu ega muid temaga seotud kulusid.
(3) Menetlusväline isik peab kohtu, prokuratuuri, kohtueelse uurimise asutuse või kohtuvälise menetleja nõudmisel esitama õiendis näidatud ekspertiisikulude kohta algandmeid ja andma selgitusi.
(4) Menetlusvälisele isikule hüvitamisele kuuluv summa määratakse kindlaks lähtuvalt esitatud õiendist kohtu, prokuratuuri, kohtueelse uurimise asutuse või kohtuvälise menetleja määrusega.
(5) Kohus, prokuratuur, kohtueelse uurimise asutus või kohtuväline menetleja kannab määruses näidatud summa üle isiku nimetatud pangakontole määruse tegemisest arvates 15 tööpäeva jooksul.
2. jagu Ekspertiisiasutuses tehtavate ekspertiiside hinnad
§ 272. Arstlik kohtutoksikoloogiaekspertiis
Arstliku kohtutoksikoloogiaekspertiisi hind on 95 eurot.
§ 273. DNA-ekspertiis
DNA-ekspertiisi hind ühe analüüsiobjekti kohta on 57 eurot.
§ 274. Isiku kohtuarstlik ekspertiis
Isiku kohtuarstlike ekspertiiside hinnad on järgmised:
1) isiku kohtuarstlik ekspertiis, sealhulgas tervisekahjustuse ja terviseseisundi tuvastamise ekspertiis – 61 eurot;
2) isiku keerukas kohtuarstlik ekspertiis ja isiku kohtuarstlik ekspertiis haiglas, vanglas või kinnipidamiskohas – 84 eurot;
3) isiku kohtuarstlik komisjoniekspertiis – 271 eurot;
4) isiku kohtuarstlik täiendekspertiis – 97 eurot;
5) isiku kohtuarstlik kordusekspertiisi – 177 eurot;
6) alaealise isiku günekoloogiaekspertiis – 129 eurot;
7) täisealise isiku günekoloogiaekspertiis – 109 eurot;
8) isiku androloogiaekspertiis – 119 eurot.
§ 275. Isiku kohtupsühhiaatriaekspertiis ja kohtupsühholoogiaekspertiis
Isiku kohtupsühhiaatriaekspertiiside ja kohtupsühholoogiaekspertiiside hinnad on järgmised:
1) kohtupsühhiaatriaekspertiis – 255 eurot, millele lisandub statsionaarse ekspertiisi korral voodipäevatasu 59 eurot iga voodipäeva kohta;
2) kohtupsühhiaatria-kohtupsühholoogia kompleksekspertiis – 380 eurot;
3) komisjoniline kohtupsühhiaatriaekspertiis – 380 eurot;
4) kohtupsühholoogiaekspertiis – 125 eurot.
§ 276. Kohtukeemiaekspertiis
Kohtukeemiaekspertiiside hinnad ühe ekspertiisiobjekti kohta on järgmised:
1) alkoholiekspertiis – 75 eurot;
2) narkootilise aine ekspertiis – 84 eurot;
3) lõhkeaineekspertiis – 81 eurot;
4) põlevvedelikuekspertiis – 193 eurot.
§ 277. Kriminalistikaekspertiis
Kriminalistikaekspertiiside hinnad on järgmised:
1) alaealise seksuaalse väärkohtlemisega seonduva materjali infotehnoloogiaekspertiis – 451 eurot;
2) autotehniline ekspertiis – 503 eurot;
3) dokumendiekspertiis ühele dokumendile – 77 eurot;
4) hääleekspertiis – 862 eurot;
5) infotehnoloogiaekspertiis – 1608 eurot;
6) jäljeekspertiis – 314 eurot;
7) kiuekspertiis ühele objektile – 100 eurot;
8) kujutiseekspertiis – 761 eurot;
9) käekirjaekspertiis ühe isiku kohta – 282 eurot;
10) külmrelvaekspertiis – 255 eurot;
11) lasujäägiekspertiis ühele objektile – 45 eurot;
12) liiklusekspertiisi muud alaliigid – 428 eurot;
13) liiklustehniline ekspertiis – 457 eurot;
14) liiklustrassoloogiaekspertiis – 413 eurot;
15) lõhkeseadeldise ja plahvatuse ekspertiis – 430 eurot;
16) metalliekspertiis ühele objektile – 50 eurot;
17) paberrahaekspertiis ühele rahatähele – 77 eurot;
18) raamatupidamisekspertiis ühe ettevõtte, organisatsiooni või juriidilise isiku kohta – 1585 eurot;
19) radaridetektoriekspertiis – 86 eurot;
20) relvaekspertiis, sealhulgas tulirelvaekspertiis – 420 eurot;
21) sõrmejäljeekspertiis – 663 eurot;
22) tulekahjuekspertiis – 704 eurot;
23) värvkatteekspertiis ühele objektile – 40 eurot;
24) hõõglambiekspertiis ühele objektile – 35 eurot.
§ 278. Meditsiinilise kriminalistika ekspertiis
Meditsiinilise kriminalistika ekspertiiside hinnad on järgmised:
1) kohtuantropoloogiaekspertiis, sealhulgas isiku tuvastamise ekspertiis – 333 eurot;
2) kohtutraumatoloogiaekspertiis, sealhulgas haavaballistikaekspertiis, kohtuarstlik jäljeekspertiis ja sündmuskoha rekonstruktsiooni ekspertiis – 77 eurot.
§ 279. Surnu kohtuarstlik ekspertiis
Surnute kohtuarstlike ekspertiiside hinnad on järgmised:
1) surnu kohtuarstlik ekspertiis – 145 eurot;
2) surnu keerukas kohtuarstlik ekspertiis – 222 eurot;
3) surnu kohtuarstlik komisjoniekspertiis – 473 eurot;
4) surnu kohtuarstlik täiendekspertiis – 68 eurot;
5) surnu kohtuarstlik kordusekspertiis – 220 eurot.
§ 2710. Toksikoloogiaekspertiis
(1) Narkootiliste ainete ja ravimite toimeainete kvalitatiivsel määramisel bioloogilisest materjalist on järgmised hinnad:
1) aluseliste narkootiliste ainete ja ravimite toimeainete määramine gaasikromatograafi-massispektromeetriga – 52 eurot;
2) amfetamiinide määramine gaasikromatograafi-massispektromeetriga – 54 eurot;
3) tervishoiuteenuse osutaja või riikliku ekspertiisiasutuse poolt veenivere võtmise hind – 2 eurot;
4) tervishoiuteenuse osutaja või riikliku ekspertiisiasutuse poolt kateetriga uriinivõtmise hind – 12 eurot;
5) kannabinoidide määramine gaasikromatograafi-massispektromeetriga – 53 eurot;
6) narkootiliste ja psühhotroopsete ainete määramine gaasikromatograafi-massispektromeetriga – 61 eurot;
7) fentanüülide määramine gaasikromatograafi-massispektromeetriga – 50 eurot;
8) sõeluuring narkootiliste ja psühhotroopsete ainete klassi määramiseks – 23 eurot;
9) bensodiasepiinide määramine gaasikromatograafi-massispektromeetriga – 46 eurot;
10) gammahüdroksübutüraadi määramine gaasikromatograafi-massispektomeetriga – 70 eurot;
11) teiste ainete määramine gaasikromatograafi-massispektomeetri, spektraalanalüüsi või kõrgsurvevedelikkromatograafiga – 70 eurot.
(2) Muude toksikoloogiaekspertiiside hinnad on järgmised:
1) alkoholide ja teiste kergesti lenduvate ühendite määramine – 27 eurot;
2) mitmealuseliste alkoholide ja nende laguproduktide määramine – 37 eurot.
3. jagu Riiklikus ekspertiisiasutuses tehtavate uuringute hinnad
§ 2711. Riiklikus ekspertiisiasutuses tehtavad uuringud
(1) Narkootiliste ainete ja ravimite toimeainete kvalitatiivsete uuringute hinnad on järgmised:
1) narkootiliste ja psühhotroopsete ainete määramine gaasikromatograafi-massispektromeetriga – 59 eurot;
2) aluseliste narkootiliste ainete ja ravimite toimeainete määramine gaasikromatograafi-massispektromeetriga – 39 eurot;
3) bensodiasepiinide määramine gaasikromatograafi-massispektromeetriga – 33 eurot;
4) kannabinoidide määramine gaasikromatograafi-massispektromeetriga – 36 eurot;
5) fentanüülide määramine gaasikromatograafi-massispektromeetriga – 35 eurot;
6) happelise ja aluselise fraktsiooni eraldamine bioloogilisest materjalist ja nende analüüs õhekihikromatograafiaga – 35 eurot;
7) amfetamiinide määramine gaasikromatograafi-massispektromeetriga – 38 eurot;
8) uriini ülduuring gaasikromatograafi-massispektromeetriga – 31 eurot;
9) gammahüdroksübutüraadi määramine gaasikromatograafi-massispektomeetriga – 60 eurot;
10) sõeluuring narkootiliste ja psühhotroopsete ainete klassi määramiseks – 23 eurot.
(2) Narkootiliste ainete kvantitatiivsete uuringute hinnad on järgmised:
1) narkootiliste ainete ja ravimite määramine gaasikromatograafi-massispektromeetriga – 174 eurot;
2) narkootiliste ainete ja ravimite määramine kõrgsurvevedelikukromatograafiga – 172 eurot.
(21) Surnu kohtuarstlike radioloogiauuringute hinnad on järgmised:
1) surnu kogu keha kompuutertomograafiauuring – 284 eurot;
2) surnu kogu keha kompuutertomograafiauuring koos peennõelbiopsiaga proovi võtmiseks toksikoloogiauuringuks – 308 eurot;
3) surnu kogu keha kompuutertomograafiauuring koos jämenõelbiopsia ja histoloogilise uuringuga – 495 eurot;
4) surnu kogu keha magnetresonantstomograafiauuring – 1057 eurot;
5) muu kohturadioloogiauuring – Eesti Haigekassa hinnakirja järgi.
(3) Muude lisauuringute hinnad on järgmised:
1) kohtutraumatoloogiauuring – 76 eurot;
2) arstlik kohtutoksikoloogiauuring – 52 eurot;
3) alkoholide ja teiste kergesti lenduvate ühendite määramine – 14 eurot;
4) mitmealuseliste alkoholide ja nende laguproduktide määramine – 25 eurot;
5) karboksühemoglobiini määramine – 26 eurot;
6) muude mürgistavate ainete määramine – 31 eurot;
7) isiku kohtuarstlik uuring osalise või puuduva töövõime määramiseks – 61 eurot;
8) elementaaranalüüs ühele objektile – 35 eurot;
9) infrapunaspektromeetriauuring ühele objektile – 40 eurot;
10) kohtupsühhiaatriauuring – 125 eurot;
11) kohtupsühholoogiauuring – 73 eurot;
12) bioloogilise materjali eeluuring – 70 eurot.
§ 28. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
§ 29. Kohtueksperdi vande andmise erisused
Ekspertiiside tegemiseks tööle võetud isik, kes vastab kohtueksperdile esitatavatele nõuetele, annab temaga töölepingu sõlminud isikule käesoleva seaduse §-s 7 nimetatud vande seaduse jõustumisest alates kuue kuu jooksul.
§ 30. Ekspertiisiasutuse põhimääruse seadusega kooskõlla viimine
Ekspertiisiasutuse põhimäärus viiakse käesoleva seaduse nõuetega kooskõlla seaduse jõustumisest alates kuue kuu jooksul.
§ 301. Kohtuekspertiisi ja Kriminalistika Keskuse tegevuse lõpetamine
(1) Kohtuekspertiisi ja Kriminalistika Keskuse tegevus lõpetatakse ning selle ülesanded, õigused, kohustused, riigivara ja asjaajamine antakse üle Eesti Kohtuarstlikule Ekspertiisibüroole alates 2008. aasta 1. jaanuarist. Eesti Kohtuarstlikule Ekspertiisibüroole ei anta üle politseiasutuste varustamist kriminalistikavahenditega ega nende kriminalistikategevuste ja fototeenuste korraldamist, mis jääb politseiasutuste ülesandeks. Kohtuekspertiisi ja Kriminalistika Keskuse tegevuse lõpetamise ja sellega kaasnevad üleandmised korraldab Vabariigi Valitsus või tema volitatud minister.
(2) Valdkonna eest vastutav minister nimetab Eesti Kohtuarstliku Ekspertiisibüroo ümber asutusele uue põhimääruse kehtestamisega.
(3) Kõigis õigussuhetes, milles Eesti Vabariik on esindatud Eesti Kohtuarstliku Ekspertiisibüroo või Kohtuekspertiisi ja Kriminalistika Keskuse kaudu, esindab alates 2008. aasta 1. jaanuarist Eesti Vabariiki ümbernimetatud ja uue põhimääruse alusel tegutsev endine Eesti Kohtuarstlik Ekspertiisibüroo, millel kuni õigusaktide muutmiseni on ka neis sätestatud seniste riiklike ekspertiisiasutuste pädevus.
[RT I 2007, 44, 314 - jõust. 14.07.2007]
§ 302. Kohtuekspertiisi ja Kriminalistika Keskuse ametnike vabastamine asutuse tegevuse lõpetamisel
(1) Teade Kohtuekspertiisi ja Kriminalistika Keskuse tegevuse lõpetamisest ja ettepanek sõlmida pakutavatel tingimustel Eesti Kohtuarstliku Ekspertiisibürooga tööleping esitatakse ametnikule kirjalikult hiljemalt 2007. aasta 15. novembril.
(2) Kohtuekspertiisi ja Kriminalistika Keskuse ametnikul, kes lahkub ametniku kohalt töölepingulisele kohale Eesti Kohtuarstlikus Ekspertiisibüroos, säilivad vastaval töökohal töötamise ajal järgmised avaliku teenistuse seaduse alusel omandatud õigused:
1) säilitatakse senine palk, kui palk uuel töökohal on väiksem senisest palgast;
3) võimaldatakse õppelaenu kustutamist õppetoetuste ja õppelaenu seaduses sätestatud tingimustel;
4) kuni 2013. aasta 1. jaanuarini töölepingu alusel töötatud aeg arvatakse teenistusstaaži hulka pensioni suurendamisel avaliku teenistuse seaduse alusel.
(3) Oma nõusolekust sõlmida tööleping teatab ametnik Eesti Kohtuarstliku Ekspertiisibüroo juhile viimase määratud tähtaja jooksul, mis ei või olla lühem kui kaks nädalat, käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud teate saamise päevast arvates. Kui ametnik ei ole nimetatud tähtaja jooksul oma nõusolekust teatanud, loetakse ta mittenõustunuks.
(4) Tähtaegselt töölepingu sõlmimiseks nõusoleku andnud töötajale ei maksta tema teenistusest vabastamisel avaliku teenistuse seaduse § 131 lõikes 1 sätestatud hüvitust.
§ 303. Riiklikult tunnustatud ekspertide nimekirja avaldamine veebilehel
Riiklikult tunnustatud ekspertide nimekiri tehakse veebilehe kaudu avalikult kättesaadavaks. Ekspertiisiasutus teavitab sellest ühe kuu jooksul käesoleva seaduse jõustumisest arvates kõiki nimekirja kantud eksperte, kes võivad teatada ekspertiisiasutusele oma soovi muuta nimekirjas avaldatud kontaktaadressi või sidevahendi numbrit või jätta neist üks avalikustamata. Riiklikult tunnustatud ekspertide nimekiri avaldatakse veebilehel kahe kuu jooksul seaduse jõustumisest arvates selleks ajaks olemasolevate andmetega.
§ 304. Riikliku sõrmejälgede registri ja riikliku DNA-registri üleminekusätted
(1) Enne 2012. aasta 1. augustit riiklikusse sõrmejälgede registrisse ja riiklikusse DNA-registrisse kantud andmeid, mille kogumise eesmärki ei ole võimalik kindlaks teha, võib kasutada ainult isikusamasuse tuvastamise eesmärgil.
(2) Enne 2012. aasta 1. augustit vastavalt riiklikusse sõrmejälgede registrisse ja riiklikusse DNA-registrisse kantud sõrmejäljed ja DNA-proovide analüüsil saadud andmed kustutatakse 40 aasta möödumisel nende registrisse kandmisest.
(3) Käesoleva seaduse § 99 lõiget 2 rakendatakse riiklikust DNA-registrist andmete kustutamise kohta 2013. aasta 1. detsembrist.
(4) Käesoleva seaduse § 99 lõikes 2 nimetatud isikute DNA-proovi analüüsil saadud andmeid ei kustutata riiklikust DNA-registrist, vaid ligipääs nimetatud andmetele suletakse ning neid andmeid ei ole pärast sulgemist lubatud kasutada ühelgi juhul. Käesoleva lõike alusel suletud andmed kustutatakse riiklikust DNA-registrist 2013. aasta 1. detsembrist.
§ 31. Seaduse jõustumine


text:
menetlusabi taotluse mõju tähtaja kulgemisele
3-3-1-23-02 Riigikohus 09.04.2002
Riigikohtu varasemas praktikas on asutud seisukohale, et kuna kehtivas kriminaalmenetlusõiguses puudub väidetaval kannatanul võimalus vaidlustada kriminaalmenetluse alustamisest keeldumist kohtus, siis on ainsaks õiguskaitse võimaluseks kaebuse esitamine halduskohtule. Seega on halduskohtus võimalik vaidlustada ka prokuröri ja uurija toiminguid kriminaalasja menetlemise alustamisest keeldumisel.
Kaebuse kooskõlla viimiseks seaduse nõuetega võib olla vajalik määrata kaebajale tasuta õigusabi.
3-3-1-2-02 Riigikohus 21.02.2002
Kriminaalmenetluse koodeksiga sätestatud õigus kaevata prokurörile ja riigi peaprokurörile on olemuselt subjektiivne õigus. Ka need õigused, mida soovitakse kaitsta kriminaalmenetluse abil, on olemuselt subjektiivsed õigused. Põhiseaduse § 15 lg 1 ei anna alust järelduseks, et Eesti õiguskorras on subjektiivseid õigusi, mille kohtulik kaitse on põhimõtteliselt välistatud. Seega peab kohtulikule kontrollile olema allutatud ka uurija ja prokuröri tegevus kriminaalmenetluse alustamisel. Kuna kehtivas kriminaalmenetlusõiguses pole sätteid, mis annaksid väidetavale kannatanule võimaluse vaidlustada kriminaalmenetluse alustamisest keeldumist kohtus ja puudub kohtuliku kontrolli võimalus, jääb ainsaks õiguskaitse võimaluseks kaebuse esitamine halduskohtule. Sellisele järeldusele orienteerib Riigikohtu üldkogu 22. detsembri 2000. a määrus haldusasjas nr 3-3-1-38-00 ning Põhiseaduse § 13 1. lõike esimene lause ja 2. lõige ning § 14. Kui Põhiseaduse §-s 13 lg 2 nimetatud seadus puudub, siis on kohus kohtuniku õiguse korras pädev vastava normi looma.
Halduskohus ei saa hinnata kriminaalmenetluse alustamise vajalikkust ja otstarbekust ning saab kontrollida vaid seda, kas uurija ja prokurör toimisid seaduspäraselt. Halduskohus ei saa teha ettekirjutust alustada kriminaalmenetlust. Halduskohus ei tohiks piirduda ainult kontrollimisega, kas on rikutud põhiõigusi, sest kriminaalmenetluses saab kaitsta ka õigusi, mis pole käsitatavad põhiõigustena. Kui isiku väidetavat õigust ei saa kriminaalmenetluses kaitsta, jääb halduskohtule kriminaalmenetluse algatamisest keeldumise peale esitatud kaebus rahuldamata. Kaebus jääb rahuldamata ka siis, kui kriminaalmenetluse alustamisest keeldumisel või sellele eelnevalt ei ole rikutud kriminaalmenetlusõiguse norme.
Seisukoht, et kui halduskohus pole pädev antud asjas esitatud kaebust lahendama, siis puudub riigi arvel advokaadi esindajaks määramise vajadus, ei tulene seadusest ega ole kooskõlas efektiivse õigusabi tagamise võimalusega, mis on sätestatud nii HKMS §-s 94 kui ka TsMS §-s 83 lg 3. Kaebuse esitaja võib õigusabi vajada ka kaebuse seaduse nõuetega kooskõlla viimiseks või halduskohtu selle määruse peale erikaebuse koostamiseks ja esitamiseks, millega kohus leidis, et kaebuse läbivaatamine pole halduskohtu pädevuses. Sellises olukorras ei saa eitada füüsilisele isikule tasuta õigusabi määramise võimalust.
Kuna kehtivas kriminaalmenetlusõiguses pole sätteid, mis annaksid väidetavale kannatanule võimaluse vaidlustada kriminaalmenetluse alustamisest keeldumist kohtus ja puudub kohtuliku kontrolli võimalus, jääb ainsaks õiguskaitse võimaluseks kaebuse esitamine halduskohtule. Sellisele järeldusele orienteerib Riigikohtu üldkogu 22. detsembri 2000. a määrus haldusasjas nr 3-3-1-38-00 ning Põhiseaduse § 13 1. lõike esimene lause ja 2. lõige ning § 14. Kui Põhiseaduse §-s 13 lg 2 nimetatud seadus puudub, siis on kohus kohtuniku õiguse korras pädev vastava normi looma.
3-3-1-47-99 Riigikohus 20.12.1999
Kui ringkonnakohtu otsus, millega halduskaristuse määramise otsus tunnistati ebaseaduslikuks, kuulub tühistamisele ja menetlus haldusõiguserikkumise asjas lõpetamisele, siis puudub alus kassatsioonkaebuse rahuldamiseks, millega taotleti advokaadi õigusabi eest tasutud summa hüvitamist riigi- või kohaliku eelarve vahenditest.

matches:
Riigikohus
Riigikohus
§ 15
§ 13
§ 14
kohus
kohus
§ 13
§ 14
kohus
Riigikohus


Veel Social Club'i episoodide PC videomaterjali
Kirjutas j2mm, esmaspäeval 12. aprillil 2010 20:08
Esimene episoodide PC videoredaktoriga tehtud video
Seoses episoodide ilmumisega PC-le lisandub R* Social Club TV-sse spetsiaalne Episodes from Liberty City PC-kanal, millega seoses esitleti ka esimest videoredaktoriga tehtud episoodide klippi:
Ärge unustage osa võtmast ka meie käimasolevat kevadloosist, mille auhindadena loosime me välja Episodes from Liberty City ning 'IV' t-särgi. Täpsem info - events.gtaveeb.ee ja twitter.com/gtaveeb, kust võite leida ülevaatlikku informatsiooni loosi kulgemise kohta.
Kirjutas j2mm, esmaspäeval 05. aprillil 2010 19:11
Esimesed Episodes from Liberty City PC pildid
Täna avalikustati esimesed Grand Theft Auto: Episodes from Liberty City PC pildid:
Episodes from Liberty City PC ja PS3-e ilmumiskuupäevaks Euroopas on 16. aprillil.
P.S. Tuletan meelde, et kuni antud kuupäevani on võimalik teil osa võtta ka meie kevadloosist, mille peaauhinnana läheb loosi Episodes from Liberty City plaat võitja poolt soovitud platvormile. Täpsem info meie sündmustelehelt.
Kirjutas j2mm, reedel 02. aprillil 2010 17:51
GTAveebi kevadloos '10
Nagu juba läbi aastate tavaks on saanud, meeldib meile korraldada erinevaid loosimisi ning ega seegi aasta mõni erand olla saa. Kuna kevad hakkab juba aina märksamalt võimust võtma, jõudsime otsusele et just praegu (eelkõige mil Liberty City episoodid kõigest käeulatuse kaugusel juba uusi platvorme vallutama hakkavad), korraldada järjekordne GTAveebi kevadloos.
Kuigi kalendrisse vaadates vaatab meile tänase kuupäevaga vastu 1. aprill, EI OLE TEGU APRILLINALJAGA! Kõik saadetud sõnumid osalevad alaltoodud auhindade loosimises. Mõtlesime lihtsalt, et uut kuud oleks tore alustada ka uute loosimistega.
Kuna eelmise aasta Nintendo DS'i ja Chinatown Wars'i loosimise peale polnud ehk nii suurt jooksu kui me lootsime, otsustasime see aasta hõlmu veidi koomale tõmmata, kuid seda küll eelkõige just sõnumimaksumuse poolest - selle aastase GTAveebi kevadloosi ühe sõnumi hind on kõigest 5 krooni.
Peaauhinnana loosime sel aastal välja Episodes from Liberty City peatse ilmumise puhul uutele mängumaadele plaaditäie uusi Liberty City seiklusi - see tähendab Grand Theft Auto: Episodes from Liberty City plaadi sinu enda poolt valitud platvormile - olgu selleks kas PC, PS3, või küll kuigi juba veidi aega väljas olnud, Xbox 360 versioon mängust.
Loosimises osalemiseks saada sõnum sisuga
WIN EPISODES (sinu email)
Ühe sõnumi hind on kõigest 5 krooni.
Mida rohkem sõnumeid saadate, seda suurem võimalus on võita, kuna iga sõnum läheb arvesse eraldi, ehk unikaalsena.
Lisaks Episodes from Liberty City-le loosime kõigi sõnumisaatjate vahel välja ka ülaltoodud pildil kujutatud "IV" logoga musta või valge Grand Theft Auto 4 t-särgi.
Sõnumisse ei pea te märkima ei platvormi millele te Episodes from Liberty City't soovite ega soovitud t-särgi värvust, kuna need selgitame me välja võitjatega ühendust võttes.
Loosi lõpukuupäevaga seotud informatsioon täpsustamisel, kuid arvatavasti saab selleks 16. aprill.
Jälgige kõiki loosimisega seotud uuendusi ka meie säutsudena.
viide - events.gtaveeb.ee
Edu ja head loosiõnne,
GTAveebi meeskond
Kirjutas j2mm, neljapäeval 01. aprillil 2010 00:04
PS3 ja PC EfLC ilmumine lükatud kahe nädala võrra edasi
Tulles vastu Sony Computer Entertainment Europe palvele, on Rockstar Games lükanud veel täiendava kahe nädala jagu edasi Grand Theft Auto: Episodes from Liberty City ilmumise PS3 ja PC platvormidele. Antud viivituse põhjuseks on eelmainitud SCEE palve redigeerimaks teatud määral mängusisest meediat - raadiojaamu, televisiooniprogramme ning internetilehekülgi. Muudatused teostatakse tagamaks parem suhe mängu ning sätestatud piirkondlike nõuete vahel.
Kuigi antud muudatused paistavad küll mõjutavat ainult mängu PS3-e Euroopa versiooni, lükati mängu ilmumine edasi nii PS3 kui ka PC platvormile, et tagada võrdsus kõigi mängijate vahel. Episodes from Liberty City uueks ilmumiskuupäevaks PC ja PS3 platvormidele saab seega Põhja-Ameerikas 13. ning Euroopas 16. aprill.
Lisainformatsioon Rockstar Games News Wire'ist.
Kirjutas j2mm, reedel 19. märtsil 2010 18:07
GTA IV PC nüüd saadaval Games on Demand'is
Grand Theft Auto IV PC versioon on nüüdsest allalaetavana saadaval ka Games for Windows LIVE'i Games on Demand teenuse kaudu.
GTA IV PC versioonil on võrreldes Xbox 360 ja Playstation 3-e omadega mõned eelised, nagu näiteks kergesti kasutatav videoredaktor ja täiustatud graafika. Lisaks sellele on võimalik Independence FM'i kaudu luua täiesti unikaalne raadiojaam sinu enda valitud muusikaga ning kuni 32-mängijalise mitmikmängija võimalus aitab osa saada tõelisest GTA kogemusest.
Mängu hinnaks Games for Windows LIVE'i allalaetava teenusena on £19.99 ($29.99), ehk eesti rahas ~360.-
Külasta meid ikka ka twitter'is (nagu ikka, @GTAveeb) ja ära unusta, et 30. märts on kuupäev, mil Grand Theft Auto IV episoodid ilmuvad ka PC-le ja PS3-le, mistõttu oleks just praegu sobilik aeg teha tutvust Niko Bellicuga, kui seda veel tehtud ei ole.
Kirjutas j2mm, laupäeval 27. veebruaril 2010 19:26
Chinatown Wars'i iPhone'i ja iPod Touch'i treiler
Kirjutas j2mm, reedel 22. jaanuaril 2010 12:50
Chinatown Wars nüüd saadaval iPhone'ile ja iPod Touch'ile
Üsna pikalt varjus hoitud iPhone'i ja iPod Touch'i Grand Theft Auto: Chinatown Wars on saadaval alates tänasest, 18. jaanuarist 2010.
Kirjutas j2mm, esmaspäeval 18. jaanuaril 2010 23:00
Lehekülg 22 / 41


text:
Peaprokurör Aas maadevahetusest: ei tohi arvata, et õigeksmõistmine tähendab prokuratuuri eksimust | Õhtuleht
PUHTAD POISID: Harju maakohus mõistis täna kõik maadevahetuse süüasjas kohtu alla antud õigeks
(Mati Hiis)
Peaprokurör Aas maadevahetusest: ei tohi arvata, et õigeksmõistmine tähendab prokuratuuri eksimust
2005 anti jälituslube teistmoodi, aga mitte seadusvastaselt
19. juuni 2012, 17:22
Peaprokurör Norman Aas (Tairo Lutter)
Suurenda http://s.ohtuleht.ee/multimedia/images/000272/x-922390dd-32be-4b9c-8a22-6d843c2c8917.jpg
Vähenda "Oleks halb suhtumine, mis minu arust on natukene ühiskonnas levinud, et kui kriminaalmenetlus juba kohtusse jõuab, siis keegi peab süüdi olema ja kui süüdistatavad õigeks mõistetakse, siis peab süüdi olema prokuratuur," kommenteeris riigi peaprokurör Norman Aas Õhtulehele antud intervjuus tänast maadevahetuse kohtuasja lahendit, kus tuli õigeksmõistev otsus.„Kindlasti on esimese astme kohtu otsus väga oluline, nii siin kui ükskõik millises muus kriminaalasjas," ütleb Norman Aas, kuid lisab, et prokuratuur kaebab kindlasti maadevahetuse kohtuasja õigeksmõistva otsuse edasi. Nende apellatsiooni aluseks saab, et kohus võtaks arvesse ka need dokumendid, mille ta praegu on kõrvale heitnud, sest pidas nende hankimist õigusvastaseks.Prokuratuuril olid jälitusload olemas„Nii palju kui mina olen selle kohtuotsusega tutvunud on kohus näinud kahte probleemi," alustab Aas. „Üks probleem on see, et ta leiab, et eeluurimiskohtuniku load jälitustoimingute läbiviimiseks on kas liiga pealiskaudsed või põhjendamatud, ja teine on, et teatud jälitustoiminguid on läbi viidud ilma kohtu lubadeta. Prokuratuur saab täna kinnitada, et kõik need toimingud on toimunud kohtu lubade alusel ja seda positsiooni kavatsetakse ka kaitsta apellatsioonikohtus.
Me argumenteerime selle kasuks, et neid tõendeid saaks kohus arvestada ja siis anda kõigi tõendite pinnalt toimunule hinnang. Täna osa sellest kohtuotsusest käsitlebki seda, et väga suurt osa tõendipaketist, mille prokuratuur esitas, kohus ei arvestanud ja ei hakanudki analüüsima nende tõendite sisu."Segane seadus oli vaid aasta noorKui kohus otsustas täna, et load olid siiski väärad (näiteks oli luba väljastatud jälitustegevuseks 62 päevaks, kuigi seadus lubas maksimaalselt 60 päeva kestvat jälitust), siis miks väidab prokuratuur, et kõik oli korras?Maadevahetuse kriminaalmenetlus algas aastal 2005, kui menetlusseadus oli vaid aasta vana, selgitab Aas. „Seetõttu kohtupraktika nende lubade välja andmisel ei olnud veel väga kindlalt välja kujunenud. See konkreetne probleem on tõenäoliselt seotud sellega, et mingi aeg kohus tõesti väljastas lubasid, kus andis mingi perioodi, aga samas ütles ka seda, et selle perioodi jooksul ei tohi inimesi kuulata pealt rohkem kui kümme päeva. Nüüd nende tähtaegade lugemine ongi, ma saan aru, tekitanud küsimuse, et kas need load olid korrektsed või mitte.Hetkel ei saa ka otseselt väita, et toonane kohtupraktika oli seadusega vastuolus. Pigem oli ta teistsugune, kui täna seda tehakse, ja võib-olla ka see probleem on mõjutanud, et kohus ei ole enda jaoks selgelt suutnud tuvastada, kas jälitustoimingud toimusid vastavalt lubadele või mitte.Pead ei lendaPeaprokurör lubab, et kuigi suure avalikkuse tähelepanu saatel kulgenud protsess lõppes õigeksmõistmisega, prokuratuuris keegi karistada ei saa: „Eriti selliste keerulisemate majandus ja ametialaste kuriteokahtluste puhul on alati selline võimalus olemas, et isik õigeks mõistetakse. See oli olemas ka selles asjas ja see oli prokuratuuri jaoks täiesti teadvustatud. Prokuratuuri töö õigusriigis on esitada süüdistus, kui meie hinnangul süüdimõistev kohtuotsus on tõenäolisem kui õigeksmõistev, aga õigust mõistab kohus!Lihtsalt see, et mingi kohtuprotsess lõppeb õigeksmõistva kohtuotsusega ei saa kunagi olla prokuröri vabastamise alus. Kust me leiame need järgmised prokurörid, kes oma töö hinnaga peaksid uurima korruptsiooniasju. Selline süsteem ei toimiks."
Vale suhtumine„Prokuratuuri maine küsimus on tõesti olnud viimasel ajal erinevate kriminaalasjade puhul õhus. Prokuratuur ei lähtu oma otsuse tegemisel mainest. Meie tegevuse alus ja õigustus on seadus," on Aasa vastus küsimusele, kas selliste protsesside lõpp õigeksmõistmisega kahjustab prokuratuuri mainet.Mehe arvates on Eestis levinud vale mõttelaad nagu kohtusse minek tähendab kohe kellegi süüd: „Ja kui süüdistatavad õigeks mõistetakse, siis peab süüdi olema prokuratuur. Paraku see [vale suhtumine - toim.] aeg-ajalt siit ja sealt läbi kõlab nii rahva arvamustes kui ajakirjanike küsimustes."Täna kuulutati Harju maakohtus välja maadevahetuse süüasja kohtuotsus, millega mõisteti kõik süüalused õigeks ning riik peab neile tasuma kokku 1,3 miljonit eurot. Samal teemal
24.06.2012Prokurörid teatasid kohtule maadevahetuse kohtuotsuse vaidlustamisest
(22) 19.06.2012Õigeks mõistetud Annus: prokuratuur tuli kohtusse võltsingute ja valedega
(16) Loe kõiki kommentaare (54)
Kadunud Narva tüdruk on leitud
(6) 23. mai 2013 22:49
Narvas kadunud 13aastane Anastassia on leitud.
Politsei vahistas riigikogu hoonesse siseneda üritanud Meelis Kaldalu
(29) 23. mai 2013 16:49
Politsei pidas eile õhtul kinni tagaotsitavaks kuulutatud Meelis Kaldalu (32). FOTOD: Politsei otsib inimesi, kellele on öises vanalinnas kallale tunginud pildil kujutatud mees
(7) 23. mai 2013 14:40
Põhja prefektuuri isikuvastaste kuritegude talitus otsib inimesi, kellele on Tallinna vanalinnas kallale tunginud 26-aastane meesterahvas. FOTO: politsei otsib 13aastast tüdrukut
(12) 23. mai 2013 14:30
Politsei palub inimeste abi Narvas kadunuks jäänud 13aastase tüdruku leidmisel.
FOTOD: Tartu pandimaja röövijad said karistuse
(7) 23. mai 2013 13:57
Tartu maakohus tunnistas täna süüdi Tartus pandimaja röövinud Konstantin Mihhailovi (22) ja Aulis Bõstrovi (24). Röövile kaasaaitamises sai süüdistuse Mark Semjonovi (22). Pommimehena tuntud Märt Ringmaa võib vanglast vabaneda
(26) 23. mai 2013 12:17
Tallinnas aastaid tagasi kahe lõhkemata jäänud pommi paigaldamise eest 15 aastaks vangistatud ja ajakirjanduses pommimeheks tituleeritud Märt Ringmaa võib vanglast enne tähtaega vabaneda.
Politsei: kes nägi auto ja trammi kokkupõrget
23. mai 2013 10:51
12. mail kella 15.20 ajal põrkasid Tallinnas Tartu maantee ja Liivalaia ristmikul kokku mööda Liivalaia tänavat Pronksi tänava suunas liikunud sõiduauto Volvo V70 ja kesklinna suunas liikunud tramm.
Aprillis peeti kinni ligi 2,5 miljonit sigaretti
23. mai 2013 09:47
Aprillis viisid maksu- ja tolliameti tollikontrolli üksused Eesti piiridel läbi 2080 kontrolli, millest 834 olid tulemuslikud.
Rakveres jäi ülekäigurajal auto alla 10-aastane tüdruk
23. mai 2013 07:18
Teisipäeval juhtus liikluses lastega kaks õnnetust: Rakveres jäi ülekäigurajal auto alla 10-aastane tüdruk ja Haapsalus jäi auto alla 12-aastame jalgrattur.
PARAKU: uppumishooaeg on alanud
23. mai 2013 07:12
Kortermaja rõdu all pandi põlema paberikonteiner
(5) 22. mai 2013 19:51
Ööl vastu kolmapäeva kella kolme ajal said päästjad väljakutse Tartu linna Taara puiesteele, kus korterelamu seina ääres rõdu all oli põlema süüdatud paberikonteiner. Ettevaatust, kelmid üritavad Lõuna-Eesti inimestelt raha petta!
(14) 22. mai 2013 15:42
Lõuna prefektuuri juhtimiskeskus sai täna teateid selle kohta, et Tartus ja Viljandis on nähtud ringi liikumas inimesi, kes tõenäoliselt püüavad inimestelt raha välja petta.
Narvas perearsti tapmises kahtlustatav põgenes Venemaale
(7) 22. mai 2013 15:31
Eelmisel nädalal Narvas perearsti tapmises kahtlustatav mees põgenes Venemaale.
Kurdid ratturid surnuks sõitnud mees pääseb vanglast enne tähtaega (86) 22. mai 2013 14:04
Harju maakohus otsustas täna vabastada enne tähtaega vanglast mehe, kes sõitis 2009. aasta sügisel surnuks kaks vaegkuuljast ratturit.
FOTO: Valgas avastati üle 14 kilo narkootikume
(13) 22. mai 2013 09:42
Maksu- ja tolliameti töötajad pidasid eelmisel nädalal Valgas sõidukeid kontrollides kinni Saksamaa Liitvabariigi numbrimärke kandnud kaubiku, mille kontrollimisel leiti kokku 14,23 kilogrammi erinevaid narkootikume. Kopli liinidel põles jälle üks mahajäetud maja
22. mai 2013 08:22
Eile kell 22.30 teatati häirekeskusele tulekahjust Põhja-Tallinnas Kopli liinide kandis Kaevuri tänaval. BMW-ga vastu puud sõitnud autos sai viga kolm noorukit
(6) 22. mai 2013 08:00
Eile kell 05.30 toimus liiklusõnnetus Harjumaal Tallinna-Rannamõisa-Kloogaranna tee 34. kilomeetril, kus sõiduauto BMW 318 sõitis teelt välja ja vastu puud.
Tallinnas Pirital sõitis maastur kailt vette
(4) 21. mai 2013 20:14
Purjus tsiklimehe jaoks lõppes motohooaeg trellide taga
21. mai 2013 15:46
Põlvas politsei eest pagenud ja peatumismärguannet eiranud napsine tsiklimees tõdes täna kohtusaalis seistes, et tema motohooaeg on juba maikuuga lõppenud. Rikkumine tõi motohuvilisele kaasa juhtimisõiguse äravõtmise pooleks aastaks, lisaks ka arestipäevad ja ühiskondlikult kasuliku töö.
Politsei: kes nägi, kuidas varahommikul Tallinnas kaks autot kokku põrkasid
(1) 21. mai 2013 11:26
Täna hommikul kella 6.45 paiku põrkasid kokku Suur-Sõjamäe ja Lõõtsa tänava fooridega reguleeritud ristmikul sõiduautod Volvo S80 ja Volkswagen Passat. Jõgeval viskas naine teist naist kiviga näkku
(12) 21. mai 2013 11:15
Olümpiasangar Pertelson mõisteti kohtus süüdi
(18) 21. mai 2013 10:12
Endine tippjudoka Indrek Pertelson mõisteti täna Harju maakohtus majanduskuritegudes süüdi.
Purjutanud naine sõitis jalgrattaga otsa autole
(2) 21. mai 2013 07:56
20. mail kella poole kolme paiku päeval sõitis Paides Jaama, Kastani ja Ruubassaare tee ristmikul peateel liikunud sõiduautole Honda FR-V otsa jalgratas. 72aastase mehe vastu kivi tüüritud auto süttis põlema
21. mai 2013 07:20
Eile kella 13.30 ajal sõitis Rakveres Lasila-Levale maantee 4. kilomeetril vastu kivi auto, mille roolis oli vanem mees. Autojuht oli ilmselt purjus. Põltsamaal sõitis ülekäigurajal veoauto lapsele otsa
(2) 21. mai 2013 07:06
20. mail kella 8 ajal sõitis Jõgevamaal Põltsamaa vallas Adavere alevikus Tallinn - Tartu - Luhamaa maantee 119. kilomeetril 9aasastasele lapsele otsa veoauto. Kohus langetab otsuse Indrek Pertelsoni süüasjas
(2) 20. mai 2013 16:23
Harju maakohus langetab homme otsuse kunagise tuntud judoka Indrek Pertelsoni kriminaalasjas, mis on seotud Haabersti Perespordikeskuse juhtimisel tehtud vigadega.
Mootorrattur sai kihutamise eest 15 päeva aresti
(3) 20. mai 2013 15:54
Harju maakohus mõistis täna 15 päeva aresti 23aastasele mehele, kes tabati laupäeval Tallinn-Tartu maanteel sõitmas mootorrattaga pea 200 km/h. Politsei tuvastab tundmatut surnukeha
(3) 20. mai 2013 14:10
Põhja prefektuur tuvastab 3. mail Õismäelt leitud tundmatu meesterahva surnukeha isikut. Toomas Tool jäi süüdi ka riigikohtus
(2) 20. mai 2013 10:59
Riigikohtu kriminaalkolleegium jättis reedese otsusega muutmata Karoly Kirberi ja Toomas Tooli süüdimõistmise turumanipulatsioonis. Küll aga tühistas riigikohus ringkonnakohtu otsuse Toolile mõistetud rahalise karistuse määra osas ning saatis selle ringkonnakohtule uueks arutamiseks.
Tallinna sariröövli tihe kevad: viis kauplust, kaks apteeki, kasiino ja pandimaja
(4) 20. mai 2013 10:35
Põhja prefektuuri kriminaalpolitseinikud pidasid laupäeval kinni 30aastase mehe, keda kahtlustatakse viies röövimises ja neljas röövikatses.
23:49Poliitik ja ajakirjanik Martin Helme: Arnold Rüütli ajal selliseid jamasid ei olnud nagu Ilvesega! (24)
23:21GALERII: selgitati välja Eesti parim sommeljee
22:49Kadunud Narva tüdruk on leitud
22:33TV3: lapsed on leiutanud järjekordse ohtliku ja kaelamurdva batuudimängu
22:16Valiti NBA põhihooaja tähtede tiim, üllatusi pole
22:05FOTOD: Kopli liinidel põles mahajäetud maja
21:45Soome vastne haridusminister: eliitkoolid on Eesti valik (26)
21:23TV3: 1000 Eesti kassi alustas turneed mööda Jaapanit
21:05ELU ŠOKK: Orienteerumise maailmameister jooksis kokku karuga!
21:01Cannes’i filmifestivalil toimus juba teine ehtevargus
20:27Orissaare tammega staadionil mängiti jalgpalli
20:26TV3: mürgised köögiviljasegud saab poodi tagasi viia
19:59Räikkönen: ma ei salli Facebook'i ja mobiili viskaks üldse minema!
19:56Lauri Viikna kahtlustab meeleavaldajaid varguses
19:45Jennifer Aniston mängib uues filmis stripparit
19:37Austraalia hääletas taas: Eestil läinuks Eurovisionil veelgi kehvemini
19:29Tartu ligidal harjutati tegutsemist lennuõnnetuse korral 19:22Rio Ferdinand pikendas ManU-ga lepingut
19:10Veebipood reklaamib naerugaasi kui ohutut alkoholi aseainet, terviseamet sellega ei nõustu
18:56Tüdruk sai peksa, sest näeb välja nagu Taylor Swift
06:58Leonardo DiCaprio lõbutses ööklubis noorukese eestlannaga
06:58Elu hammasrataste vahele jäänud inimene: miks nad küll toitu Fairyga rikuvad?
10:25Parkimishuligaanist abilinnapea Eha Võrk: mul on häbi
06:58Meelis Kompus lahkub ERRist
08:55Erika Salumäe on Hispaanias pahaste üürnikega kimpus
10:32Sensitiiv Veet Mano: jumalat uskuvad inimesed pole eriti arukad
07:32Kas tuust heina ja mõned õunad täidavad tõesti kõhu?
11:50Öösel sündis Tallinki laeval laps
14:30FOTO: politsei otsib 13aastast tüdrukut
11:39PILTUUDIS: Vene modell Irina Šeiki rindu paljastav kleit lõi rahva pahviks
06:58Isa võitleb lasteaia aia külge seotud koertega
10:26Kirsti Timmer Tallinna ühiskaardist: suht haige!
10:21Teele Viira: tahan suurt lastekarja, supermeest ja palkmaja
16:49Politsei vahistas riigikogu hoonesse siseneda üritanud Meelis Kaldalu
14:21Soomes on riigiametis keskmine palk 3600 eurot
06:58"Kättemaksukontori" juubeliosa: Sepp ja Avandi on tagasi!
14:43Kirkorov rikkus teist korda Eurovisioni reegleid
06:58Isa süüdistab: linnavalitsus jättis kooli hallitama ja lapsed lämbuma!
14:40FOTOD: Politsei otsib inimesi, kellele on öises vanalinnas kallale tunginud pildil kujutatud mees
08:46Kas Eestil on presidenti vaja? Ametikoha kaotamisega säästaks riik aastas miljoneid eurosid
16:32Evelin Ilves: lapsed haigestuvad tänapäeval viha ja hirmu pärast
06:58Põlevad autod ja purunenud aknad: Stockholmis mässavad immigrandid
06:58Jurist koerarünnakust: "Kõik vahendid on kaitsmiseks head!"
12:17Pommimehena tuntud Märt Ringmaa võib vanglast vabaneda
08:21Euroopa vallutamine jäigi ära: Bedwetters teatas, et lõpetab tegevuse
Selgitati välja Eesti parim sommeljee
Evelin Ilves tunnustas lastehaigla toetajaid
NÄDALA LOOMAPILDID: millega taas on hakkama...
Monika imeline muutumine
Tantsutüdrukud tegid kossumeestele...
Deja Vu's näidati Diana Arno moodi
Elustiiliralli "Gumball 3000" Tallinnas
Tragöödia Oklahomas: tornado purustas oma...
Vaata, mis toimus Tarja Turuneni ja Mike...
Jennifer Aniston mängib uues filmis...
Evelin Ilves: lapsed haigestuvad tänapäeval...
Suzanne Vega tuleb Tallinnasse
Tallinna Levadia ründaja Rimo Hunt: mu...
VIDEO: LeBron Jamesi viimase sekundi korv...
Euroopa vallutamine jäigi ära: Bedwetters...
Bonnie Tyler: andsin endast parima, ma pole...
VIDEO: ärge mängige vutti ameerika jalgpalli...
Eesti motokrossi meistrivõistluste etapil...
23.05Õhtulehe spordiblogiFuih, välismaalane koduses kossuliigas! Oot, kuid äkki oskab mängida?
23.05Tõnis Erilaiu lehesabaKuidas pärisorjuse kadumispeol iseseisvust nõuti
22.05Õhtulehe muusikablogiKOLMAPÄEVAL KAKS KORRAGA: Violinal uus singel, Grete Paial kaverdatud video
22.05Õhtulehe muusikablogiKUULAKE JA VAADAKE ÄRA: Kerli passib Põhja-Tallinnasse!
22.05Õhtulehe spordiblogiLõpuks ometi! FC Florat ootab enneolematu euronauding!
22.05Õhtulehe spordiblogiKas Jaak Salumets rääkis pärast finaali tõtt?
22.05Tõnis Erilaiu lehesabaKuidas Iisraeli relvad Eesti kadeti tapsid
21.05Õhtulehe muusikablogiKUULA: inBoiler avaldas uuelt plaadilt singli "Armuke"
21.05Õhtulehe muusikablogiEESTI TOP 10: maailmaparandaja Traffic rühib aina üles
21.05Õhtulehe spordiblogiFerguson läks pensionile. Elagu uus Ferguson ehk Marko Kristal!
21.05Õhtulehe spordiblogiKOMMENTAAR: Ihkan punki!
21.05Tõnis Erilaiu lehesabaKuidas kohus lõbuhimus politseinikud vangi pani
20.05Londoni Lusti BlogiEesti poliitik ei oska isegi usutavalt valetada (39)
20.05Õhtulehe raamatublogiKõik teavad, et Eesti on IT-riik. Aga mida see tähendab?
20.05Õhtulehe spordiblogiKas Tanel Sokk peaks finaali MVP tiitli kohe tagasi andma?
20.05Õhtulehe spordiblogiKOMMENTAAR: Kas Kalevist kujuneb täielik valitseja?
20.05Tipi ja Täpi seiklusedKambalda - kõik on kõigiga seksinud
20.05Tõnis Erilaiu lehesabaKuidas Viru piiritusekuningas vägitegudega hiilgas
10.05Õhtulehe spordiblogiVarrak otsib sisemist Popovichi ja tore ongi
15.05Õhtulehe spordiblogiKuusmaa ja Kullamäe valusad päevad
T 28.05
K 29.05
N 30.05
R 31.05
L 1.06
Valiti NBA põhihooaja tähtede tiim, üllatusi pole
ELU ŠOKK: Orienteerumise maailmameister jooksis kokku karuga!
(2) 20:27
Orissaare tammega staadionil mängiti jalgpalli
Räikkönen: ma ei salli Facebook'i ja mobiili viskaks üldse minema!
(2) 19:22
Rio Ferdinand pikendas ManU-ga lepingut
Fuih, välismaalane koduses kossuliigas! Oot, kuid äkki oskab mängida? (5)
Lõpuks ometi! FC Florat ootab enneolematu euronauding! (1)
Kas Jaak Salumets rääkis pärast finaali tõtt? (6)
Ferguson läks pensionile. Elagu uus Ferguson ehk Marko Kristal! (7)
Taani võitis, Birgit jäi 20. kohale
Soomlased Eurovisioni pärast marus: meil on...
USKUMATU JULMUS: Venemaal pekstakse ja...
Ajaleht: Aserbaidžaan maksis Leedu häälte...
Eurovisioni korraldajad: mingit sohki ei...
VIDEO: vene estraadilaulja parodeeris Anne...
Birgit: kui ajalugu peaks korduma võiks...
VIDEO JA FOTOD: David Beckham lõpetas...
Eesti-Vene piirilepingu küsimus
Tallinnas pakendi taaskäitluskeskus!
Ansip ja Barroso arutasid energeetika...
Endisest toomkirikust leiti skelett
Venemaal möllas raju keeristorm
Ford tõmbab tootmist koomale
Hirmkallis ja igivana Apple arvuti
Skandaalne Meelis Kaldalu kinnipeetud!
Tõkiskingade vargus oleks võinud lõppeda...
Teismelistele ei meeldi Facebook. Aga nad ei lähe sealt ka ära!
Kas emotsionaalne truudusetus on samaväärne füüsilise petmisega?
Ei sära ei glamuuri - õnnelik abielu võib sündida ka potil tehtud ettepanekust
7 viisi, kuidas saada talt esimene suudlus kätte
Mehed, õppige! 8 viga seksi ajal ja kuidas neid vältida
KOLMAPÄEVAL KAKS KORRAGA: Violinal uus singel, Grete Paial kaverdatud video (2)
KUULAKE JA VAADAKE ÄRA: Kerli passib Põhja-Tallinnasse! (2)
KUULA: inBoiler avaldas uuelt plaadilt singli "Armuke" EESTI TOP 10: maailmaparandaja Traffic rühib aina üles Saund »
EESTI TOP 10: maailmaparandaja Traffic rühib aina üles
Jennifer Aniston mängib uues filmis stripparit
Tüdruk sai peksa, sest näeb välja nagu Taylor Swift
(2) Amanda Seyfried: suured rinnad tegid mu palju atraktiivsemaks
(1) Printsess Madeleine pulmad ukse ees: külalised on kutsutud!
(3) Kiiksud »
Vale poisi lasteaiast kaasa võtnud vanaisa sai sellest aru alles kodus
(7) 11:14
Venemaal klaarisid ärimehed suhteid duellil, üks duellant hukkus
(2) 10:19
Moskvas võeti hamster pantvangi
80aastane jaapanlane vallutas täna Mount Everesti
PILTUUDIS: nii protestis mees härjavõitluse vastu
(1) Ilm ja loodus »
Kadunud kuutolm oli ununenud 40 aastaks arhiivi
FOTO: Taronga loomaaias nägi ilmavalgust haruldane valge ninsarviku poeg
(6) Sõrvet tabas erakordselt tugev vihmahoog
PILTUUDIS: nädalavahetusel sai Haapsalust Põhjamaade Veneetsia
Tervis »
Su kallim pole kunagi haige? Otsi selles seost tema välimusega
(2) Terviseedendaja: Eesti vajaks laste tervise nimel magusamaksu
(49) VIDEO: vähi seljatanud naine suudab nüüd jalga 180kraadi pöörata
(2) Karm kevad lastekirurgias: batuut murrab luid, murutraktor lõikab jalgu (11) Skeptiline Alari Kivisaar: Angelina Jolie vähiennetus on hoopis reklaamikampaania?
(76) Enimvaadatud galeriid »
Eva Longoria, Justin Timberlake, Nicole...
Gumball 3000 rallimasinad, Xzibit ja David...
NÄDALA PAPARATSO: Selma Blair näitas poega,...
Eurolaulik Birgiti saabumine Tallinna
GALERII: vaata ERKI Moeshowd (23)
Tallinna Levadia ründaja Rimo Hunt: mu esimene auto oli uue kere peal Moskvitš!
GALERII: Gumball 3000 rallimasinad, Xzibit ja David Hasselhoff Kopenhaagenis
NÄDALA PAPARATSO: Selma Blair näitas poega, Heidi Klum miilustas rannas oma turvamehega, Miranda Kerr üritas aga juustega oma nägu varjata
Kuu ja Marsi vastasseis võib muuta sind ülemäära emotsionaalseks – võib olla probleemiks armukadedus ja soov partnerit kontrollida. Kui aga oled partneriga kooskõlalises laines, koged ürgset kirge.
Sõnnide jaoks on õhus nii kirge kui ka võitlusmomenti. See omakorda võib tekitada sinus iha keelatud viljade järele. Kui kohtud täna mõne veetleva vastassoo esindajaga, võid kergesti üle kuumeneda.
Oled asjalikus meeleolus, püüad kõike üle kontrollida, paika panna ja määratleda. Sa pole rahul ka oma uitmõtetega, vaid püüad neid kuidagi süsteemi panna.
Energiad on võimsad ja sa pead nendega hakkama saama. Kasulik oleks ohutu füüsiline töö või sportlik tegevus. Ka füüsiline armastus on sulle hetkel hädavajalik.
Täna võib hoogu juurde saada mõni arusaamatus või pikalt tuha all hõõgunud konflikt, mille põhjuseks on liiga vabaks lastud emotsioonid. Soovitus - ära võta kõike liiga isiklikult!
Hea tööpäev – aga vaid juhul, kui sul pole kiireid asju kukil. Kiirustamine ajab sind närvi ja sa kaotad poole oma muidu suurepärasest töövõimest. Suhe mõne autoriteediga võib olla keeruline.
Pööra täna rohkem tähelepanu oma kehale - mis on ju hinge tempel. Seega ei tohiks sa liialdada asjadega, mis on tervisele kahjulikud. Võid olla ülitundlik näiteks ka eksootiliste toitude suhtes.
Kuu liigub Skorpionis. Teed nüüd kõike suure kire ja pühendumisega. Seega peaksid kindlasti leidma endale mingit aktiivset ja kaasahaaravat tegevust - sest kui sa end välja elada ei saa, võid kellelegi kogemata pasunasse anda.
Vajad täna tugevaid tundeid – isegi väike tüli võib selleks kõlvata. Peaasi, et poleks leigust ega tuimust su ümber. Tahad tunda kas või valu, kui ilu parajasti pole! Igaks juhuks hoia pidurikang peos!
Meeskonnatöös võib erimeelsusi ette tulla – kuna kipud liiga palju soleerima ega kuula teiste nõuandeid. Samas on sul palju energiat, mistõttu sobib päev suurt pingutust nõudvaks ettevõtmiseks.
Sa pole nüüd suurem asi töötegija, kuna sind tõmbab hoopis sensatsioonide ja vandenõuteooriate poole. Mõni su veidrikust sõber võib sind oma juttudega uuest maailmakorrast täitsa pöördesse ajada.
Tõenäolised on pinged ja konfliktid – eriti just maailmavaatelisel pinnal, seoses tõekspidamiste ja veendumustega. Seega nõuavad suhted tavalisest suuremat mõistmisvõimet ja taktitunnet.
"Millega tegeleb vana John?""Istub juba aastaid vangis.""Ja millega tegeleb tema poeg?""Külastab aeg-ajalt isa. Vahel jääb sinna mitmeks kuuks."

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus Kohus riigikohus kohus


Number 2019 /7 | Lk 483-497
Hankijal nagu tavapäraselgi ostjal on vabadus otsustada, millist teenust või asja ta vajab ja hankida soovib. Selleks näevad kaks Euroopa Liidu riigihankeid käsitlevat direktiivi selge sõnaga ette turu-uuringu korraldamise võimaluse ning sama sätestab riigihangete seaduse (RHS) § 10 kõigi riigihangete tarbeks.
Turu-uuringu positiivseks tagajärjeks on võimalus konsulteerida asjaomase valdkonna ekspertide ja ettevõtjatega ning kasutada saadud teavet riigihanke paremaks kavandamiseks ja korraldamiseks. Samas peab hankija turu-uuringut korraldades arvestama, et RHS § 10 lõigetest 2–4, § 95 lõike 4 punktist 7 ja § s 3 sätestatud riigihanke korraldamise üldpõhimõtetest tulenevad ka teatavad kohustused, tagamaks konkurentsimoonutuste ärahoidmine, ettevõtjate võrdne kohtlemine ning riigihanke läbipaistvus. Ka ettevõtja jaoks toob turu-uuringus osalemine kaasa positiivset, näiteks võimaluse pakkuda hankijale mittesiduvalt oma lahendusi. Teisalt aga võimaldab RHS § 95 lõike 4 punkt 7 kõrvaldada turu-uuringus osalenud ettevõtja riigihankest. See võib pärssida ettevõtjate soovi turu-uuringust osa võtta, mistõttu ei ole välistatud, et RHS § 95 lõike 4 punkti 7 alusel kõrvaldamise liiga range praktika viib ettevõtjate loobumiseni turu-uuringutes osalemisest.
Artiklis analüüsitakse RHS § 95 lõike 4 punkt 7 eesmärki ja sisu, vaadeldakse konkurentsieeliseid neutraliseerivad meetmed ning käsitletakse hankija kaalutlusi ja ettevõtja õigusi, samuti kõrvaldamise ajalisi piire ja heastamisvõimalust.


Välisriigi sõjalaevale territoriaal- või sisevetesse sisenemise loa ning välisriigi riiklikule õhusõidukile õhuruumi sisenemise loa andmise kord – Riigi Teataja
Välisriigi sõjalaevale territoriaal- või sisevetesse sisenemise loa ning välisriigi riiklikule õhusõidukile õhuruumi sisenemise loa andmise kord - sisukord
§ 2 Laeva- ja lennuluba
§ 3 Taotluse esitamise õigus
2 Välisriigi sõjalaevale laevaloa andmise kord
§ 4 Laevaloa taotlemine
§ 5 Taotluse esitamine arvamuse avaldamiseks
§ 6 Laevaloa andmine
§ 7 Loa andmisest või sellest keeldumisest teavitamine
§ 8 Mitmekordse laevaloa alusel Eestisse saabumine
§ 9 Laevaloa andmine Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni alalise mereväe üksuse koosseisus olevale sõjalaevale
3 Välisriigi õhusõidukile lennuloa andmise kord
§ 10 Lennuloa taotlemine
§ 11 Taotluse esitamine arvamuse avaldamiseks
§ 12 Lennuloa andmine
§ 13 Loa andmisest või sellest keeldumisest teavitamine
§ 14 Mitmekordse lennuloa alusel Eestisse saabumine
§ 15 Mitmekordse lennuloa andmise eriregulatsioon
RT I, 28.06.2017, 59
Vastu võetud 28.01.2016 nr 13
RT I, 02.02.2016, 2
22.06.2017 RT I, 28.06.2017, 41 01.07.2017
Määrus kehtestatakse riigikaitseseaduse § 43 lõike 2 alusel.
(1) Määrus reguleerib välisriigi sõjalaevale Eesti territoriaal- või sisevetesse ja piiriveekogu Eestile kuuluvasse osasse sisenemise loa andmist (edaspidi laevaluba) ning välisriigi riiklikule õhusõidukile (edaspidi välisriigi õhusõiduk) Eesti õhuruumi sisenemiseks, Eesti territooriumil maandumiseks või üle territooriumi lendamiseks loa andmist (edaspidi lennuluba).
(2) Käesolevas määruses sätestatud korrast lähtutakse niivõrd, kuivõrd välislepinguga ei ole ette nähtud teisiti.
(3) Eesti õhuruumi kaitsmisel ja puutumatuse tagamisel osaleva Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni liikmesriigi õhusõiduk võib Eesti õhuruumi siseneda, Eesti territooriumil maanduda või üle territooriumi lennata käesolevas määruses sätestatut kohaldamata. Eesti territoriaal- või sisevete ja piiriveekogu Eestile kuuluva osa kaitsmisel ja puutumatuse tagamisel osaleva Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni liikmesriigi sõjalaev võib Eesti territoriaal- või sisevetesse ja piiriveekogu Eestile kuuluvasse osasse siseneda ilma määruses sätestatut kohaldamata.
§ 2. Laeva- ja lennuluba
(1) Laeva- ja lennuluba on aluseks välisriigi sõjalaeva või õhusõiduki Eesti territooriumile sisenemiseks.
(2) Laeva- ja lennuluba võib olla ühe- või mitmekordne.
(3) Mitmekordse laeva- või lennuloaga antakse välisriigi sõjalaevale Eesti territoriaal- või sisevetesse ja piiriveekogu Eestile kuuluvasse osasse ning välisriigi õhusõidukile Eesti õhuruumi sisenemise, Eesti territooriumil maandumise või üle territooriumi lendamise õigus kestusega kuni üks aasta.
(4) Laevaluba ei ole vaja rahumeelse läbisõidu jaoks territoriaalmerest.
§ 3. Taotluse esitamise õigus
Laeva- või lennuloa saamiseks võib taotluse esitada Kaitsevägi, välisriik või rahvusvaheline organisatsioon. Laeva- või lennuloa taotlus esitatakse Kaitseministeeriumile.
2. peatükk Välisriigi sõjalaevale laevaloa andmise kord
§ 4. Laevaloa taotlemine
(1) Välisriigi sõjalaeva Eesti territoriaal- või sisevetesse ja piiriveekogu Eestile kuuluvasse osasse sisenemiseks esitatakse taotlus vähemalt viis tööpäeva enne kavandatavat sisenemist.
[RT I, 28.06.2017, 41 - jõust. 01.07.2017]
(2) Erandkorras võib mõjuvatel põhjustel esitada laevaloa taotluse lõikes 1 sätestatud tähtajast kinni pidamata.
(3) Laevaloa taotluse vorm on toodud lisas 1.
§ 5. Taotluse esitamine arvamuse avaldamiseks
(1) Kaitseministeerium edastab välisriigi sõjalaeva taotluse ühe tööpäeva jooksul pärast selle saamist Kaitseväele ja Politsei- ja Piirivalveametile ning vajaduse korral muule asjaomasele valitsusasutusele arvamuse avaldamiseks, määrates ühtlasi vastamise tähtaja.
(2) Epideemia piirkonnast saabuva välisriigi sõjalaeva sisenemisel Eesti territoriaal- või sisevetesse ja piiriveekogu Eestile kuuluvasse osasse esitab laeva kapten Kaitseministeeriumile vastavalt Vabariigi Valitsuse 27. novembri 2003. a määruse nr 298 „Eesti riigipiiril eriti ohtlike nakkushaiguste leviku tõkestamise kord ja tingimused” § 3 lõikele 2 merenduse tervisedeklaratsiooni lisa, mille Kaitseministeerium edastab ühe tööpäeva jooksul pärast selle saamist arvamuse avaldamiseks Terviseametile, määrates ühtlasi vastamise tähtaja.
(3) Arvamuse esitavad lõigetes 1 ja 2 nimetatud asutuste juhid või nende volitatud isikud. Tähtajaks arvamuse esitamata jätmisel loetakse arvamuse avaldaja laevaloa andmisega nõustunuks.
§ 6. Laevaloa andmine
(1) Kaitseministeerium kontrollib taotluses esitatud andmeid ja laevaloa andmise või sellest keeldumise otsus tehakse ühe tööpäeva jooksul pärast § 5 lõigetes 1 ja 2 nimetatud asutustelt arvamuste saamist. Laevaloale võib seada tingimusi.
(2) Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni liikmesriigi sõjalaevale võib laevaloa anda ühe tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist, kohaldamata §-s 5 sätestatut.
§ 7. Loa andmisest või sellest keeldumisest teavitamine
Kaitseministeerium teavitab laevaloa andmisest või sellest keeldumisest viivitamata taotluse esitanud välisriiki, rahvusvahelist organisatsiooni, Kaitseväge, Politsei- ja Piirivalveametit ning vajaduse korral muid asjaomaseid valitsusasutusi.
§ 8. Mitmekordse laevaloa alusel Eestisse saabumine
Mitmekordse laevaloa olemasolu korral teavitab välisriik või rahvusvaheline organisatsioon kavandatavast sisenemisest Politsei- ja Piirivalveametit kaks tööpäeva ette. Politsei- ja Piirivalveamet edastab vajaduse korral saadud teabe ühe tööpäeva jooksul Kaitseväele ja muudele asjaomastele valitsusasutustele.
§ 9. Laevaloa andmine Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni alalise mereväe üksuse koosseisus olevale sõjalaevale
(1) Kaitsevägi esitab iga aasta 1. novembriks Kaitseministeeriumile taotluse järgneval kalendriaastal Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni alalise mereväe üksuse koosseisus olevate laevade kohta. Kaitsevägi annab viivitamata Kaitseministeeriumile teada muutustest eespool nimetatud alalise mereväe üksuse koosseisus.
(2) Kaitseministeerium annab lõike 1 alusel esitatud taotluses nimetatud sõjalaevale üksuse ülesannete täitmiseks mitmekordse laevaloa. Kaitseministeerium teavitab antud loast Kaitseväge.
(3) Lõikes 2 sätestatud loa olemasolu korral teavitab välisriigi sõjalaev Eesti territoriaal- või sisevetesse ja piiriveekogu Eestile kuuluvasse osasse sisenemisest Kaitseväge vastavalt Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsioonis kehtivale korrale. Kaitsevägi teavitab sisenemisest Kaitseministeeriumi ja Politsei- ja Piirivalveametit ning vajaduse korral muid asjaomaseid valitsusasutusi.
3. peatükk Välisriigi õhusõidukile lennuloa andmise kord
§ 10. Lennuloa taotlemine
(1) Välisriigi õhusõiduki Eesti õhuruumi sisenemiseks, Eesti territooriumil maandumiseks või üle territooriumi lendamiseks esitatakse taotlus vähemalt viis tööpäeva enne kavandatavat sisenemist.
(2) Põhjendatud juhul võib lennuloa taotluse esitada Kaitseministeeriumile lõikes 1 sätestatust lühema tähtaja jooksul, kui sellest on Kaitseministeeriumi varem teavitatud.
(3) Lennuloa taotluse vorm on toodud lisas 2.
§ 11. Taotluse esitamine arvamuse avaldamiseks
(1) Kaitseministeerium edastab lennuloa taotluse ühe tööpäeva jooksul pärast selle saamist Kaitseväele, Politsei- ja Piirivalveametile ja muule asjaomasele valitsusasutusele arvamuse avaldamiseks ning Tallinna lennuinfopiirkonnas piirkondlikku lennujuhtimisteenust osutavale sertifitseeritud aeronavigatsiooniteenuse osutajale, määrates ühtlasi vastamise tähtaja.
(2) Välisriigi õhusõiduki saabumisel epideemia piirkonnast esitab õhusõiduki kapten Kaitseministeeriumile vastavalt Vabariigi Valitsuse 27. novembri 2003. a määruse nr 298 „Eesti riigipiiril eriti ohtlike nakkushaiguste leviku tõkestamise kord ja tingimused” § 3 lõikele 5 lennunduse ülddeklaratsiooni osa „Tervis”, mille Kaitseministeerium edastab ühe tööpäeva jooksul pärast selle saamist arvamuse avaldamiseks Terviseametile, määrates ühtlasi vastamise tähtaja.
(3) Arvamuse esitavad lõigetes 1 ja 2 nimetatud asutuste juhid või nende volitatud isikud. Tähtajaks arvamuse esitamata jätmisel loetakse arvamuse avaldaja lennuloa andmisega nõustunuks.
§ 12. Lennuloa andmine
(1) Kaitseministeerium kontrollib taotluses esitatud andmeid ja lennuloa andmise või sellest keeldumise otsus tehakse ühe tööpäeva jooksul pärast §-s 11 nimetatud arvamuste saamist. Lennuloale võib seada tingimusi.
(2) Lennuluba antakse taotluses märgitud ajavahemikuks. Lennuluba hakkab kehtima 72 tundi enne loas märgitud aega ning selle kehtivus lõpeb 72 tundi pärast loas märgitud aega.
(3) Lennuloa võib anda Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni liikmesriigi õhusõidukitele ühe tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist, kohaldamata §-s 11 sätestatut.
§ 13. Loa andmisest või sellest keeldumisest teavitamine
Kaitseministeerium teavitab lennuloa andmisest või sellest keeldumisest viivitamata taotluse esitanud välisriiki või rahvusvahelist organisatsiooni, Kaitseväge, Politsei- ja Piirivalveametit ning vajaduse korral muid asjaomaseid valitsusasutusi.
§ 14. Mitmekordse lennuloa alusel Eestisse saabumine
Mitmekordse lennuloa olemasolu korral ei pea välisriik või rahvusvaheline organisatsioon välisriigi õhusõiduki Eesti õhuruumi sisenemisest, Eesti territooriumile maandumisest või üle territooriumi lendamisest ette teavitama.
§ 15. Mitmekordse lennuloa andmise eriregulatsioon
(1) Kaitseministeerium annab ilma käesolevas peatükis sätestatud korda kohaldamata igal kalendriaastal lennuloa Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni liikmesriigi ning Euroopa Liidu liikmesriigi riiklikele õhusõidukitele.
(2) Enne lennuloa väljastamist küsib Kaitseministeerium Tallinna lennuinfopiirkonnas piirkondlikku lennujuhtimisteenust osutava sertifitseeritud aeronavigatsiooniteenuse osutaja arvamuse välisriigi õhusõidukile lennuloa väljastamise kohta.
(3) Kaitseministeerium teavitab antud loast Kaitseväge, Politsei- ja Piirivalveametit ning vajaduse korral muid asjaomaseid valitsusasutusi.
(4) Lõikes 1 sätestatud lennuloa olemasolu korral ei pea välisriik õhusõiduki Eesti õhuruumi sisenemisest, Eesti territooriumile maandumisest või üle territooriumi lendamisest ette teavitama, välja arvatud õhusõiduk, mis on varustatud luure, seire, sihtmärgi kinnistamise ja kohaluure süsteemiga ning elektroonilise sõjapidamise vahendiga, olenemata seadmete väljalülitamisest. Nimetatud seadmetega varustatud välisriigi õhusõiduk teavitab Kaitseväge üks päev enne kavandatud Eesti õhuruumi sisenemist, Eesti territooriumil maandumist või üle territooriumi lendamist.
(5) Lõikes 1 sätestatud lennuloa kasutamise korral peavad õhusõiduki luure, seire, sihtmärgi kinnistamise ja kohaluure süsteemid ning elektroonilise sõjapidamise vahendid Eesti õhuruumis ja territooriumil viibimise ajal olema välja lülitatud.
(6) Käesoleva paragrahvi alusel antud lennuluba ei kehti välisriigi õhusõidukile, mis veab relvi, laskemoona, lõhkeaineid või muid ohtlikke kaupu, mis ei ole sätestatud Rahvusvahelise Lennutranspordi Assotsiatsiooni vastavate ohtlike kaupade vedu reguleerivates dokumentides, ning välisriigi õhusõidukile, millel on Eesti õhuruumi sisenemisel, Eesti territooriumil maandumisel või üle territooriumi lendamise ajal sisse lülitatud luure, seire, sihtmärgi kinnistamise ja kohaluure süsteem ning elektroonilise sõjapidamise vahend.
Lisa 1 Laevaloa taotluse vorm
Lisa 2 Lennuloa taotluse vorm