text:
Peale Euroopa maksekäsumenetluse, mida reguleeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1896/2006, millega luuakse Euroopa maksekäsumenetlus, on Tšehhi Vabariigis veel kolm seda liiki menetlust – maksekäsumenetlus, elektrooniline maksekäsumenetlus ja käskveksli või tšeki maksekäsumenetlus (tsiviilkohtumenetluse seadustiku (občanský soudní řád) seaduse nr 99/1963 paragrahvid 172–175).
Maksekäsu võib välja anda isegi ilma hageja sõnaselge taotluseta, hagi alusel, millega nõutakse rahalise nõude täitmist, kui selline õigus tuleneb hageja esitatud ja dokumenteeritud asjaoludest. Kohus otsustab alati omal äranägemisel, kas ta lahendab asja maksekäsu väljaandmise teel; kui kohus maksekäsku välja ei anna, määrab ta istungi. Maksekäsku ei ole võimalik välja anda, kui see tuleb kätte toimetada välismaal asuvale kostjale või kui kostja asukoht on teadmata (tsiviilkohtumenetluse seadustiku seaduse nr 99/1963 paragrahvi 172 lõige 2).
Elektroonilise maksekäsu võib välja anda ainult hageja taotlusel, mis esitatakse selleks ettenähtud elektroonilisel vormil ja allkirjastatakse sertifitseeritud elektroonilise allkirjaga, tingimusel et nõue ei ületa 1 000 000 CZK; selle nõude summa ei sisalda lisanõudeid. Elektroonilist maksekäsku ei ole võimalik välja anda, kui see tuleb kätte toimetada välismaal asuvale kostjale või kui kostja asukoht on teadmata (tsiviilkohtumenetluse seadustiku seaduse nr 99/1963 paragrahvi 174a lõige 3).
Käskveksli või tšeki maksekäsk võib anda õigused, mis tulenevad vekslist või tšekist. Kui vorminõuded on täidetud, on kohus kohustatud tegema lihtmenetluses otsuse, mis seisneb käskveksli (tšeki) maksekäsu väljaandmises. Käskveksli või tšeki maksekäsu võib välja anda ainult hageja algatusel ja isegi juhul, kui see tuleb kätte toimetada välisriigis. Käskveksli või tšeki maksekäsu võib kätte toimetada ainult kostjale isiklikult; muud kättetoimetamise viisid on välistatud.
Euroopa maksekäsumenetluse algatamise eesmärk on sisse nõuda vaidlustamata rahalised nõuded teatava summa ulatuses. Ajaks, kui esitatakse hagi Euroopa maksekäsu väljaandmiseks, peab vaidlustamata rahaliste nõuete maksetähtaeg olema saabunud. Hagi esitamiseks tuleb täita vorm A, kus esitatakse kogu teave poolte ning nõude sisu ja summa kohta. Kohus vaatab taotluse läbi ja kui vorm on täidetud nõuetekohaselt, peaks ta 30 päeva jooksul välja andma Euroopa maksekäsu.
Otsuseid võib maksekäsu, elektroonilise maksekäsu või Euroopa maksekäsu kujul teha ainult seoses rahaliste nõuetega.
Käskveksli või tšeki maksekäsu võib välja anda ainult vekslist või tšekist tulenevate rahaliste nõuete täitmiseks.
Elektroonilise maksekäsu korral kohaldatakse maksimumsummat 1 000 000 CZK (pluss lisanõuded); Euroopa maksekäsu või käskveksli (tšeki) maksekäsu korral maksimumsummat ei ole.
Maksekäsumenetlus ei ole kohustuslik; hageja võib esitada oma rahalise nõude tavapärase tsiviilkohtumenetluse kaudu. Kui hageja esitab tavahagi ja selles esitatud nõue on vastavuses maksekäsu väljaandmise nõuetega, võib kohus maksekäsu välja anda isegi juhul, kui hageja ei ole seda sõnaselgelt taotlenud. Elektroonilise maksekäsu, Euroopa maksekäsu ja käskveksli (tšeki) maksekäsu võib välja anda ainult hageja taotlusel.
Maksekäsku või elektroonilist maksekäsku ei ole võimalik välja anda, kui see tuleb kostjale kätte toimetada välisriigis. Sellisel juhul jätkab kohus menetlust kooskõlas tsiviilkohtumenetluse tavaeeskirjadega.
Kui Tšehhi kohtu või teise liikmesriigi kohtu välja antud Euroopa maksekäsk tuleb kätte toimetada Tšehhi Vabariigis, tuleb see kostjale isiklikult üle anda. Muud kättetoimetamise viisid ei ole lubatud (tsiviilkohtumenetluse seadustiku seaduse nr 99/1963 paragrahvi 174b lõige 1).
Maksekäsu või elektroonilise maksekäsu kohta teeb otsuse territoriaalselt pädev ringkonnakohus (okresní soud). Käskveksli (tšeki) maksekäsu kohta teeb otsuse alati piirkondlik kohus (krajský soud) (tsiviilkohtumenetluse seadustiku seaduse nr 99/1963 paragrahv 9). Euroopa maksekäsu väljaandmise hagi esitamisega seotud kohtualluvuse kohta vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1896/2006 (millega luuakse Euroopa maksekäsumenetlus) artikkel 6.
Maksekäsu või käskveksli (tšeki) maksekäsu väljaandmise hagi esitamiseks tüüpvorm puudub.
Kohus võib maksekäsu välja anda ilma hageja sõnaselge taotluseta. See ei kehti elektrooniliste maksekäskude ning käskveksli ja tšeki maksekäskude kohta.
Maksekäsu või käskveksli või tšeki maksekäsu väljaandmise hagi või taotlus peab seetõttu vastama kohtule esitatava dokumendi suhtes kehtivatele üldistele nõuetele – kui seaduses ei ole teatavat liiki dokumendi puhul muid andmeid nõutud, peab dokumendist selguma vähemalt järgnev: kohus, kellele see esitatakse, selle esitanud isik, küsimus, mida see puudutab ja mida taotletakse; ning see peab olema allkirjastatud ja kuupäevaga varustatud. Allkirja ja kuupäeva lisamise kohustus ei kehti elektroonilisel vormil dokumentide kohta, mille vorming vastab konkreetsetele nõuetele. Dokument tuleb esitada kirjalikult ja seda võib teha paberil või elektroonilisel vormil avaliku andmesidevõrgu kaudu või faksi teel (tsiviilkohtumenetluse seadustiku seaduse nr 99/1963 paragrahvi 42 lõiked 1 ja 4). Elektroonilisel vormil või faksi teel esitatud dokumendile tuleb kolme päeva jooksul lisada originaal või samasuguse sõnastusega kirjalik dokument. See ei kehti elektrooniliste dokumentide suhtes, millele on lisatud sertifitseeritud elektrooniline allkiri, mis põhineb akrediteeritud pakkuja välja antud sertifitseeritud sertifikaadil (tsiviilkohtumenetluse seadustiku seaduse nr 99/1963 paragrahvi 42 lõige 3).
Elektroonilise maksekäsu väljaandmise taotluse võib esitada ainult elektroonilises vormingus ettenähtud vormil (vorm asub aadressil https://www.justice.cz/). Lisaks üldistele nõuetele (tsiviilkohtumenetluse seadustiku seaduse nr 99/1963 paragrahvi 42 lõige 4) tuleb taotluses märkida ka poolte eesnimed, perekonnanimed ja aadressid ning (olenevalt olukorrast) isikukoodid või identifitseerimisnumbrid (ettevõtja nimi või juriidilise isiku nimi ja registreeritud asukoht, registreerimisnumber, riigi nimi ja riigi selle asjaomase organisatsiooniüksuse nimetus, kes riiki kohtus esindab) ning vajaduse korral ka nende esindajate nimed, otsustavate asjaolude kirjeldus, selle tõendi nimetus, mille hageja soovib esitada, ning selgitus selle kohta, mida hageja taotleb (tsiviilkohtumenetluse seadustiku seaduse nr 99/1963 paragrahvi 79 lõige 1). Taotluses tuleb märkida ka isiku sünnikuupäev, juriidilise isiku registreerimisnumber või äritegevusega tegeleva isiku registreerimisnumber (tsiviilkohtumenetluse seadustiku seaduse nr 99/1963 paragrahvi 174a lõige 2). Taotlus tuleb allkirjastada hageja sertifitseeritud elektroonilise allkirjaga, mis põhineb sertifitseeritud pakkuja sertifitseeritud sertifikaadil.
Euroopa maksekäsu taotluse esitamiseks tuleb täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1896/2006 I lisas esitatud vorm A. Vormis tuleb esitada kogu teave poolte ning nõude sisu ja summa kohta.
Ainult elektroonilise maksekäsu korral. Vorm asub aadressil https://www.justice.cz/. Taotlus tuleb allkirjastada hageja sertifitseeritud elektroonilise allkirjaga, mis põhineb sertifitseeritud pakkuja sertifitseeritud sertifikaadil (tsiviilkohtumenetluse seadustiku seaduse nr 99/1963 paragrahv 174a). Euroopa maksekäsu väljaandmise taotluse esitamise vorminõuete kohta vt eespool punkt 1.3.
Maksekäsk või elektrooniline maksekäsk on võimalik välja anda ainult juhul, kui esitatud nõue tuleneb hageja esitatud ja dokumenteeritud asjaoludest (vt punkt 1.3.4). Järeldus, et esitatud nõue tuleneb hageja esitatud asjaoludest, eeldab otsustavate asjaolude kirjeldust, mida toetavad piisavad tõendid, mis on lisatud ja mis võimaldavad kohtul hageja esitatud nõude asjaolusid õiguslikult analüüsida. Asja asjaolud tuleb esitada tervikuna, et oleks võimalik hinnata, millist juriidilist õigust taotletakse (millist õigusakti tuleb kohaldada). Lisaks peab hageja esitama kõik asjaolud selle kohta, millise õigusaktiga on seotud õiguste ja kohustuste loomine, muutmine või lõppemine, ja kõik need peavad tuginema nõuetekohaselt tõenditele.
Käskveksli või tšeki maksekäsu väljaandmise menetluses nõutakse hagejalt, et ta esitaks veksli või tšeki originaali, mille autentsuses ei ole põhjust kahelda, ja õiguse teostamiseks nõutavad muud dokumendid.
Jah. Menetluse laadist olenevalt tuleb esitada dokumentaalsed tõendid, mis kajastavad hageja esitatud nõuet. Kui taotletakse elektroonilise maksekäsu väljaandmist, tuleb dokumentaalsed tõendid lisada elektroonilisel vormil. Veksli või tšeki originaal tuleb lisada käskveksli (tšeki) maksekäsu väljaandmise taotlusele. Hageja õigus esitada erinevat liiki tõendeid ei ole ulatuse poolest mingil viisil piiratud.
Kui maksekäsku ei ole võimalik välja anda, ei lükka kohus selle väljaandmise taotlust tagasi, vaid jätkab kooskõlas tsiviilkohtumenetluse tavaeeskirjadega (eelkõige määrab istungi). Maksekäsku ei ole võimalik välja anda, kui hageja ei esita rahalist nõuet, kui kostja asukoht on teadmata või kui maksekäsk tuleb kostjale kätte toimetada välisriigis.
Kohus lükkab elektroonilise maksekäsu väljaandmise taotluse tagasi, kui see ei sisalda kõiki seaduses nõutud andmeid või kui see on arusaamatu või mitmeti mõistetav ja sellised puudused muudavad menetluse jätkamise võimatuks. Sellisel juhul ei palu kohus hagejal esitatud dokumenti parandada või täiendada.
Kui veksli või tšeki maksekäsu väljaandmise taotlust ei ole võimalik rahuldada, määrab kohus istungi.
Kohus ei tee maksekäsu, elektroonilise maksekäsu või käskveksli (tšeki) maksekäsu tühistamise otsuseid, seetõttu on küsimus tagasilükatud maksekäsu edasikaebamise kohta ebaoluline.
Vastuväite võib esitada maksekäsu või elektroonilise maksekäsu vaidlustamiseks. Kostja võib esitada vastuväite 15 päeva jooksul alates maksekäsu või elektroonilise maksekäsu kättetoimetamisest. Vastuväite elektroonilise maksekäsu vaidlustamiseks võib esitada ka sertifitseeritud elektroonilise allkirjaga elektroonilisel vormil. Vastuväitele ei ole vaja lisada põhjendusi, kuid see peab vastama kohtule esitatava dokumendi üldistele nõuetele, st eelkõige peab dokument olema allkirjastatud ja varustatud kuupäevaga ning sellest peaks nähtuma, millisele kohtule on see adresseeritud, kes selle esitab, millist küsimust see puudutab ja mida taotletakse.
Vastuväited käskveksli (tšeki) maksekäsu vaidlustamiseks võib esitada 15 päeva jooksul alates kättetoimetamisest. Vastuväites peab kostja esitama kogu teabe selle kohta, mille suhtes tal seoses käskveksli (tšeki) maksekäsuga vastuväiteid on.
Euroopa maksekäsumenetluses võib kostja tasuda nõutud summa või vaidlustada nõude 30 päeva jooksul, esitades vastuväite Euroopa maksekäsu välja andnud kohtule. Vastuväite esitamiseks kasutab ta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1896/2006 sätestatud vormi F. Asi edastatakse seejärel tsiviilasju lahendavale üldkohtule ja sellega tegeletakse vastavalt riiklikele õigusaktidele.
Kui kasvõi üks kostja esitab ettenähtud aja jooksul vastuväite, tühistatakse kogu maksekäsk või elektrooniline maksekäsk, kohus määrab istungi ja menetlus jätkub kooskõlas tsiviilkohtumenetluse tavaeeskirjadega.
Kui kostja esitab ettenähtud aja jooksul vastuväite käskveksli (tšeki) maksekäsu kohta, määrab kohus selle arutamiseks samuti istungi. Sõltuvalt vastuväitega seotud menetluse tulemusest võtab kohus seisukoha kohtuotsuse kaudu, jättes käskveksli (tšeki) maksekäsu kehtima (vastuväide leitakse olevat põhjendamatu) või tühistades selle oma otsusega täielikult või osaliselt (vastuväide on täielikult või osaliselt põhjendatud). Selle otsuse suhtes on võimalik esitada edasikaebus. Erinevalt maksekäsu või elektroonilise maksekäsu suhtes esitatud vastuväitest ei tühistata käskveksli (tšeki) maksekäsku vastuväite esitamise teel.
Maksekäsul, elektroonilisel maksekäsul ja Euroopa maksekäsul, mida ei ole vastuväitega vaidlustatud, on sunniviisilisele täitmisele kuuluva kohtuotsuse toime. Kui kostja jätab käskveksli (tšeki) maksekäsu suhtes vastuväite esitamata või võtab selle tagasi, on sellel samuti sunniviisilisele täitmisele kuuluva kohtuotsuse toime.
Taotluse alusel lisab kohus maksekäsule, elektroonilisele maksekäsule või käskveksli (tšeki) maksekäsule õigusliku toime ja täitmisele pööratavuse klausli. Selliste klauslitega maksekäsk kujutab endast täitedokumenti.
Kui Euroopa maksekäsumenetluses jätab kostja vastuväite ettenähtud tähtajaks esitamata, muutub Euroopa maksekäsk automaatselt täitmisele pööratavaks. Täitmisele pööramine toimub kooskõlas selle liikmesriigi eeskirjade ja menetlustega, kus Euroopa maksekäsk täitmisele pööratakse.
Kui vaidlustatakse maksekäsk, elektrooniline maksekäsk või veksli (tšeki) maksekäsk, mille suhtes ei ole esitatud vastuväidet või vastuväiteid ja millel on sunniviisilisele täitmisele kuuluva kohtuotsuse toime, siis ei ole võimalik tavapäraseid õiguskaitsevahendeid kasutada. Seaduses ettenähtud juhtudel on kostjal võimalik kasutada ainult erakorralist õiguskaitsevahendit, tühistamishagi, ning täitmisele pööratava maksekäsu korral ka menetluse taasalustamise hagi (tsiviilkohtumenetluse seadustiku seaduse nr 99/1963 paragrahvi 228 lõige 2 ja paragrahvi 229 lõige 2).
Kui pärast Euroopa maksekäsu suhtes vastuväite esitamiseks kehtestatud 30päevase ajavahemiku möödumist ei ole vastuväidet esitatud, võib kostja paluda Euroopa maksekäsu läbivaatamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1896/2006 artiklis 20 sätestatud tingimustele. Euroopa maksekäsu läbivaatamise taotluse menetluses on kohtualluvus selle välja andnud kohtul. Euroopa maksekäsu läbivaatamise taotlus on ainuke õiguskaitsevahend, mida kostja saab kasutada täitmisele pööratava Euroopa maksekäsu suhtes riigis, kus maksekäsk välja anti. Otsus Euroopa maksekäsu läbivaatamise taotluse kohta väljastatakse nii hagejale kui ka kostjale (tsiviilkohtumenetluse seadustiku seaduse nr 99/1963 paragrahvi 174b lõiked 2 ja 3).

matches: Kohus kohus kohus Kohus kohus kohus kohus Kohus kohus Kohus kohus kohus Kohus kohus kohus kohus kohus


Vanglate kohta kehtestatud määruste muutmine seoses „Vangistusseaduse“ muutmisega – Riigi Teataja
Vanglate kohta kehtestatud määruste muutmine seoses „Vangistusseaduse“ muutmisega
RTL 2007, 18, 279
Vastu võetud 14.02.2007 nr 12
Määrus kehtestatakse «Vangistusseaduse» § 16 lõike 5, § 38 lõike 3, § 75 lõike 6, § 76 lõike 4, § 761 lõike 2, § 112 lõike 2, § 122 lõike 4 ja § 151 lõike 3 alusel.
§ 1. Justiitsministri 29. novembri 2000. a määruses nr 53 «Kinnipeetava individuaalse täitmiskava koostamise ja rakendamise juhend» (RTL 2000, 126, 2014; 2003, 41, 592) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 5 lõigetest 3 ja 4 jäetakse välja sõnad «(lisa 1)» ja «(lisa 2)»;
2) määruse lisad 1 ja 2 tunnistatakse kehtetuks.
§ 2. Justiitsministri 25. jaanuari 2001. a määruses nr 11 «Kinnipeetava vanglast vabastamise kord» (RTL 2001, 20, 273; 2006, 36, 622) tehakse järgmised muudatused:
1) määrust täiendatakse paragrahvidega 41 kuni 43 järgmises sõnastuses:
« § 41. Kui vanglasse vastu võetud kinnipeetaval puuduvad isikut tõendavad dokumendid, esitab ametnik kuu aja jooksul Kodakondsus- ja Migratsiooniametile päringu, et välja selgitada kinnipeetavale Kodakondsus- ja Migratsiooniameti välja antud isikut tõendavate dokumentide olemasolu.
§ 42. Vangla sotsiaaltöötaja esitab vähemalt kuus kuud enne elamisloata või tähtaegse elamisloaga välismaalasest kinnipeetava vanglast vabanemist või võimalikku tingimisi ennetähtaegset vabastamist Kodakondsus- ja Migratsiooniameti viisa- ja illegaalse immigratsiooni osakonnale päringu, et välja selgitada välismaalasest kinnipeetavale elamisloa andmine või tema väljasaatmine. Päring peab sisaldama järgmisi andmeid kinnipeetava kohta:
2) isanimi;
4) sünniaeg või isikukood;
6) kodakondsus ja andmed isikut tõendava dokumendi kohta;
7) vabanemise või tingimisi enne tähtaega vabastamise kuupäev;
8) teadaolevad lähedaste kontaktandmed Eestis ja välisriigis;
9) teadaolevad elukohad.
§ 43. Ametnik esitab viis tööpäeva enne elamisloata välismaalasest kinnipeetava vabanemist või tingimisi ennetähtaegset vabastamist Kodakondsus- ja Migratsiooniametile vabastamise kuupäeva ja koha andmed.»;
2) paragrahvi 111 täiendatakse punktiga 71 järgmises sõnastuses:
« 71) õiendi kehtivusaeg;»;
3) paragrahv 16 sõnastatakse järgmiselt:
« § 16. Vabastamisõiendile kantakse vabastatava isiku foto. Foto tehakse isiklikes riietes kinnipeetavast mitte varem, kui kolm kuud enne tema vabastamist. Kui kinnipeetav vabastatakse tingimisi enne tähtaega või parandamatult raskesti haigestumise tõttu vangistusest, tehakse foto pärast kohtule materjalide esitamist.»;
4) paragrahvi 18 teine lause sõnastatakse järgmiselt:
«Foto kinnitatakse vangla pitseriga.»;
5) paragrahv 27 sõnastatakse järgmiselt:
« § 27. Kohtusaalis vabastatud kinnipeetavale annab tema soovil tagantjärele vabastamisõiendi asutus, kus kinnipeetav vahetult enne vabastamist viibis.»;
6) paragrahvi 28 teine ja kolmas lause tunnistatakse kehtetuks.
§ 3. Justiitsministri 17. jaanuari 2007. a määruses nr 4 «Kinnipeetava tingimisi enne tähtaega vabastamise materjalide ettevalmistamise kord» (RTL 2007, 7, 118) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 6 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses.
« (3) Lõikes 2 nimetatud materjalidele lisatakse Kodakondsus- ja Migratsiooniameti vastus elamisloata välismaalasest kinnipeetava kohta. Vangla direktor või tema määratud isik saadab koopia vastusest vangla asukohajärgsele prokuratuurile.»;
2) määrust täiendatakse paragrahviga 71 järgmises sõnastuses:
« § 71. Käitumiskontrolli kohaldamata jätmisest teavitamine
Kui kohus otsustab kinnipeetava vabastada tingimisi enne tähtaega kriminaalmenetluse seadustiku § 426 lõikes 3 sätestatud tingimustel, teavitab vangla direktor või tema määratud isik sellest kirjalikult viivitamata Kodakondsus- ja Migratsiooniametit.».
§ 4. Justiitsministri 28. juuni 2001. a määruse nr 50 «Vangla territooriumile käitise rajamise lepingu nõuded» (RTL 2001, 83, 1142; 2003, 41, 592) paragrahvi 2 lõike 3 punktid 1 ja 8 tunnistatakse kehtetuks.
§5. Justiitsministri 16. märtsi 2001. a määruse nr 34 «Vanglaametnike konkursi- ja atesteerimiskomisjoni põhimäärus ning komisjoni moodustamise kord» (RTL 2001, 42, 592; 2003, 41, 592) paragrahvi 1 lõike 1 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
« 1) Justiitsministeeriumi juures tegutsev vanglaametnike konkursi- ja atesteerimiskomisjon atesteerib vangla direktorit ja direktori asetäitjat ning teiste ministeeriumite valitsemisalas teenistuses olevaid vanglaametnikke;».
§ 6. Justiitsministri 20. novembri 2000. a määruse nr 46 «Vanglaametniku ametiastmetele vastavad ametikohad» (RTL 2000, 121, 1892; 2003, 41, 592) paragrahvi 1 punktis 3 ja paragrahvi 2 punktis 2 asendatakse sõna «korrektsioonikolledži» sõnaga «justiitskolledži».
§ 7. Justiitsministri 17. jaanuari 2007. a määruses nr 3 «Vanglaametniku teeneteristi ja teenistusmedali kirjeldus ning nende andmise ja kandmise kord» (RTL 2007, 7, 117) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 4 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Vangla peainspektorile ja sisekaitselise rakenduskõrgkooli korrektsiooni erialaõppejõu ametikohal olevale vanglaametnikule teenistusmedali andmise taotluse esitab Justiitsministeeriumi asekantsler vanglaametniku teeneteristi ja teenistusmedali komisjonile.»;
2) paragrahvi 4 lõige 4 sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Vangla peainspektorile ja sisekaitselise rakenduskõrgkooli korrektsiooni erialaõppejõu ametikohal olevale vanglaametnikule teenistusmedali andmise taotlus esitatakse vanglaametniku teeneteristi ja teenistusmedali komisjonile hiljemalt teenistusmedali andmise aastale eelneva aasta 20. detsembriks.»;
3) paragrahvi 5 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Teeneteristi ning vangla peainspektorile ja sisekaitselise rakenduskõrgkooli korrektsiooni erialaõppejõu ametikohal olevale vanglaametnikule teenistusmedali andmise taotlused vaatab läbi justiitsministri käskkirjaga moodustatud vanglaametniku teeneteristi ja teenistusmedali komisjon.»;
4) paragrahvi 9 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Teeneteristi ning vangla peainspektorile ja sisekaitselise rakenduskõrgkooli korrektsiooni erialaõppejõu ametikohal olevale vanglaametnikule teenistusmedali annab pidulikult kätte justiitsminister või tema määratud isik vanglasüsteemi aastapäeval.».
kantsleri ülesannetes Urmas VOLENS


Mittetulundusliku tegevuse toetuse taotlemise, määramise ja kasutamise kord – Riigi Teataja
Mittetulundusliku tegevuse toetuse taotlemise, määramise ja kasutamise kord
Mittetulundusliku tegevuse toetuse taotlemise, määramise ja kasutamise kord - sisukord
2 TOETUSE KASUTAMINE
§ 4 Taotleja õigused ja kohustused
3 TOETUSE TAOTLEMINE JA ERALDAMINE
§ 7 Nõuded taotlusele ja taotlemise tingimused
§ 8 Tegevustoetuse taotluse menetlemine
§ 10 Taotluse rahuldamine, osaline rahuldamine või rahuldamata jätmine
§ 11 Arengutoetuse taotluse menetlemine
§ 12 Taotluse finantseerimine
RT IV, 07.10.2017, 32
Vastu võetud 24.03.2015 nr 22
RT IV, 01.04.2015, 58
17.02.2016 RT IV, 27.02.2016, 4 01.03.2016
27.09.2017 RT IV, 07.10.2017, 18 10.10.2017
(1) Käesolev kord reguleerib Lääne-Saare valla (edaspidi vald) eelarvest vastavaks eelarveaastaks mittetulunduslikuks tegevuseks eraldatavate rahaliste vahendite määramist ja kasutamist.
(2) Toetuse eesmärgiks on aidata kaasa ühenduste tekkimisele, tegevuse aktiviseerumisele ja kodanikualgatuse korras uudsete tegevuste elluviimiseks ning traditsioonide järjepidevuse tagamiseks Lääne-Saare vallas.
(1) Tegevustoetus – rahaline toetus, mida antakse avalikes huvides tegutsevale taotlejale ühingu põhikirjaliste eesmärkide täitmiseks.
(2) Arengutoetus – rahaline toetus valla või territooriumi osa arengukavalise tegevuse elluviimiseks taotletavate projektide oma(kaas-)finantseeringuks.
[RT IV, 27.02.2016, 4 - jõust. 01.03.2016]
2. peatükk TOETUSE KASUTAMINE
(1) Objekt, millele taotletakse toetust, peab asuma valla haldusterritooriumil.
(2) Tegevused, mis toetuse abil ellu viiakse, peavad toimuma valla haldusterritooriumil, olema suunatud valla elanikele või esindama valda laiemale üldsusele.
1) avalike teenuste arendamiseks hariduse-, kultuuri-, spordi-, noorsootöö-, sotsiaal-, keskkonnakaitse, turvalisuse, kommunaalmajanduse ja kuriteoennetuse valdkonnas;
2) ürituste (kontserdid, näitused, konverentsid, loengud, seminarid, festivalid, võistlused, laagrid jms) korraldamiseks;
3) vallaga seotud materjalide kogumiseks, dokumenteerimiseks, jäädvustamiseks, säilitamiseks ja publitseerimiseks;
4) koostöösidemete arendamiseks teiste seltside, valdade jm organisatsioonidega;
5) külaplatsi, külamaja või kultuurirajatise rajamiseks või korrastamiseks;
6) mängu- või spordiväljaku või muu vaba aja veetmise rajatise rajamiseks või korrastamiseks;
7) pargi, haljasala, puhkeala, ujumiskoha või muu sellise rajatise rajamiseks või korrastamiseks;
8) matkaraja, terviseraja või õpperaja rajamiseks või korrastamiseks;
9) küla tutvustavate püsiviitade, infotahvlite või -kaartide ostmiseks või paigaldamiseks;
10) külade arendamise riiklike toetuste kaasfinantseerimiseks;
11) muuks otstarbeks põhjendatud juhul.
(4) Toetust ei või kasutada:
1) kinnistu ja olemasoleva ehitise ostmiseks, rentimiseks, liisimiseks;
2) käibemaksu tasumiseks, kui taotleja on käibemaksukohustuslane;
3) võla- või liisingumakseteks.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 loetletud kulusid ei saa näidata projekti finantseerimisel ka omafinantseeringuna.
(6) Kõik toetatavad kulutused peavad olema põhjendatud, otstarbekad ja lahti kirjutatud piisava detailsusega selleks, et hinnata nende otstarbekust.
§ 4. Taotleja õigused ja kohustused
(1) Taotlejal on õigus:
1) saada vallalt informatsiooni ja nõuannet, mis on seotud taotluse ja aruande koostamise ning esitamisega.
1) võimaldama teostada taotleja ja taotluse nõuetele vastavuse kontrolli;
2) kasutama toetust vastavuses esitatud taotluse ja sõlmitud toetuslepinguga;
3) esitama aruande käesoleva määruse lisas 3 kinnitatud vormil;
4) viivitamatult informeerima vallavalitsust kõigist muudatustest, mis võivad mõjutada projekti elluviimist;
5) tagastama toetuse esimesel võimalusel juhul, kui ilmneb, et projektis ette nähtud tegevusi ei ole võimalik ellu viia;
6) soodsamalt või väiksemas mahus tehtud tegevuste läbiviimisel tagastama saadud toetuse ja tegelike kulude vahe;
7) tagama toetuslepingus ettenähtud oma- ja kaasfinantseeringu.
Vallavalitsusel ja volikogu revisjonikomisjonil on õigus:
1) kontrollida toetuse kasutamise vastavust taotlusele, käesolevale korrale ja toetuslepingule;
2) nõuda toetuslepingu peatamist ja eraldatud toetuse osalist või täielikku tagastamist juhul kui toetust on kasutatud mittesihipäraselt või rikutakse muid toetuslepingu tingimusi.
3. peatükk TOETUSE TAOTLEMINE JA ERALDAMINE
(1) Taotlejaks saab olla mittetulundusühing või seltsing (edaspidi taotleja).
(2) Taotleja peab olema registreeritud vallas või tema tegevus peab vastama käesoleva määruse § 3 lõigetes 1 ja 2 esitatud nõuetele.
§ 7. Nõuded taotlusele ja taotlemise tingimused
(1) Toetuse kasutamise periood on üks aasta taotluse rahuldamise otsusest arvestades.
(2) Toetuse abikõlbulik periood algab toetuse esitamise kuupäevast.
(3) Tegevustoetuse taotleja oma- või kaasfinantseerimine peab moodustama vähemalt 15% kavandatud tegevuste üldmahust
(4) Arengutoetust eraldatakse taotleja oma- või kaasfinantseeringu katteks teistest allikatest taotletava projekti osas.
(5) [Kehtetu - RT IV, 27.02.2016, 4 - jõust. 01.03.2016]
(6) Arengutoetuse taotlusele tuleb lisaks esitada:
1) kolmandale osapoolele esitatud taotluse detailsem eelarve;
2) viide valla arengukavale, kus toetuse objektiks olev tegevus või investeering on nimetatud;
3) fondi rahastamisotsus või muu tõendus tegevuse elluviimiseks piisavate vahendite olemasolu kohta.
§ 8. Tegevustoetuse taotluse menetlemine
(1) Tegevustoetust eraldatakse kaks korda aastas.
(2) Taotleja esitab vormikohase taotluse (määruse lisa 1) 15. aprilliks või 15. oktoobriks kella 17.00ks Lääne-Saare Vallavalitsusele (edaspidi vallavalitsus) e-posti teel aadressile vald@laanesaare.ee või postiga aadressile Marientali tee 27, Kuressaare linn, Saare maakond 93820.
(3) Kui taotluse läbivaatamisel avastatakse seal esinevaid ebatäpsusi, teatatakse sellest viivitamatult taotlejale ja antakse puuduste kõrvaldamiseks aega üldjuhul 10 kalendripäeva. Taotluse menetlemise tähtaeg pikeneb nimetatud tähtaja võrra.
(4) Kõik nõuetele vastavad taotlused esitatakse hindamiseks kogukonnakogule.
[RT IV, 07.10.2017, 18 - jõust. 10.10.2017]
(5) [Kehtetu - RT IV, 07.10.2017, 18 - jõust. 10.10.2017]
(6) Taotlus vaadatakse läbi 20 tööpäeva jooksul.
(1) Taotlust hindab kogukonnakogu kahe nädala jooksul arvates taotluste kogukonnakogule esitamise päevast.
1) projekti eeldatav mõju kogukonna või valla arengule;
2) eelarve kulude põhjendatus (kulud vastavad projekti tegevustele), läbipaistvus (kulud on lahti kirjutatud piisavalt detailselt) ja optimaalsus (kulud on realistlikud arvestades turusituatsiooni tingimusi);
3) projekt peab haarama võimalikult palju sihtrühmi.
(3) Eelistatud on projektid, millele taotleja on leidnud teisi kaasfinantseerijaid või on lisanud minimaalsest suuremas määras omafinantseering u.
1) ebaselgelt ja/või puudulikult vormistatud projektidele;
2) vahendite soetamiseks, kui taotluses puudub asjakohane info vahendite edaspidise kasutamise kohta pärast projekti lõppu;
3) valla hallatavate asutuste eelarvetest finantseeritavatele tegevustele;
4) aruandevõlglastele
§ 10. Taotluse rahuldamine, osaline rahuldamine või rahuldamata jätmine
(1) Kogukonnakogu koostab vallavalitsusele taotluste rahastamiseettepaneku, lähtudes nende sisust ning rahalistest võimalustest. Võimalikud ettepanekud on taotluse täielik rahuldamine, osaline rahuldamine või rahuldamata jätmine. Mitterahuldamise otsusele lisatakse taotluse mitterahuldamise põhjendused.
(2) Vallavalitsus kinnitab kogukonnakogu ettepaneku oma korraldusega.
(3) Vallavalitsus teavitab taotlejat taotluse rahuldamise või mitterahuldamise otsusest seitsme tööpäeva jooksul pärast otsuse tegemist. Mitterahuldamise otsusele lisatakse taotluse mitterahuldamise põhjendused.
(4) Mittetulundusliku tegevuse toetamiseks ettenähtud rahalised vahendid jagab kogukonnakogu kahe vooru vahel vastavalt oma otsusele.
§ 11. Arengutoetuse taotluse menetlemine
(1) Arengutoetuse taotlemine toimub jooksvalt.
(2) Arengutoetust saab taotleda valla arengukavas kajastatud tegevustele.
(21) Arengutoetuse taotleja informeerib kirjalikult enne põhifinantseerimise asutusse taotluse esitamist vallavalitsust toetuse taotlemisest ning oma(kaas-)finantseeringu suurusest.
(22) Vallavalitsus tagab oma(kaas-)finantseeringu toetusmeetmes nõutud miinimummahus:
1) kui oma(kaas-)finantseeringu summa on kuni 6000 eurot;
2) kui oma(kaas-)finantseeringu summa ületab 6000 eurot, siis tagatakse oma (kaas-) finantseering 6000 eurot ületavas osas 50% ulatuses, aga mitte rohkem kui toetusmeetmes nõutud miinimummaht.
(23) Suurema kui nõutud miinimummahus oma(kaas-)finantseeringu tagamine otsustatakse taotluse põhiselt vallavalitsuse korraldusega.
(3) Taotleja esitab vormikohase taotluse (määruse lisa 1) vallavalitsusele.
(4) Kui taotluse läbivaatamisel avastatakse seal esinevaid ebatäpsusi, teatatakse sellest viivitamatult taotlejale ja antakse puuduste kõrvaldamiseks aega üldjuhul 10 kalendripäeva. Taotluse menetlemise tähtaeg pikeneb nimetatud tähtaja võrra.
(5) Taotlus vaadatakse läbi 20 tööpäeva jooksul.
(6) Taotluse rahuldamine sõltub rahaliste vahendite olemasolust.
(7) Kõik nõuetele vastavad taotlused esitatakse hindamiseks vallavalitsusele.
§ 12. Taotluse finantseerimine
(1) Toetusteks jagatavad vahendid kinnitatakse igaks aastaks valla eelarvega, mille kogukonnakogu jagab kahe vooru vahel.
(2) Toetus eraldatakse sihtotstarbeliselt taotluses näidatud tegevuste läbiviimiseks
(3) Taotluse rahuldamise otsuse saanud taotleja sõlmib vallavalitsusega lepingu toetuse saamiseks. Leping on taotlusvormi osa, mis täidetakse pärast taotluse rahuldamist.
1) toetuse suurus ja toetuse ülekandmise tähtaeg;
2) taotleja ja toetuse andja õigused ning kohustused toetuse sihipärase kasutamise korral;
3) [kehtetu - RT IV, 27.02.2016, 4 - jõust. 01.03.2016]
(5) Toetus makstakse välja hiljemalt 10 tööpäeva jooksul pärast toetuslepingu sõlmimist.
(1) Tegevustoetuse saaja on kohustatud esitama aruande toetuse kasutamise kohta (lisa 3) ettenähtud vormil hiljemalt 1 kuu jooksul pärast projekti lõppkuupäeva Lääne-Saare Vallavalitsusele e-posti teel aadressile vald@laanesaare.ee või postiga aadressile Marientali tee 27, Kuressaare linn, Saare maakond 93820;
(2) Aruandele lisatakse kuludokumentide ja maksekorralduste (kassa order) koopiad;
(3) Juhul kui aruandluses esitatud väiksemate kulutuste ja/või väiksema oma(kaas)finantseeringu tõttu langeb oma(kaas-)finantseeringu osa alla 15%, vähendatakse toetuse summat ja vahe tuleb tagasi kanda.
(4) Aruanne kiidetakse heaks või avastatud puuduste korral nõutakse nende likvideerimist 10 tööpäeva jooksul ning informeeritakse sellest toetuse saajat 5 tööpäeva jooksul aruande heakskiitmisest või tagasilükkamisest.
Lisa 2 Tegevustoetuse leping
Lisa 3 Tegevustoetuse aruanne


Kindlustusteenusele kohalduva soodustuse reklaamimine | Finantsinspektsioon
Jõustumise aeg 21.01.2020
Käesoleva märgukirjaga juhib Finantsinspektsioon kindlustuse turustajate tähelepanu nõuetele, mida tuleb järgida kindlustusteenusele kohalduva soodustuse ja võrdluse reklaamimisel.
1.1. Finantsinspektsioon teostab finantsjärelevalvet finantssektori stabiilsuse, usaldusväärsuse ja läbipaistvuse ning toimimise efektiivsuse suurendamise, süsteemsete riskide vähendamise ning finantssektori kuritegelikel eesmärkidel ärakasutamise tõkestamisele kaasaaitamise eesmärgil, et kaitsta klientide ja investorite huve nende vahendite säilimisel ning seeläbi toetada Eesti rahasüsteemi stabiilsust vastavalt Finantsinspektsiooni seaduse § 3 lõikele 1.
1.2. Kindlustustegevuse seaduse (edaspidi KindlTS) § 223 lõike 1 alusel teostab Finantsinspektsioon järelevalvet Eestis kindlustustegevuse ja kindlustuse turustamisega tegeleva isiku, samuti kindlustusandjas olulist osalust omava isiku ja kolmanda isiku, kellele on KindlTS §-s 104 või §-s 182 sätestatud tingimustel tegevus edasi antud, tegevuse vastavuse üle KindlTS ja Finantsinspektsiooni seaduse § 2 lõikes 1 ja § 6 lõike 1 punktis 7 nimetatud seadustes või muudes õigusaktides nende suhtes kehtestatud nõuetele.
1.3. Reklaamiseaduse (edaspidi RekS) § 312 alusel teostab Finantsinspektsioon järelevalvet RekS 2. peatükis ja §-s 29 sätestatud nõuete järgimise üle Finantsinspektsiooni seaduses nimetatud järelevalve subjektide poolt kliendile osutatavate finantsteenuste reklaamis.
1.4. Finantsinspektsioon on välja andnud kaks märgukirja, millega juhitakse kindlustuse turustajate tähelepanu reklaamiseaduse nõuetele. 07.06.2012 andis Finantsinspektsioon välja märgukirja nr 4.11-3.5/1529 „Märgukiri seoses kindlustustegevuse seaduse § 129 ja 140 nõuetega ning reklaamiseaduse § 29 nõuetega“ ja 04.11.2014 märgukirja nr 4.11-3.3/3719. Lisaks on Finantsinspektsioon ja Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet koostöös välja andnud soovitusliku juhendi „Nõuded finantsteenuse reklaamile“.
2. Nõuded eksitav reklaami osas
2.1. Esimeses järjekorras juhime tähelepanu, et finantsteenuse reklaami hinnatakse igal üksikjuhtumil eraldi, analüüsides juhtumipõhiselt reklaami sõnumit, õigusaktides sätestatud kohustuslike hoiatuste ja muude näidete olemasolu, nende esitusvormi ning reklaami mõju klientidele ja kogu finantsteenuse turule.
2.2. Järelevalvesubjekt peab finantsteenuse reklaamimisel tagama tõhusad organisatsiooni-sisesed meetmed, et (i) täita RekS-i 2. peatükis ja §-s 29 ning muudest järelevalvesubjektide tegevust reguleerivatest eriseadustest tulenevaid nõudeid; (ii) arvestada kliendi huve, eesmärke ja omadusi ning (iii) hoida ära kliendi eksimusse viimine. (Finantsinspektsiooni ja Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ameti soovituslik juhend „Nõuded finantsteenuse reklaamile“ punkt 4.1.)
2.3. RekS § 4 lõige 1 sätestab eksitava reklaami keelu – reklaam, mis ükskõik millisel viisil eksitab või tõenäoliselt eksitab isikuid, kellele see on suunatud või kelleni see jõuab, ja mis oma eksitava iseloomu tõttu võib mõjutada nende isikute majanduskäitumist või nimetatud põhjustel kahjustab või võib kahjustada reklaami tellija konkurenti, on keelatud. Reklaami loetakse eksitavaks eelkõige, kui see annab eksitavat teavet teenuse hinna ja hinna tasumise tingimuste kohta (RekS § 4 lõige 2 punkt 3). Otsustades, kas reklaam on eksitav, võetakse arvesse kõiki selle tunnusjooni ja eelkõige selles sisalduvat teavet hinna või hinna arvutamise viisi ja tingimuste kohta, mille alusel teenuseid müüakse.
2.4. Finantsinspektsiooni ja Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ameti soovitusliku juhendi „Nõuded finantsteenuse reklaamile“ punkt 8.6. kohaselt peab kindlustuse turustaja poolt soodustuste reklaamimisel olema selge (i) mille arvelt pakutav soodustus tekib; (ii) millega võrreldes soodustus tekib ja kuidas on soodsaima pakkumuse puhul see kliendile tagatud ning (iii) mis on pakutava soodustuse võimalikud
eritingimused (nende olemasolul). (Ibid. punkt 8.6.)
2.5. Hinna osas pakutavate soodustuste ning võrdluste reklaamid peavad olema kontrollitavad, vastasel juhul kannavad need eksitavuse ohtu RekS § 4 tähenduses. Reklaamitava soodustuse alus ja ulatus peab olema kontrollitav ja läbipaistev. Lisaks peab kindlustusmaakler reklaamimisel arvestama, et ta ei pruugi kontrollida kindlustusseltsi poolt pakutavat lõpphinda, samuti kindlustusmaakler ei pruugi vahendada kõiki turul tegutsevaid kindlustusandjaid, mis ei luba maakleril oma vahenduskanalit reklaamida, kui „soodsaim“ või maakleril tuleb sellega arvestada. Samuti peab maakler oma tegevuses arvestama, et tema poolt vahendatavad kindlustusteenused lähtuvad kindlustushuvi väljaselgitamise ja sellega arvestamise kohustusest, st pakkumused on personaalsed ning lõplik teenuse hind on sellest sõltuv. (Finantsinspektsiooni 04.11.2014 märgukiri nr 4.11-3.3/3719, lk 2)
2.6. Ülaltoodu näitlikustamiseks toome reklaamlause „Veebipoes kuni 15% soodsam“, millest ei nähtu, kuidas on soodustus kujunenud ja võrreldes millise hinnaga on ettevõtja toode soodsam. Reklaamlause, mis sisaldab sõna „kuni“ võib olla lisaks eksitav, kui see ei kajasta ettevõtja tegelikku pakkumist ja kui see paneb tarbija tegema tehinguotsust, mida ta muul juhul ei oleks teinud.
2.7. Kuivõrd reklaami käsitletakse ka kui tarbija informeerimise viisi, peab selles edastatud teave olema asjakohane, tõendatav ja tõepärane kui tarbijale kasuks tulev õiguspärane informatsiooniallikas. Eksitava reklaami hindamisel tuleb hinnata, kas reklaam avaldab tarbija tehinguotsusele tõenäoliselt eksitavat mõju. Tarbija võib toote või teenusega seoses teha väga erinevaid tehinguotsuseid, mis ei ole ainuüksi otsus ost sooritada või mitte sooritada. Tehinguotsuseks on ka näiteks otsus minna müügikohta või poodi, otsus nõustuda ettevõtja või tema esindaja müügiesitlusega ning otsus jätkata veebis broneerimist.
2.8. Tuleb juhtida tähelepanu, et eksitava reklaami hindamisel ei ole oluline, et tarbija satuks eksimusse, piisab tõenäosusest, et tarbija võib sattuda eksitusse.
3. Nõuded võrdleva reklaami osas
3.1. RekS § 5 lõike 1 kohaselt reklaamis, milles otseselt või kaudselt osutatakse samal kaubaturul tegutsevale konkurendile või konkurendi pakutavale kaubale või teenusele, mis täidab samu vajadusi või on ette nähtud samaks otstarbeks kui reklaamitav kaup või teenus, peab võrdlus põhinema võrreldava kauba või teenuse ühel või mitmel asjakohasel, olulisel ja tõendataval tunnusel, mille hulgas võib olla ka hind.
3.2. Järelevalvesubjektil tuleb finantsteenuse reklaamis võrdluse kasutamisel hinnata võrdlusaluse sobilikkust, objektiivsust, asjakohasust ning seeläbi tagada finantsteenuse reklaamis esitatava teabe õigsus, vältides kliendi võimalikku eksitamist ja konkurentide kahjustamist. Võrdluse aluseks võib olla teenuse eelis, teistest erinev tunnus, teenustasu, hind, muu numbriline näitaja vmt. Võrdluse aluseks valitud element peab olema kontrollitav, läbipaistev ning objektiivselt võrreldav teiste võrdlusalustega. Järelevalvesubjekt peab tagama, et võrdlus oleks asjakohane. (Finantsinspektsiooni ja Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ameti soovituslik juhend „Nõuded finantsteenuse reklaamile“ punktid
7.1. ja 7.2.)
3.3. Võrdleval reklaamil on lai määratlus, mis võimaldab võrdleva reklaamina hõlmata mistahes võrdleva reklaami vorme nii, et võrdleva reklaami olemasoluks piisab, kui on olemas teade, mis kasvõi kaudselt viitab konkurendile või konkurendi pakutavatele kaupadele või teenustele. (Euroopa Kohtu otsus 12.06.2008 nr C-533/06, punkt 42) Kuivõrd mõiste „võrdlev reklaam“ tähendus on lai, saab võrdlevaks reklaamiks lugeda ka absoluutväiteid, näiteks „soodsaim“, kuna kaudselt on identifitseeritavad ettevõtte kõik konkurendid.
3.4. Igasugused võrdlusomadustega reklaamid peavad vastama RekS §-le 5 sätestatud nõuetele, st ei tohi kahjustada konkurenti ning tulenevalt RekS § 5 lg-st 3 täitma ka muid nõudeid: reklaamis sisalduv kauba või teenuse tavapärasest erinevale pakkumisele viitav võrdlus peab sisaldama teavet sellise pakkumise lõppkuupäeva, teenuse kättesaadavuse ning pakkumise muude eritingimuste kohta. Kui reklaami avalikustamisel tavapärasest erinev pakkumine ei ole veel alanud, peab reklaamis sisalduma ka sellise pakkumise alguskuupäev. (Finantsinspektsiooni 04.11.2014 märgukiri nr 4.11-3.3/3719, lk 2)


text:
URANTIA RAAMAT, 57. Kiri. Urantia päritolu
URANTIA RAAMAT - 57. Kiri. Urantia päritolu
§ 1. Andronoveri udu
§ 2. Esmase udu aste
§ 3. Teise astme udu
§ 4. Kolmas ja neljas aste
§ 5. Urantia Päikesesüsteemi Monmatia päritolu
§ 6. Päikesesüsteemi staadium
§ 7. Meteooride ajastu — vulkaanide aeg : planeedi algne atmosfäär
§ 8. Maakoore stabiliseerumine : Maavärinate ajastu. : Maailmameri ja esimene manner
57. Kiri. Urantia päritolu
Paper 57 : The Origin of Urantia
ESITADES Jerusemi arhiividest pärit väljavõtteid Urantia kroonikatest, selle algusjärkudest ja varasest ajaloost, lähtume me, nagu meid on juhendatud, praegu kasutusel olevast ajaarvestusest — praegusest 365¼ päeva kestvast liigaastatega kalendrist. Me ei nimeta reeglina täpseid aastaid, kuigi need on kroonikates kirjas. Peame paremaks kasutada ajaloolisi fakte esitades ümardatud arve.
Kui ütleme, et mingi sündmus toimus miljon või kaks miljonit aastat tagasi, arvestame aega kristliku ajajärgu kahekümnenda sajandi esimestest aastakümnetest. Seega esitame nende kaugete sündmuste toimumisajad ümardatuna tuhandete, miljonite ja miljardite aastateni.
1. Andronoveri udu
Urantia pärineb teie Päikesest ja teie Päike on üks Andronoveri udu mitmekesistest järglastest. Andronoveri udu tekitati kunagi, et sellest saaks Nebadoni kohaliku universumi füüsilise jõu ja materiaalse aine üks koostisosa. Ning see suur udu ise sai väga-väga ammu alguse kosmose kõiksest jõulaengust Orvontoni superuniversumis.
Käesoleva jutustuse algusajaks olid Paradiisi Esmased Meister-Jõukorraldajad juba kaua täielikult juhtinud kosmoseenergiaid, mis koondati hiljem Andronoveri uduks.
987 000 000 000 aastat tagasi teatasid abistav jõukorraldaja ja tolleaegne Orvontoni inspektor number 811 307 Uversast lahkudes Päevilt Vanadele, et Orvontoni idasegmendi teatavas sektoris on tekkinud ainestumisnähtuste käivitamiseks soodsad kosmilised tingimused.
900 000 000 000 aastat tagasi pandi Uversa arhiivide andmeil kroonikatesse kirja Uversa Tasakaalunõukogult superuniversumi valitsusele antud luba saata mainitud piirkonda inspektori number 811 307 poolt eelnevalt määratud jõukorraldaja koos kaaskonnaga. Orvontoni võimuorganid lähetasid selle potentsiaalse universumi esmaavastaja täitma Päevist Vanade korraldust korrastada uus aineline loodu.
Loa registreerimine kroonikates tähendas, et jõukorraldaja oli oma kaaskonnaga juba asunud Uversalt pikale reisile sellesse idapoolsesse kosmosesektorisse, kus neil tuli alustada kauakestvat tegevust, mis pidi viima Orvontoni uue füüsilise loodu tekkimisele.
875 000 000 000 aastat tagasi pandi korrakohaselt alus tohutule Andronoveri udule number 876 926. Selle hiljem nii suureulatuslikuks kosmosetsükloniks kasvanud energiapöörise tekitamiseks piisas vaid jõukorraldaja ja tema sidepidajaskonna kohalolekust. Pärast nende udupööriste käivitamist eemaldusid elavad jõukorraldajad pöörleva ketta tasandi suhtes täisnurga all ning sellest ajast saadik kindlustavad uue füüsilise süsteemi edasiliikuva ja korrapärase evolutsiooni energia enda omadused.
Ligikaudu sel ajal läheb jutustus üle superuniversumi isiksuste tegevuse käsitlemisele. Lugu algabki tegelikult just sellest punktist, kui Paradiisi jõukorraldajad, olles loonud superuniversum Orvontoni võimsusesuunajate ja füüsiliste juhtijate tegevuseks vajalikud kosmoseenergia tingimused, hakkavad eemaldumiseks valmistuma.
2. Esmase udu aste
Kõik arenevad ainelised loodud sünnivad ringjatest ja gaasilistest ududest ning kõik sellised esmased udud on oma gaasilise eksistentsi algul ringjad. Vanemaks saades muutuvad nad tavaliselt spiraalseteks ja kui nende päike on juba välja kujunenud, lõpetavad oma eksistentsi sageli täheparvede või tohutute päikestena, mida ümbritseb erinev arv planeete, kuusid ja väiksemaid ainerühmi, mis kokku meenutavad paljuski teie enda pisikest Päikesesüsteemi.
800 000 000 000 aastat tagasi oli loodud Andronoverist saanud juba üks Orvontoni suurejoonelistest esmastest ududest. Kui lähedalasuvate universumite astronoomid seda kosmosenähtust vaatlesid, ei näinud nad eriti midagi tähelepanu äratavat. Gravitatsiooni hindamine lähedastes loodutes näitas, et Andronoveri piirkonnas toimus kosmose ainestumine, kuid see oli ka kõik.
700 000 000 000 aastat tagasi omandas Andronoveri süsteem juba hiiglaslikud mõõtmed ning üheksasse lähedalasuvasse ainelisse loodusse lähetati füüsilisi juhtijaid juurde, et nad selle uue, nii kiiresti areneva ainelise süsteemi võimsuskeskusi toetaksid ning nendega koostööd teeksid. Tol kaugel ajal hoiti kogu seda järgnevatele loodutele pärandatavat ainet selle määratu kosmilise ratta piires. Ratas pöörles pärast maksimaalse läbimõõdu saavutamist üha kiiremini ja kiiremini, üha tihenedes ja kokku tõmbudes.
600 000 000 000 aastat tagasi saabus Andronoveri energia koondumise kõrgpunkt, udu oli saavutanud maksimaalse massi. Sel ajal oli hiiglaslik ringjas gaasipilv mõnevõrra lamedaks vajutatud sferoidi kujuline. See oli massierinevuste ja pöörlemiskiiruste erinevuste tekkimise algstaadium. Gravitatsioon ja muud mõjud hakkasid peagi kosmilisi gaase korrastatud aineks muundama.
3. Teise astme udu
Hiiglasuur udu hakkas nüüd järk-järgult spiraalset kuju omandama ja muutuma selgelt nähtavaks ka kaugete universumite astronoomidele. See on enamiku udude loomulik tekkelugu; enne kui need teise astme udud hakkavad välja paiskama päikesi, alustades universumi moodustamist, on nad tavaliselt vaadeldavad spiraalsete nähtustena.
Kui lähedalasuvad täheuurijad sel kaugel ajajärgul Andronoveri udu muundumist vaatlesid, nägid nad täpselt sama, mida näevad kahekümnenda sajandi astronoomid, kui oma teleskoobid kosmosesse suunavad ja praegusi spiraaludusid lähemas väliskosmoses jälgivad.
Peaaegu maksimaalse massi saavutamise ajal hakkas gaasilise sisu sõltuvus gravitatsioonist nõrgenema ning järgnes gaasi vallandumise etapp, mil gaas voolas emamassi vastaspooltelt kahe hiiglasliku ja selgepiirilise voona välja. Selle tohutu keskse tuuma kiire pöörlemine andis neile kahele gaasivoole peagi spiraalse kuju. Väljaulatuvate voogude üksikosade jahtumine ja seejärel tihenemine muutis vood lõppkokkuvõttes ebaühtlaseks. Need tihedamad kogumid olid hiiglaslikud füüsilise aine süsteemid ja alasüsteemid, mis tiirlesid läbi kosmose gaasilise udupilve sees, olles kindlalt emaratta gravitatsioonihaardes.
Kuid udu oli hakanud kokku tõmbuma ning pöörlemiskiiruse suurenemine vähendas gravitatsiooni mõju veelgi. Peagi pääsesid välimised gaasipiirkonnad udu tuuma vahetust haardest ja suundusid korrapäratu kujuga orbiitidele kosmoses, kust pöördusid tagasi tuuma piirkonda oma ringlust lõpetama jne. Kuid see oli udu edasiliikumises vaid ajutine etapp. Üha kiirenev pöörlemine paiskas peagi kosmosesse tohutuid päikesi, mis hakkasid tiirlema iseseisvatel orbiitidel.
Ning see kõik toimus Andronoveris pikki ajastuid tagasi. Energiaratas üha kasvas ja kasvas, kuni saavutas maksimaalse suuruse. Kui algas kokkutõmbumine, pöörles see üha kiiremini, kuni jõudis lõpuks kriitilise tsentrifugaalse staadiumini, millest algas suur lagunemine.
500 000 000 000 aastat tagasi sündis Andronoveri esimene päike. See lõõskav keel eraldus algsest gravitatsioonihaardest ja sööstis iseseisvale avastusretkele loodud kosmoses. Selle orbiit oli määratud paoteega. Need noored päikesed omandasid kiiresti kera kuju ja alustasid oma pikka ja sündmusrikast elu kosmoses tähtedena. Enamik Orvontoni päikesi, välja arvatud viimase astme udutuumad, on sündinud just niimoodi. Need vabanevad päikesed läbivad mitmeid evolutsiooniperioode ja hiljem universumiteenistusi.
400 000 000 000 aastat tagasi algas Andronoveri udu taaskoondumisperiood. Ematuuma pideva suurenemise ja edasise tihenemise tulemusena võideti paljud lähedalasuvad ja väiksemad päikesed tagasi. Üsna pea algas udu tihenemise lõppfaas, nende tohutute kosmose energia-ja ainekogumite lõplikule eraldumisele eelnev periood.
Vaevalt miljon aastat pärast seda epohhi valis Paradiisi Looja-Poeg, Nebadoni Miikael selle laguneva udu kohaks, kus läbi viia oma universumi moodustamise avastusretk. Peaaegu kohe said alguse Salvingtoni arhitektuurilised maailmad ja sada tähtkujude keskuste planeedirühma. Nende spetsiaalselt loodud maailmade parvede valmimisele kulus peaaegu miljon aastat. Kohaliku süsteemi keskuse planeedid ehitati perioodil, mis algas just sel ajal ja lõppes peaaegu viis miljardit aastat tagasi.
300 000 000 000 aastat tagasi olid Andronoveri päikeseorbiidid hästi välja kujunenud ning udusüsteem elas üle füüsiliselt suhteliselt stabiilset üleminekuperioodi. Umbes sel ajal saabus Salvingtonile Miikaeli kaaskond ja Orvontoni Uversa valitsus tunnustas füüsiliselt Nebadoni kohalikku universumit.
200 000 000 000 aastat tagasi jätkus kokkutõmbumine ja tihenemine, mille käigus Andronoveri kesksest parvest ehk tuuma massist eraldus tohutult soojust. Keskse emapäikese ratta lähedastes piirkondades tekkis ka suhteliselt vaba ruumi. Välimised piirkonnad stabiliseerusid ja korrastusid paremini. Mõned vastsündinud päikeste ümber tiirlevad planeedid olid juba piisavalt jahtunud, et neile elu istutada. Sellest ajast pärinevad Nebadoni vanimad asustatud planeedid.
Nüüd käivitus esimest korda Nebadoni valminud universumimehhanism ning Miikaeli loodu registreeriti Uversal kui edasiliikuvate tõususurelikega asustatud universum.
100 000 000 000 aastat tagasi jõudis udu tihenemispinge kõrgpunkti: saavutati soojusliku erikoormuse maksimum. Selline gravitatsiooni ja soojuse vahelise võitluse kriitiline etapp vältab mõnikord ajastuid, kuid varem või hiljem võidab soojus gravitatsiooni ning algab vaatemängu pakkuv päikeste hajumise periood. Ning see tähistab kosmoseudu teise elujärgu lõppu.
4. Kolmas ja neljas aste
Esmane udu on ringjas; teise astme udu spiraalne; kolmandal astmel algab päikeste esimene hajumine, neljandal astmel toimub aga päikeste hajumise teine ja viimane tsükkel, mil ematuumast saab lõpuks kas kerasparv või üksik, lõpliku päikesesüsteemi keskmeks olev päike.
75 000 000 000 aastat tagasi oli see udu oma päikeseperekonna astme kõrgpunkti jõudnud. See oli päikeste kaotamise esimese perioodi kulminatsioon. Enamik neist päikestest on saanud pärast seda endale ulatuslikud planeetidest, kuudest, varjatud saartest, komeetidest, meteooridest ja kosmilistest tolmupilvedest koosnevad süsteemid.
50 000 000 000 aastat tagasi jõudis see esimene päikeste hajumise periood lõpule; udu oli kiiresti lõpetamas oma eksistentsi kolmandat tsüklit, mille jooksul oli sellest tekkinud 876 926 päikesesüsteemi.
25 000 000 000 aastat tagasi jõudis lõpule udu kolmas elutsükkel, millega sellest emaudust pärinevad kaugeleulatuvad tähesüsteemid korrastusid ja muutusid suhteliselt stabiilseks. Kuid udu ülejäänud keskses massis jätkus füüsiline kokkutõmbumine ja üha kasvav soojuse eraldumine.
10 000 000 000 aastat tagasi algas Andronoveri arengu neljas tsükkel. Tuuma mass oli saavutanud maksimaalse temperatuuri, lähenemas oli tihenemise kriitiline punkt. Esialgne ematuum tõmbles krampides omaenda sisesoojuse tihenemispinge ja ümbritseva, vabanenud päikesesüsteemidest parve gravitatsioonitõmbe ühise surve all. Kohe oli oodata tuumapurskeid, mis pidid juhatama sisse udu teise päikesetsükli. Oli algamas udu eksisteerimise neljas tsükkel.
8 000 000 000 aastat tagasi algas kohutav lõplik purse. Selle kosmilise murrangu ajal olid väljaspool ohtu vaid välimised süsteemid. Ja see oli udu lõpu algus. See viimane päikeste väljaheitmine kestis peaaegu kaks miljardit aastat.
7 000 000 000 aastat tagasi oli Andronoveri lõpliku lagunemise kõrgpunkt. Sel ajal sündisid suuremad päikesed ja kulmineerusid kohalikud füüsilised segadused.
6 000 000 000 aastat tagasi lõppes lõplik lagunemine ja sündis teie Päike, viiekümne kuues, arvestades Andronoveri teise päikesepere lõpust. See udutuuma viimane purse sünnitas 136 702 päikest, millest enamik jäi üksildasteks taevakehadeks. Andronoveri udust pärines kokku 1 013 628 päikest ja päikesesüsteemi. Teie Päikesesüsteemi Päikese järjekorranumber on 1 013 572.
Nüüd pole Andronoveri udu enam olemas, kuid see elab edasi neis paljudes päikestes ja planeediperedes, mis sellest kosmose emapilvest tekkisid. Selle võimsa udu tuuma viimane jäänus põleb ikka veel punaka kumaga ja eritab mõõdukalt valgust ning soojust talle jäänud planeediperele, kuhu kuulub sada kuuskümmend viis maailma, mis tiirlevad nüüd selle kahe võimsa valgusmonarhide põlvkonna auväärse ema ümber.
5. Urantia Päikesesüsteemi Monmatia päritolu
5 000 000 000 aastat tagasi oli teie Päike suhteliselt isoleeritud lõõskav taevakeha, mis oli kogunud endasse enamiku läheduses ringlevast kosmose ainest, tema sünniga kaasnenud hiljutise murrangu jäänustest.
Praeguseks on teie Päike saavutanud suhtelise stabiilsuse, kuid selle üheteistkümne ja poole aastased päikeseplekkide tsüklid reedavad, et ta oli nooruses muutlik täht. Teie Päikese algusaegadel käivitasid jätkuv kokkutõmbumine ja sellest põhjustatud järkjärguline temperatuuritõus tema pinnal tohutuid tõmblusi. Need hiiglaslikud hoovused kestsid kolme ja poole päevaste erineva eredusega tsüklitena. Muutlik seisund ja perioodiline pulseerimine muutis teie Päikese teatavate, peagi tekkivate välismõjude suhtes väga tundlikuks.
Selline oli olukord kohalikus kosmoses teie Päikese planeedipere, teie maailma Päikesesüsteemi Monmatia ainulaadse tekkimise ajal. Samasuguse päritoluga on vähem kui üks protsent Orvontoni planeedisüsteemidest.
4 500 000 000 aastat tagasi jõudis selle üksildase Päikese lähedusse tohutu Angona süsteem. Selle suure süsteemi keskel asus tume, tugeva laenguga tahke ilmatu suure gravitatsioonitõmbega kosmosehiid.
Kui Angona jõudis Päikesele lähemale, sööstsid Päikese pulsatsioonide ajal maksimaalse paisumise hetkedel gaasilise aine vood tohutute keeltena kosmosesse. Algul langesid need leegitsevad gaasikeeled alati Päikesele tagasi, ent Angona lähemale liikudes muutus hiiglasliku külalise gravitatsioonitõmme nii suureks, et need murdusid teatavates punktides, nii et juured langesid Päikesele tagasi, välised osad aga eraldusid ja moodustasid iseseisvaid ainekehi, Päikese meteoriite, mis hakkasid kohe omaenda elliptilistel orbiitidel ümber Päikese tiirlema.
Kui Angona süsteem veel lähenes, hakkasid Päikese pursked üha suurenema. Päikesest tõmmati üha enam ainet iseseisvateks ümbritsevas kosmoses tiirlevateks taevakehadeks. Selline olukord kestis umbes viissada tuhat aastat, kuni Angona jõudis Päikesele kõige lähemasse punkti. See põhjustas Päikesel seoses ühe tema perioodilise sisemise tõmblusega osalise lõhestumise, vastaskülgedelt purskus üheaegselt välja tohutu kogus ainet. Angona suunas kerkis hiiglaslik päikesegaaside sammas, mis oli mõlemast otsast üsna terav ja keskelt märgatavalt paksem ning eraldus alatiseks Päikese gravitatsiooni otsese mõju alt.
Sel viisil Päikesest eraldunud suur päikesegaaside sammas arenes järgnevalt Päikesesüsteemi kaheteistkümneks planeediks. Hiiglasliku väljatõuke vastukaja, Päikese teiselt küljelt eraldunud gaas, on praeguseks tihenenud Päikesesüsteemi meteoorideks ja kosmiliseks tolmuks, kuigi suur, väga suur osa sellest ainest haarati hiljem Päikese gravitatsiooni mõjuvälja, sedamööda kui Angona süsteem kaugesse kosmosesse taandus.
Kuigi Angonal õnnestus välja tõmmata hiljem Päikesesüsteemi planeetideks arenenud aine ja praegu ümber Päikese asteroidide ning meteooridena tiirlev tohutu ainekogus, ei sidunud ta seda päikeseainet tegelikult üldse enda külge. Süsteem ei tulnud piisavalt lähedale, et päikeseainet päriselt omandada, kuid liikus küllalt lähedale, et tõmmata vahepealsesse kosmosesse kogu aine, millest Päikesesüsteem praegu koosneb.
Varsti moodustus Angona mõjul Päikesest eraldunud hiiglasliku gravitatsioonipaisu vähem massiivsetes ja teravamates otstes olevatest jahtuvatest ja tihenevatest tuumadest viis miniatuurset sisemist ja viis välimist planeeti, Saturn ja Jupiter moodustusid aga massiivsematest ja laiematest keskosadest. Jupiteri ja Saturni võimas gravitatsioon haaras enamiku Angona tõmmatud ainest varakult endale, millest annab tunnistust nende mõne kuu vastupidine liikumine.
Et Jupiter ja Saturn pärinesid ülikuumenenud päikesegaaside tohutu samba keskosast, sisaldasid nad nii palju väga kuuma päikeseainet, et särasid eredalt ja eritasid tohututes kogustes soojust; lühikesel perioodil pärast nende kui eraldi taevakehade moodustumist olid nad tegelikult nagu teisesed päikesed. Need kaks Päikesesüsteemi suurimat planeeti on jäänud praeguseni suures osas gaasilisteks ega ole jahtunud isegi täieliku tihenemise või tahkumise punktini.
Ülejäänud kümne planeedi kokkutõmbunud gaasidest tuumad jõudsid peagi tahkumisstaadiumisse ja hakkasid seetõttu tõmbama endale üha suuremas koguses neid ümbritsevas kosmoses ringlevat meteoorset ainet. Seega oli Päikesesüsteemi maailmadel korraga kahesugune päritolu: tihenenud gaasidest tuumadele lisandusid hiljem juurde tõmmatud tohutud meteooride kogused. Tegelikult tõmbavad nad veel ka nüüd meteoore külge, kuid tunduvalt vähem.
Planeedid ei tiirle Päikese ümber oma Päikesest ema ekvaatori tasandis, nagu juhtunuks, kui nad oleksid Päikese pöörlemise mõjul kaugemale paisatud. Nad rändavad hoopis Angona mõjul tekkinud päikesepurske tasandis, mis on Päikese ekvaatori tasandiga üsna suure nurga all.
Sel ajal kui Angona ei suutnud Päikese massist midagi endale haarata, lisas teie Päike oma muunduvale planeediperekonnale mõningal määral teda külastanud süsteemi ümber ringelnud ainet. Angona tugeva gravitatsioonivälja tõttu paiknesid tema planeedipere orbiidid tumedast hiiglasest üsna kaugel; varsti pärast hiljem Päikesesüsteemi moodustanud massi väljatõukumist — Angona oli alles Päikese läheduses —, kaldusid Angona süsteemi kolm suuremat planeeti Päikesesüsteemi massiivsele esivanemale nii lähedale, et selle gravitatsioonitõmbest, millele lisandus Päikese gravitatsioon, piisas Angona gravitatsioonihaarde ületamiseks ja taevaränduri kolme kaaslase alatiseks eraldamiseks.
Päikesesüsteemi kogu Päikeselt pärinevale ainele anti algselt homogeenne orbitaalsuund ja kui need kolm taevakeha poleks väljastpoolt sisse tunginud, oleks kogu Päikesesüsteemi aine ikka veel sama suunaga orbitaalliikumises. Kuid Angona kolme kaaslase mõjul tulid kujunevasse päikesesüsteemi uued ja võõrad suunajõud, mille tulemusena tekkis retrograadne liikumine. Retrograadne liikumine on kõigis astronoomilistes süsteemides alati juhuslik ja tekib võõraste taevakehadega kokkupõrke tulemusena. Niisugused kokkupõrked ei tarvitse iga kord retrograadset liikumist tekitada, kuid retrograadne liikumine saab tekkida ainult süsteemis, kus on erineva päritoluga masse.
6. Päikesesüsteemi staadium
Päikesesüsteemi sünnile järgnes Päikese purskamise nõrgenemise periood. Päike valas veel viiesaja tuhande aasta jooksul ümbritsevasse kosmosesse aina vähenevates kogustes ainet. Kuid neil algusaegadel, mil orbiidid olid juhuslikud, sai Päikesest ema suure osa sellest meteoorsest ainest tagasi, kui teda ümbritsevad taevakehad olid Päikesele kõige lähemal.
Loodete mõjul tekkiv hõõrdumine aeglustas Päikesele lähimate planeetide tiirlemist kõige esimesena. Niisugused gravitatsioonimõjutused aitavad ka planeetide orbiite stabiliseerida, pidurdades planeedi pöörlemist oma telje ümber ja sundides planeeti üha aeglasemalt liikuma, kuni pöörlemine lakkab ning planeedi üks poolkera jääb alatiseks päikese või muu suurema taevakeha poole, nagu toimub näiteks Merkuuriga. Samamoodi pöörab Kuu Urantia poole alati sama külje.
Kui Kuu ja Maa loodetest tulenevad hõõrdumised võrdsustuvad, pöörab Maa Kuu poole alati sama poolkera ning päev ja kuu on ühesugused — kumbki umbes nelikümmend seitse päeva. Kui saavutatakse niisugune orbiitide stabiilsus, muutuvad loodetest tulenevad hõõrdumised vastupidisteks ega suru enam Kuud Maast eemale, vaid tõmbavad kaaslast järk-järgult planeedi poole. Ja siis, selles kauges tulevikus, mil Kuu läheneb Maale umbes seitsmeteist tuhande seitsmesaja kilomeetri kaugusele, põhjustab viimase gravitatsioon Kuu lõhkemise ning see loodete ja gravitatsiooni mõjul tekkiv plahvatus purustab Kuu väikesteks osadeks, mis võivad koguneda ümber maailma Saturni rõngaid meenutavate ainerõngastena või tõmbuda järk-järgult meteooridena Maa külge.
Kui taevakehad on suuruselt ja tiheduselt sarnased, võivad tekkida kokkupõrked. Ent kui kaks ühesuguse tihedusega taevakeha on üsna erineva suurusega ja kui väiksem läheneb järjest suuremale, siis see väiksem taevakeha lõhkeb, kui tema orbiidi raadius on alla kahe ja poole korra suurema taevakeha raadiusest väiksem. Taevahiiglastevahelised kokkupõrked on väga haruldased, kuid niisugused gravitatsiooni ja loodete mõjul tekkivad väikeste taevakehade lõhkemised on üsna tavalised.
Lendtähed esinevad parvedena, sest nad on suuremate ainekehade fragmendid, mis on tekkinud lõhkemisest lähedalasuvate ja veel suuremate taevakehade avaldatud gravitatsiooni loodete tulemusena. Saturni rõngad on lõhkenud satelliidi fragmendid. Üks Jupiteri kuudest läheneb praegu ohtlikult loodete mõjul toimuva lõhkemise kriitilisele tsoonile ja mõne miljoni aasta pärast haarab planeet ta endasse või ta lõhkeb gravitatsiooni loodete tulemusena. Päikesesüsteemi väga-väga ammune viies planeet kulges korrapäratul orbiidil, lähenedes perioodiliselt üha enam Jupiterile, kuni sisenes gravitatsiooni loodete mõjul tekkiva purunemise kriitilisse tsooni, lagunes kiiresti ja sai praegu tuntud asteroidipilveks.
4 000 000 000 aastat tagasi kujunesid Jupiteri ja Saturni süsteemid suures osas niisugusteks, nagu neid praegu võib vaadelda, välja arvatud nende kuud, mis on kasvanud mitme miljardi aasta jooksul suuremaks. Tegelikult kasvavad kõik Päikesesüsteemi planeedid ja kuud ikka veel edasi, kuna haaravad jätkuvalt endasse meteoore.
3 500 000 000 aastat tagasi kujunesid täielikult välja ülejäänud kümne planeedi tihenenud tuumad; enamiku kuude tuumad jäid terveks, kuigi mõned väiksemad satelliidid hiljem ühinesid ja neist said praegused suuremad kuud. Seda ajastut võib pidada planeetide moodustumise ajajärguks.
3 000 000 000 aastat tagasi toimis Päikesesüsteem suures osas samamoodi kui praegu. Selle liikmed kasvasid suuruselt, sedamööda kui planeedid ja nende kaaslased võtsid kosmosest tohutul hulgal meteoore vastu.
Ligikaudu sel ajal kanti teie Päikesesüsteem Nebadoni füüsilisse registrisse ja talle anti nimeks Monmatia.
2 500 000 000 aastat tagasi olid planeedid tohutult kasvanud. Urantia oli hästi väljaarenenud sfäär, tema mass moodustas umbes kümnendiku praegusest massist ja see kasvas meteooride vastuvõtmise tulemusena kiiresti.
Kogu see tohutu protsess on Urantia-taolise evolutsioonilise maailma tekke puhul täiesti normaalne ja moodustab astronoomilise tausta niisuguste kosmosemaailmade füüsiliseks arenguks, et valmistuda elu avastusretkedeks ajas.
7. Meteooride ajastu — vulkaanide aeg : planeedi algne atmosfäär
Nendel varastel aegadel kihasid Päikesesüsteemi kosmosealad väikestest purunevatest ja tihenevatest taevakehadest ning kaitsva, osakesi põletava atmosfääri puudumise tõttu purunesid niisugused taevakehad otse vastu Urantia pinda. Need lakkamatud tõuked hoidsid planeedi pinna enam-vähem kuumana ja see hakkas koos raskusjõu toime suurenemisega maakera kasvades käivitama mõjusid, mille tulemusena raskemad elemendid, näiteks raud, paigutusid üha enam planeedi keskme poole.
2 000 000 000 aastat tagasi kasvas Maa Kuust tunduvalt suuremaks. Planeet oli oma kaaslasest alati suurem olnud, kuid selle ajani, mil Maa haaras endasse tohutuid taevakehi, polnud vahe nii suur. Urantia moodustas siis umbes viiendiku oma praegusest suurusest ja oli piisavalt kasvanud, et hoida kinni algset atmosfääri, mis oli hakanud ilmuma kuuma sisemuse ja jahtuva koore vahelise elementide sisevõitluse tulemusena.
Selgelt vulkaaniline tegevus pärineb just neist aegadest. Maa sisemus soojenes seda enam, mida sügavamale mattusid radioaktiivsed või raskemad elemendid, mis meteoorid kosmosest kaasa tõid. Nende radioaktiivsete elementide uurimine näitab, et Urantia pind on enam kui miljardi aasta vanune. Raadium on usaldusväärseim kell planeedi vanuse teaduslikuks kindlaksmääramiseks, kuid kõik nii välja arvestatud vanused on liiga väikesed, sest radioaktiivsed ained, mida te saate uurida, pärinevad Maa pinnalt ja seega on Urantia nad suhteliselt hiljuti omandanud.
1 500 000 000 aastat tagasi moodustas Maa kaks kolmandikku oma praegusest suurusest ja Kuu oli lähenemas oma praegusele massile. Maa kiire kasv Kuuga võrreldes võimaldas tal hakata oma kaaslase algset vähest atmosfääri aegamööda röövima.
Vulkaaniline tegevus oli nüüd kõrgpunktis. Kogu maakera oli tõeline tulepõrgu, selle pind meenutas oma varasemat sulanud olekut, enne kui raskemad metallid langesid keskme suunas. See oli vulkaaniline ajastu. Kuid vaatamata sellele moodustus järk-järgult maakoor, mis koosnes peamiselt suhteliselt kergemast graniidist. Planeedil olid tekkimas tingimused, mis võisid edaspidi elu toetada.
Planeedil kujunes aeglaselt välja algeline atmosfäär, mis sisaldas veidi veeauru, süsinikmonooksiidi, süsinikdioksiidi ja vesinikkloriidi, kuid peaaegu üldse mitte vaba lämmastikku ega vaba hapnikku. Maailma atmosfäär kujutas endast vulkaanilisel ajajärgul aga veidrat pilti. Lisaks loetletud gaasidele oli see tugevasti täidetud arvukate vulkaaniliste gaasidega ja õhukihi küpsedes tugevate, planeedi pinnale pidevalt vuhisevate meteoriidisadude põlemissaadustega. Niisuguse metooride põletamise tõttu polnud atmosfääris hapnikku peaaegu kunagi piisavalt, sest meteoriidisadusid esines ikka veel tohutul määral.
Peagi atmosfäär stabiliseerus ja jahtus piisavalt, et planeedi kuumale kaljusele pinnale sai hakata vihma sadama. Urantia mähkus tuhandeteks aastateks tohutusse pidevasse aurukihti. Ja neil aegadel ei paistnud maakera pinnale kunagi päike.
Suur osa atmosfääris sisaldunud süsinikust seoti, nii et moodustusid karbonaadid erinevate metallidega, mida planeedi pealiskihtides külluslikult leidus. Hiljem tarbis varane ja kiiresti sigiv taimestik neid süsinikgaase palju suuremates kogustes.
Ka hilisematel perioodidel ammendasid jätkuvad laavavoolud ja saabuvad meteoorid õhu hapnikusisalduse peaaegu täielikult. Isegi peagi ilmunud algse ookeani varased setted ei sisaldanud värvilisi kive ega kiltsavisid. Ja kaua aega pärast selle ookeani tekkimist oli atmosfäär veel peaaegu ilma vaba hapnikuta. Alles siis, kui hapnikku hakkasid tootma meretaimed ja muud taimsed eluvormid, tekkis seda suures koguses.
Planeedi algeline atmosfäär pakkus vulkaanilisel ajajärgul meteooriparvede eest vähe kaitset. Miljonid ja miljonid meteoorid said seda õhukihti läbida, et puruneda tahkete kehadena vastu planeedi koort. Kuid aja möödudes osutus üha vähem meteoore küllalt suureks, et hilisemate ajajärkude hapnikuga rikastatud atmosfääri üha tugevamat hõõrdekilpi läbida.
8. Maakoore stabiliseerumine : Maavärinate ajastu. : Maailmameri ja esimene manner
1 000 000 000 aastat tagasi algas Urantia tegelik ajalugu. Planeet oli saavutanud enam-vähem praeguse suuruse. Ja umbes sel ajal kanti see Nebadoni füüsilistesse registritesse ja nimetati Urantiaks.
Atmosfäär koos lakkamatute sademetega hõlbustas maakoore jahtumist. Vulkaaniline tegevus võrdsustas varakult sisemise soojuse surve maakoore kokkutõmbumisega ja kui vulkaanide arv kiiresti vähenes, ilmusid selle maakoore jahtumise ja kohanemise ajastu kulgedes maavärinad.
Urantia tegelik geoloogiline ajalugu algab ajast, mil maakoor jahtus piisavalt, et sai moodustuda esimene ookean. Kui veeauru kondenseerumine maakera jahtuvale pinnale oli alanud, siis jätkus see seni, kuni auru tegelikult enam polnud. Selle perioodi lõpuks ulatus ookean üle kogu maailma, kattes kogu planeedi keskmiselt peaaegu kahe kilomeetri sügavuse kihina. Tõus ja mõõn toimisid suures osas samamoodi kui praegu, kuid see algne ookean ei olnud soolane: vesi, mis maailma kattis, oli üsna mage. Neil aegadel oli enamik kloori seotud erinevate metallidega, kuid ka vesinikuga oli seda seotud piisavalt palju, et vett nõrgalt happeliseks muuta.
Selle kauge ajajärgu algul võis Urantiat pidada veega kaetud planeediks. Hiljem ilmusid praeguse Vaikse ookeani põhja sügavamad ja tihedamad laavavoolud ja see veega kaetud pinnaosa muutus üsna allasurutuks. Maailmamerest kerkis esimene mandriline maismaamass, mis järk-järgult tiheneva maakoore tasakaalu reguleeris.
950 000 000 aastat tagasi kujutas Urantia endast üht suurt mandrit ja suurt veekogu, Vaikset ookeani. Vulkaane oli endiselt kõikjal ja maavärinad olid sagedased ja tugevad. Meteoorid jätkasid maakera pommitamist, kuid nende sagedus ja suurus oli vähenemas. Atmosfäär oli selginemas, kuid süsinikdioksiidi oli endiselt palju. Maakoor stabiliseerus järk-järgult.
Ligikaudu sel ajal määrati Urantia Satania haldussüsteemi ja kanti Norlatiadeki eluregistrisse. Sellega tunnustati administratiivselt väikest ja tähtsusetut sfääri, mis pidi saama planeediks, kus Miikael saadab korda hämmastava teo, annetumise surelikele, ja mis saab osa kogemustest, mille tõttu teda hakatakse kohalikus ulatuses nimetama „ristimaailmaks”.
900 000 000 aastat tagasi saabus Urantiale esimene uurimisgrupp Satanialt, Jerusemist, et planeeti uurida ja koostada ettekanne selle kohandamisest elu katsejaamaks. See oli kahekümne nelja liikmeline komisjon, kuhu kuulus Elukandjaid, Lanonandek-Poegi, Melkisedekeid, seeraveid ja muid taevase elu klasse, mis olid seotud planeedi korrastamise ja haldamise algusaegadega.
Olles planeedi hoolikalt üle vaadanud, pöördus komisjon Jerusemi tagasi ja tegi Süsteemi Suveräänile pooldava ettekande, soovitades kanda Urantia elukatsete registrisse. Siis registreeritigi teie planeet Jerusemil detsimaalplaneedina ja Elukandjaile teatati, et neile antakse luba uute mehhaaniliste, keemiliste ja elektriliste koondamise mudelite sisseseadmiseks ajal, mil nad järgnevalt saabuvad volitustega elu siirdamiseks ja istutamiseks.
Saabus aeg, mil kaheteistkümneliikmeline segakomisjon lõpetas Jerusemis planeedi asustamise ettevalmistused ning seitsmekümneliikmeline planeedikomisjon kiitis need Edential heaks. Need Elukandjate nõuandjate väljapakutud plaanid võeti Salvingtonil lõpuks vastu. Varsti pärast seda avaldati Nebadoni teabekanalites teade, et Urantiast saab katselava, kus Elukandjad viivad läbi oma kuuekümnenda Satania katse eesmärgiga avardada ja täiustada Nebadoni Satania-tüüpi elumudeleid.
Varsti pärast Urantia esmakordset tunnustamist kogu Nebadoni üldistes teabekanalites anti sellele täielik universumi staatus. Pärast seda registreeriti see peagi superuniversumi väiksemate ja suuremate sektorite keskusteks olevatel planeetidel ja veel enne selle ajajärgu lõppu kanti Urantia Uversa planeedielu registrisse.
Kogu seda ajastut iseloomustasid sagedased ja ägedad tormid. Maakoor oli algul pidevalt muutuvas olekus. Pinna jahtumine vaheldus tohutute laavavoogudega. Maailma pinnal ei leidu praegu midagi sellest planeedi esialgsest koorest. Seda kõike on segatud liiga palju kordi sügavustest väljasurutud laavaga ja varase, kogu maailma katnud ookeani hilisemate setetega.
Maakera pinnal ei leidu kusagil rohkem nende iidsete ookeanieelsete kivide modifitseerunud jäänuseid kui Hudsoni lahe ümbruses Kanada kirdeosas. See ulatuslik graniitkõrgendik koosneb ookeanieelsetest aegadest pärinevast kivist. Neid kivimikihte on kuumutatud, painutatud, keeratud, üles kägrutatud, nad on neid moonutavaid metamorfoose kogenud ikka ja jälle.
Ookeaniajastute jooksul settis sellele iidsele ookeanipõhjale tohutuid erinevaid fossiilideta kivimikihte. (Lubjakivi võib moodustuda keemilise sadestuse tulemusena, mitte kõik vanemad lubjakivid pole tekkinud mere eluvormide sadestumise tulemusena.) Üheski neist iidsetest kivimoodustistest ei leidu märke elust; need ei sisalda kivistisi, kui nende vanemate elu-eelsete kihtidega pole mingi juhuse tõttu segunenud vee ajajärkude hilisemaid sadestusi.
Varane maakoor oli väga ebastabiilne, kuid mägede moodustumist ei toimunud. Planeet tõmbus gravitatsiooni mõjul kokku. Mäed ei ole tekkinud kokkutõmbuva sfääri jahtuva koore lagunemise tulemusena, nad ilmusid hiljem vihma, gravitatsiooni ja erosiooni toimel.
Selle ajajärgu mandriline maismaamass suurenes, kuni kattis peaaegu kümme protsenti maakera pinnast. Tugevad maavärinad algasid alles siis, kui mandriline maismaamass kerkis veest tunduvalt kõrgemaks. Kui nad aga juba alanud olid, siis sagenesid ja tugevnesid terveid ajastuid. Miljoneid ja miljoneid aastaid on maavärinate hulk vähenenud, kuid Urantial on ikka veel keskmiselt viisteist maavärinat päevas.
850 000 000 aastat tagasi algas esimene tõeline maakoore stabiliseerumise epohh. Enamik raskemaid metalle oli paigutunud sügavamale, maakera keskme poole, ja jahtuv maakoor oli lakanud nii suurel määral sisse langemast kui varasematel ajastutel. Maa väljasurumise ja raskema ookeanipõhja vahel oli kujunenud parem tasakaal. Koorealuse laavasängi voolamine kulges peaaegu üle kogu maakera ja see kompenseeris ning stabiliseeris jahtumisest, kokkutõmbumisest ja pindmisest nihkumisest põhjustatud kõikumisi.
Vulkaanipursete ja maavärinate sagedus ja tugevus vähenesid jätkuvalt. Atmosfäär selgines vulkaanilistest gaasidest ja veeaurust, kuid süsinikdioksiidi sisaldus oli ikka veel kõrge.
Ka elektrilised häired õhus ja maapinnas olid vähenemas. Laavavoolud olid toonud pinnale elementide segu, mis maakoort mitmekesistas ja isoleeris planeedi teatavate kosmoseenergiate suhtes. Ja kõik see hõlbustas suuresti maise energia ohjeldamist ja selle voolu reguleerimist, nagu näitab ka magnetpooluste funktsioneerimine.
800 000 000 aastat tagasi algas esimene suur maismaa-ajastu, kontinentide intensiivsema kerkimise aeg.
Alates Maa hüdrosfääri kondenseerumisest, algul maailmamerre ja seejärel Vaiksesse ookeani, tuleks kujutleda seda kui tollast veekogu, mis kattis üheksa kümnendikku maakera pinnast. Merre kukkunud meteoorid kuhjusid ookeani põhja ja meteoorid koosnevad üldiselt rasketest ainetest. Maismaale langenud meteoorid suures osas oksüdeerusid, kulusid hiljem erosiooni toimel ja uhuti ookeanibasseinidesse. Selliselt muutus ookeani põhi üha raskemaks ja sellele lisandus ka kohati kuusteist kilomeetrit sügava vee raskus.
Vaikse ookeani üha suurenev allanihe surus mandrilist maismaamassi veelgi enam üles. Euroopa ja Aafrika hakkasid tõusma Vaikse ookeani sügavustest koos massiividega, mida nimetatakse praegu Austraaliaks, Põhja- ja Lõuna-Ameerikaks ning Antarktikaks. Vaikse ookeani sängis aga jätkus kompenseeriv ja kohanev vajumine. Selle perioodi lõpuks koosnes peaaegu kolmandik maakera pinnast maismaast, moodustades ühe suure mandri.
Maismaa intensiivsema kerkimisega ilmusid planeedile esimesed kliimaerinevused. Maismaa kerkimine, kosmilised pilved ja ookeani mõjud on ilmastikukõikumiste põhiteguriteks. Maismaa maksimaalse kerkimise ajal tõusis Aasia-poolse maismaamassi selgroog peaaegu viieteistkümne kilomeetri kõrguseks. Kui nende kõrgele kerkinud piirkondade kohal oleks õhus hõljunud palju niiskust, oleksid moodustunud tohutud jääkatted ning jääaeg oleks alanud palju varem kui tegelikult. Veest ulatus nii palju maismaad välja jälle alles mitmesaja miljoni aasta pärast.
750 000 000 aastat tagasi tekkisid suurte põhja-lõunasuunaliste pragude tekkimise käigus mandrilisse maismaamassi esimesed lõhed, millesse hiljem tungis ookeanivesi ja mis valmistas ette Põhja- ja Lõuna-Ameerika mandrite, sealhulgas Gröönimaa triivimist lääne suunas. Pikk ida-läänesuunaline lõhe eraldas Aafrika Euroopast ning lõikas Austraalia, Vaikse ookeani saarte ja Antarktika maismaa Aasia mandrist ära.
700 000 000 aastat tagasi hakkasid Urantial küpsema elu alalhoidmiseks sobivad tingimused. Jätkus mandrite triivimine; ookean tungis üha enam maismaale pikkade sõrmetaoliste meredena, milles olid madal vesi ja varjulised lahed, mis on mere elukooslusele nii sobivad asukohad.
650 000 000 aastat tagasi eraldus maismaa massiive veelgi ja selle tagajärjel laienesid mandrimered. Ja need veed saavutasid kiiresti selle soolasuse astme, mis oli eluks Urantial oluline.
Just need mered ja nende järglased on jäädvustanud Urantia esimesed elumärgid, mida on hiljem avastatud hästi säilinud kivilehekülgedel, köide köite järel, sedamööda kuidas ajajärgud ja ajastud üksteisele järgnesid. Need muistsete aegade sisemered olid tõeliseks evolutsiooni hälliks.
[Esitanud üks Elukandjatest, esimese Urantia Korpuse liige ja nüüd kohapeal asuv vaatleja.]

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8