Viljandi Vallavalitsuse alatise sotsiaalkomisjoni põhimäärus – Riigi Teataja
Viljandi Vallavalitsuse alatise sotsiaalkomisjoni põhimäärus
Viljandi Vallavalitsuse alatise sotsiaalkomisjoni põhimäärus - sisukord
§ 1 Viljandi Vallavalitsuse alatise sotsiaalkomisjoni tegevuse eesmärk
§ 3 Komisjoni koosseis, liikme õigused ja volitused
§ 4 Komisjoni esimees
§ 5 Komisjoni protokollija
RT IV, 10.07.2018, 107
Vastu võetud 04.07.2018 nr 8
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1 ja lõike 3 punkti 2 ja Viljandi Vallavolikogu 27.06.2018. a määruse nr 36 „Sotsiaaltoetuste taotlemise, määramise ja maksmise kord“ §16 lõige 2 alusel.
§ 1. Viljandi Vallavalitsuse alatise sotsiaalkomisjoni tegevuse eesmärk
1) Viljandi Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) alatise sotsiaalkomisjoni (edaspidi komisjoni) eesmärgiks on sotsiaaltoetuste ning -teenuste saamiseks esitatud taotluste läbivaatamine ja lahendamine ning komisjoni pädevusse antud otsustuste tegemine.
2) Komisjon juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi ja Viljandi valla õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
3) Komisjoni põhimääruse kinnitab ja teeb selles muudatusi vallavalitsus.
(1) Komisjoni moodustab ja selle tegevuse lõpetab Viljandi Vallavalitsus.
(2) Komisjoni postiaadress on Kauba 9, 71020 Viljandi.
§ 3. Komisjoni koosseis, liikme õigused ja volitused
(3) Komisjoni liikme volitused lõpevad vallavalitsuse vastava õigusakti jõustumisel.
(5) Komisjoni liige on kohustatud:
2) teatama õigeaegselt komisjoni esimehele komisjoni töös osalemist takistavatest asjaoludest;
3) hoidma saladuses talle komisjoni töös osalemisel teatavaks saanud andmed.
§ 4. Komisjoni esimees
4) allkirjastab komisjoni otsused;
§ 5. Komisjoni protokollija
(1) Korraldab komisjoni koosoleku tehnilist ettevalmistamist ja vormistab koosoleku protokolli.
(2) Koostab ja registreerib komisjoni koosoleku protokolli vastavalt vallavalitsuse asjaajamiskorrale.
(2) Komisjoni tööd juhib komisjoni esimees, tema äraolekul aseesimees.
(4) Koosolekud toimuvad vastavalt vajadusele. Komisjoni võib erandkorras läbi viia ka elektroonilises vormis.
(5) Komisjon on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa vähemalt 1/2 liikmetest sealhulgas komisjoni esimees, tema äraolekul komisjoni aseesimees.
(6) Komisjon võtab otsuse vastu avaliku hääletamise korras koosolekust osavõtjate häälteenamusega.
(7) Komisjoni koosoleku käik, vastuvõetud ettepanekud ja seisukohad protokollitakse. Protokollimisel on lubatud kasutada digitaalseid audiotehnilisi abivahendeid.
(8) Komisjoni koosoleku protokolli kantakse koosoleku toimumise aeg ja koht, osavõtjate nimed, arutlusel olnud küsimused, nende kohta esitatud ettepanekud ja vastuvõetud ettepanekud ning otsused ja seisukohad, vajadusel hääletustulemused ning komisjoni liikmete eriarvamused.
(9) Komisjoni otsused ja protokoll vormistatakse valla sümboolikaga blanketil.
(10) Protokollile kirjutavad alla koosolekut juhatav komisjoni esimees või aseesimees ja protokollija.
(11) Protokollile allakirjutanud isikud vastutavad protokollis sisalduvate andmete õigsuse eest.
(12) Komisjoni dokumente säilitatakse vallavalitsuse dokumendiregistris.
(13) Komisjon võib oma otsuste tegemiseks taotleda lisainformatsiooni.
(14) Komisjon otsustab haldusaktiga toetuse või teenuse andmise kümne tööpäeva jooksul nõuetekohase taotluse esitamisest või muu õiguse tekkimise aluseks oleva sündmuse toimumisest, asjaolu saabumisest või tingimuse täitmisest arvates, kui seadus ei sätesta teistsugust tähtaega.
(15) Komisjon on oma ülesannete täitmisel kohustatud tagama, et komisjonile esitatud materjalid ei satuks asjasse mittepuutuvate isikute kätte.
Määrus jõustub kolmandal päeval pärast avaldamist Riigi Teatajas ja rakendatakse tagasiulatuvalt alates 06.07.2018.
Inge Tiido


Kokku: 646| Näitan: 1 - 20
Argumendid, mille järgi võis varguse toimepanemises süüdistatav isik tema elukoha läbiotsimisel leitud kannatanutele kuuluvad asjad omandada vanakraami laatadelt või need võis tema elukohta tuua muu isik, on kõik suunatud põhjendatud kahtluse tekitamisele selles, et süüdistuses kirjeldatud teod võis toime panna keegi teine, kuid mitte süüdistatav. Olukorras, kus kohus saaks lugeda eelnevad väited tõsiselt võetavaks ja neid poleks võimalik veenvalt kummutada, olekski järgmise sammuna vajalik rakendada KrMS § 7 lg-s 3 sisalduvat in dubio pro reo–põhimõtet ning teha sellest lähtudes õigeksmõistev otsus. Samas on Riigikohus korduvalt toonitanud, et põhjendatud kahtluse tekkeks (sh ka KrMS § 7 lg 3 tähenduses) peab esinema tõsiselt võetav tõenduslik alus. Põhjendatud või kõrvaldamata kahtluse nõue ei tähenda seega kindlasti seda, et kohtul tuleks isiku süüküsimuse käsitlemise aluseks võtta süüdistatava jaoks soodsaim versioon olukorras, kus puuduvad vähimadki kaitseversiooni kinnitavad toetuspunktid. Tõenduslikus mõttes tähendab öeldu, et esitatud kaitsetees peab olema usutav ja haakuma olemuslikult kriminaalasjas kinnitust leidnud ülejäänud tõendikogumiga. Kui see nii ei ole, on ainetu kõneleda ka isiku süüküsimust puudutavast põhjendatud kahtlusest. (Vt nt RKKKo 3-1-1-8-10, p 8 ja RKKKo 3-1-1-77-15, p-d 17‒19.) (p 58) Kui süüdistatav ei esita ühtegi arusaadavat, loogilist ega veenvat tõenditega haakuvat argumenti, kuidas sattusid varastatud esemed tema valdusesse seaduslikul teel, ja kohtud käsitasid neid argumente alusetult põhjendatud kahtlusena, mille saab tõlgendada süüdistatava kasuks, on tegemist KrMS § 7 lg 3 ebaõige kohaldamisega, mis on viinud alusetult õigeksmõistva otsuse tegemiseni. Seda viga tuleb käsitada kriminaalmenetlusõiguse olulise rikkumisena KrMS § 339 lg 2 mõttes. (p 59) Sõltuvalt asjaoludest ei pruugi isiku süüditunnistamist talle ette heidetud kuriteos välistada see, kui tuvastada ei saa täpset teo toimepanemise vormi – seda, kas süüdistatav tegutses kuriteo täideviija või kuriteost osavõtjana. Tehes kindlaks, et süüdistatav osales kuriteo toimepanemises, piisab süüdimõistva otsuse tegemiseks minimaalselt isiku käitumises kuriteost osavõtu eelduste tuvastamisest. Süüteo täpse toimepanemise vormi tuvastamatus KrMS § 7 lg 3 kohaselt õigeksmõistva otsuse tegemiseks alust ei anna. (p 69)
KrMS § 268 lg-te 1 ja 5 kohaselt saavad isiku karistusõigusliku vastutuse eelduseks olla vaid süüdistuses kirjeldatud faktilised asjaolud, mis määravad ära kohtuliku arutamise piirid. Erinevalt süüdistuses kirjeldatud faktilistest asjaoludest ei ole aga prokuratuuri poolt nendele asjaoludele antud õiguslik hinnang kohtu jaoks siduv. Nimelt võib kohus KrMS § 268 lg 6 esimese lause alusel kohtulikul uurimisel tuvastatud faktilistest asjaoludest lähtuvalt muuta süüdistuses esitatud õiguslikku hinnangut süüdistatava teole, kui tal on olnud küllaldane võimalus ennast sellise kvalifikatsiooni vastu kaitsta. (Vt nt RKKKo 1-15-10119/80, p 22.) (p 61) KarS §-s 199 sisalduva süüteokoosseisu objektiivsed tunnused seisnevad teisele isikule kuuluva asja äravõtmises: selle asja suhtes senise valduse murdmises ja sellele uue valduse kehtestamises. Seega hõlmavad varguse objektiivsed tunnused ühtlasi osa KarS §-s 202 kirjeldatud käitumisalternatiividest, s.t süüteo tulemusena saadud vara omandamist ja hoidmist. Varguse toimepanijat selliste tegude eest mõistetavalt karistada ei saa, sest tema puhul on tegemist mittekaristatava järelteoga, millega põhjustatud ebaõigus neeldub varem toime pandud süüteos. KarS §-s 202 ette nähtud koosseisutunnuste hõlmatus varguse objektiivsetest tunnustest võimaldab aga väita, et võõra valduse murdmine ning sellele järgnev uue valduse kehtestamine kujutab endast elulises mõttes ühtset käitumist. Kuivõrd vargus on kärbitud tagajärjedelikt, mis loetakse lõpuleviiduks asja äravõtmisega, pole KarS § 199 järgi kvalifitseeritava teo puhul tihtilugu vajalik ega nõutav süüdistuses selliste asjaolude äranäitamine, mis seonduvad asja edasise omastamisega. Ometi on need faktilised asjaolud olemuslikult varguse süüdistusest hõlmatud. Järelikult saab kohus KrMS § 268 lg-te 1, 5 ja 6 nõuete vastu eksimata KarS § 199 järgi esitatud süüdistuse piires vajadusel muu hulgas vaagida seda, kas juhul, mil süüdlase tegu ei vasta varguse tunnustele, võib isik siiski vastutada KarS §-s 202 ette nähtud süüteo toimepanemise tulemusena saadud vara omandamise või hoidmise eest. (p 62)
1-18-5540/50 Riigikohtu kriminaalkolleegium 25.10.2019
KarS § 263 lg 1 p 2
KarS §-ga 263 kaitstavaks õigushüveks on esmajärjekorras avalik kord, aga sellega kaitstakse ka individuaalseid õigushüvesid (vt nt RKKKo 3-1-1-15-17, p 23). Avaliku korra raske rikkumise üheks kvalifitseerivaks koosseisutunnuseks on vägivald (KarS § 263 lg 1 p 1). Selle tunnuse all tuleb mõista üksnes sellist tegu, mis vastab karistusseadustiku 9. peatüki 2. jao 2. jaotises („Vägivallateod“) kehtestatud ähvardamise (KarS § 120) või kehalise väärkohtlemise (KarS § 121) koosseisule (vt ka RKKKo 3-1-1-25-07, p 13.1). Mõlema nimetatud kuriteokoosseisuga kaitstav õigushüve on inimese tervis ehk kehaline ja vaimne heaolu (vt nt RKKKo 3-1-1-59-11, p 9.1). Seega kaitsevad KarS §-d 120 ja 121 individuaalset õigushüve, mis tähendab seda, et nii ähvardamise kui ka kehalise väärkohtlemise korral on rünne suunatud konkreetse kannatanu vastu. (p 14) KarS § 263 lg 1 p 1 kontekstis asetub avaliku korra raskes rikkumises seisneva karistatava teo raskuskese oma olemuselt just teise inimese tervise kui individuaalse õigushüve kahjustamisele, kuna selliseks teoks saab olla üksnes kas teise inimese ähvardamine või kehaline väärkohtlemine KarS § 120 või § 121 tähenduses. Mõistagi rünnatakse sel juhul ka avalikku korda, mis väljendub vägivallateo toimepanemises avalikus kohas ja asjasse mittepuutuva isiku häirimises või ohustamises (vt RKKKo 3-1-1-15-17, p 24). (p 15) Teise inimese ähvardamine ja kehaline väärkohtlemine kui vägivallateod võivad olla toime pandud mistahes viisil ja vahendiga. Seega langevad KarS § 263 lg 1 p 1 alla vaieldamatult muu hulgas sellised kaasused, kus toime on pandud vägivald relva või relvana kasutatavat muud eset, lõhkeseadeldist või lõhkeainet kasutades. Teisiti väljendatuna hõlmab see säte juhtusid, mil üks neist vahenditest on vahetult kas konkreetse kannatanu ähvardamise või kehalise väärkohtlemise toimepanemise vahend. (p 16) KarS § 263 lg 1 p 2 puhul on rünnatavaks õigushüveks üksnes avalik kord kui kollektiivne õigushüve. See punkt nimetab teo toimepanemise spetsiifilised vahendid, mis kujutavad endast juba abstraktset ohtu ümbritsevale ja ohustavad potentsiaalselt ühiskonna üldist turvalisust (vt ka RKKKo 1-17-9941/80, p 9). Kõnesolev punkt hõlmab vaid selliseid tegusid, mille puhul relva või relvana kasutatava muu eseme, lõhkeseadeldise või lõhkeainega ähvardamine on suunatud konkretiseerimata inimeste hulga vastu. Seega ei kätke KarS § 263 lg 1 p 2 endas vägivallategu kui ähvardamist või kehalist väärkohtlemist KarS § 120 või § 121 mõttes, vaid selle sättega on nimetatud vahendeid silmas pidades kuulutatud karistatavaks üksnes ja juba avalikkusele suunatud ähvardus, sõltumata sellest, kas sellega on kahjustatud lisaks avalikule korrale ka individuaalset õigushüve. Näitena võib tuua pommiähvarduse (vt ka RKKKo 3-1-1-7-07, p 14) või avalikus kohas kogunevate inimeste juuresolekul relvaga õhkulaskmise (ilma et see oleks kellegi konkreetse vastu suunatud) jms. (p 17) Üldistatult öeldes on KarS § 263 lg 1 p 2 alla langevate tegude puhul erinevalt sama lõike esimesest punktist avaliku korra rikkumise keskmes üldsuse ründamine kui selline. See eristab neid kahte punkti olemuslikult ja põhjendab ühtlasi seda, miks on esimese punkti kõrvale vaja eraldi ka teise punktiga sätestatud kuriteokoosseisu. Märgitu ei välista mõistagi võimalust, et sõltuvalt asjaoludest võib sama tegu olla kvalifitseeritav ühtaegu nii KarS § 263 lg 1 p 1 kui ka p 2 järgi. (p 18)
KAVS § 10 lg-st 1 tuleneb keeld tegutseda krediidiandjana, ning järelikult ka keeld sõlmida laenulepinguid, kui selleks pole saadud tegevusluba. KAVS § 10 lg 1 võimaliku rikkumise tagajärjeks ei ole laenulepingu tühisus, st keelu mõtteks ei ole kaasa tuua tehingute tühisus TsÜS § 87 tähenduses. KAVS § 10 lg 1 kui avalik-õigusliku normi rikkumise tagajärjed on sätestatud eelkõige karistusseadustiku §-s 372, mis näeb mh ette karistused tegevusloata majandustegevuse eest valdkonnas, kus tegevusluba on nõutav. Eraõiguslikult on laenuvõtjad kaitstud mh tüüptingimuste regulatsiooniga, tarbijakrediidi andmisel kehtivate nõuetega. (p 15)
Sissenõudja saab hüpoteegipidaja nõuete olemasolu kontrollida ja neid vaidlustada TMS § 109 järgse hagi esitamisega (vt Riigikohtu 9. aprilli 2014 otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-18-14, p 42). TMS § 109 kohane hagi on oma iseloomult sarnane nõuete tunnustamise hagile pankrotimenetluses (pankrotiseaduse § 106). TMS § 109 annab sissenõudjale samuti mh võimaluse vaidlustada teise sissenõudja nõue, välistamaks ebaõiglane tagajärg, kui raha jaotatakse sissenõudjale, kellel nõuet võlgniku vastu ei olegi, või ka juhul, kui nõue on rahuldatud täitemenetluse norme oluliselt rikkudes. (p 14) Nõude tunnustamise üle peetava vaidluse puhul on isikul (võlausaldajal), kes ei ole tehingu pool, õigus tugineda vastuväitele, et see tehing on näilik. Vastasel korral ei ole võlausaldajal võimalik oma õigusi pankrotimenetluses võimalike kuritarvituste vastu kaitsta. Seega ei kehti nõude tunnustamise hagi menetlemisel tavajuhtumi piirangud, mil võlaõigusliku lepingu tühisusele saab tugineda vaid isik, kelle õigusi leping mõjutab, s.o üldjuhul vaid lepingupool. Ka nõude tunnustamise hagi menetlemisel on võimalik ja tuleb tehingut sisuliselt hinnata, olgugi et üks tahteavalduse teinud lepingupool ei pruugi kohtumenetluses osaleda. (vt Riigikohtu 2. novembri 2011 otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-95-11, p-d 11 ja 12). (p 14.1) Viidatud seisukohad on ülekantavad ka TMS § 109 järgsele hagile samal eesmärgil, st et võlausaldaja/sissenõudja saaks end võimalike kuritarvituste vastu kaitsta. (p 14.2) TMS § 109 järgses hagis on hagejal võimalik tugineda ka asjaõiguslepingu kehtetusele (kuigi ta ei ole asjaõiguslepingu pool), seda küll vaid juhul, kui asjaõigusleping mõjutab tema asjaõiguslikku positsiooni, st mõnd asjaõigust, üldjuhul omandiõigust või kui hagi esitamise õigus tuleneb otse seadusest (vt nt Riigikohtu 13. veebruari 2008. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-140-07, p 14). Välistatud ei ole, et asjaõigusliku positsiooni mõjutamiseks saab lugeda ka hüpoteegi kustutamist kinnistusraamatust, ilma et sellega kaasneks nõude rahuldamine. Kuigi hüpoteegi kustutamisega ei kaasne hageja nõude lõppemist, võib selle sissenõudmine ilma asjaõigusliku tagatiseta olla oluliselt raskendatud. (p 14.3)
KarS § 123 järgi karistatakse teise inimese eluohtlikku või tema tervist raskelt kahjustada võivasse olukorda asetamise ja jätmise eest. See on suvalise teokirjeldusega koosseis, mille esimest osategu – teise inimese eluohtlikku või tema tervist raskelt kahjustada võivasse olukorda asetamine – saab panna toime ka tegevusetusega. KarS § 13 lg 1 järgi vastutab isik tegevusetuse eest, kui ta oli õiguslikult kohustatud tegutsema ehk ta oli garant. Kõnealune norm annab võimaluse võtta vastutusele isiku, kes paneb süüteo toime seeläbi, et ta jätab tegemata mingi teo, mille ta pidi tegema. (RKKKo 3-1-1-3-16, p 14). (p 9) Füüsilise isiku vastutust tegevusetusdelikti eest ja temal lasunud tegutsemiskohustust ei saa aprioorselt sisustada vaid asjaolu kaudu, et ta oli samal ajal äriühingu juhatuse liige. KarS § 123 igaühedelikt, mille võib toime panna iga süüvõimeline isik mistahes käitumisaktiga. Sellega haakuvalt on Riigikohtu kriminaalkolleegiumi varasemas praktikas tegevusetusdelikti kontekstis eristatud ühelt poolt kõigile inimestele omistatavat üldist (üldinimlikku) hoolsuskohustust, mille aluseks on eeskätt moraalinormid ja tavad, ning teiselt poolt mingis konkreetses valdkonnas tegutsevalt (ameti)isikult nõutavat ja valdavalt õigusnormidega sätestatud spetsiaalset hoolsuskohustust. Igaühedelikti korral seisnebki hoolsuskohustust rikkuv tegu üldise ehk üldinimliku hoolsuskohustuse rikkumises (nn sotsiaaladekvaatsuse eiramises), mida võivad küll konkretiseerida ja täiendada ka mõnes spetsiifilisemas tegutsemisvaldkonnas omaksvõetud käitumistavad ning standardid. (RKKKo 3-1-1-136-05, p 15). Analoogselt on ka tsiviilõiguses kehtestatud üldine hoolsus- ja käibekohustus, mis tuleneb tsiviilseadustiku üldosa seaduse §-s 138 sätestatud hea usu põhimõttest ning mille järgi peab isik õigusi teostades ja kohustusi täites tegema üldise käibekohustuse tõttu kõik mõistliku selleks, et teistel isikutel ei tekiks kahju (RKTKo 3-2-1-48-15, p 24). (p 11) Lisaks seaduses otsesõnu sätestatud kohustusele võib garandiseisund tekkida ka nn üldinimliku hoolsuskohustuse alusel, mille üheks väljenduseks on hooldus- või abistamiskohustuse ülevõtmine. Seejuures tuleb eristada õiguslikku kohustust võtta üle teise isiku hooldamine ja hooldamise faktilist ülevõtmist, kusjuures mõõduandev on neist just viimane. Teisisõnu tekib kaitsegarandikohustus ka isikul, kes võtab teise inimese hooldamise kohustuse faktiliselt üle, olenemata sellest, kas ta oli selleks õiguslikult kohustatud (nt hoolduslepingu tühistuse korral). (p 12) Hoolsuskohustuse sisustamisel tuleb arvestada ka konkreetsetes tegevusvaldkondades kehtivate põhimõtetega, mis võivad isiku käitumiskohustust täiendada ja konkretiseerida. Hooldekodu pidaja peab arvestama, et teenuse sihtrühm on suure tõenäosusega keskmisest halvema tervisega, haavatavam ning ilmselt teatud juhtudel võimetu end ise võimalike ohtude eest kaitsma. Niisiis on hooldekodu pidaja üldine hoolsuskohustus spetsiifilisest sihtgrupist ja tegutsemisalast johtuvalt ulatuslikum tavapärasest üldinimlikust hoolsuskohustusest. (p 14) Garandiseisundist tuleneva kaitsekohustuse saab kokkuleppeliselt kellelegi teisele üle anda. Sellisel juhul on vastavasisulisest kokkuleppest veelgi olulisem kaitsekohustuse tegelik ehk faktiline üleandmine. (RKKKo 3-1-1-13-17, p 8). Tööjaotus ei välista teiste isikute (kelle ülesandeks asjassepuutuv kohustus tööjaotuse kohaselt ei olnud) vastutusele võtmist. (Vt RKKKo 4-17-1195/22, p 9.) (p 18) KarS §-s 123 sätestatud ohtu asetamise koosseis lähtub arusaamast, et kannatanu elu või tervist ohustav potentsiaalne kahju kui tagajärg ei saabunud. Kui selline kahjulik tagajärg (inimese surm või tervisekahjustus) aga siiski realiseerub, on KarS §-s 123 sätestatud koosseis hõlmatud tagajärjedeliktiga. Seega olukorras, kus tagajärg (kannatanu surm) saabus, tuleks süüdistatavate tegu tahtluse olemasolul sõltuvalt selle ulatusest kvalifitseerida kas KarS § 113 või KarS § 118 lg 1 p-de 1, 7 järgi, tahtluse puudumisel aga surma ettevaatamatu põhjustamisena KarS § 117 järgi. (p 20)
Kassatsioonimenetluses tuleb valitud kaitsjale makstud tasu mõistlikkust hinnates muu hulgas võtta arvesse, millises ulatuses on kassatsiooni argumendid põhjendatud (vt RKKKo 3-1-1-6-16, p 36). (p 22) Selleks, et kohus saaks kontrollida valitud kaitsjale makstud tasu mõistlikkust KrMS § 175 lg 1 p 1 tähenduses, on kaitsja kohustatud esitama koos kaitsjatasu hüvitamise taotlusega kohtule ka dokumendid selle kohta, milliseid õigusabitoiminguid on tehtud, kui palju aega nendeks toiminguteks on kulunud ja millised muud kulud on õigusabi osutamisega kaasnenud (RKKKo 3-1-1-14-14, p 1067). (p 23) Kui menetlusosalisel on mitu kaitsjat või esindajat, arvatakse menetluskulude hulka neile makstud tasu suuruses, mis ei ületa ühele kaitsjale või esindajale tavapäraselt makstavat mõistliku suurusega tasu (KrMS § 175 lg 2). Osutatud sätte mõtte kohaselt ei saa ühe ja sama kaitseülesande täitmise eest mitmele kaitsjale makstud tasu menetluskulude hulka arvata suuremas ulatuses kui see, mida oleks võimalik pidada ühele kaitsjale või esindajale sama ülesande täitmise eest makstavaks mõistlikuks tasuks. (Vt RKKKm 3-1-1-63-13, p 23 ja RKKKm 3-1-1-22-17, p 59.) (p 24) Valitud kaitsjale makstud tasu kui KrMS § 175 lg 1 p-s 1 nimetatud menetluskulu saab tekkida üksnes kaitsealusel ja tuleb hüvitada kaitsealusele. Ei ole välistatud, et riik täidab süüdistatava menetluskulude hüvitamise nõude mõne muu isiku pangakontole. Selleks tuleb esitada konkreetne taotlus, mida saab teha üksnes hüvitise saamiseks õigustatud isik (või tema seaduslik esindaja). (RKKKm 1-17-9149/80, p 15.) (p 25)
Ehitamisel tehakse omanikujärelevalvet lisaks ehitise omaniku huvidele ka avalikes huvides. Tegutsemine avalikes huvides ei ole aga ainuüksi piisav määratlemaks seda avaliku ülesandena. (p 43) Riigikohus on selgitanud, et avalikud ülesanded on vahetult seadusega või seaduse alusel riigile, kohalikule omavalitsusele või muule avalik-õiguslikule juriidilisele isikule pandud ülesanded. Avalikku ülesannet täidetakse ka siis, kui pädev asutus on eraõiguslikule isikule õigusakti või lepinguga andnud volituse või pannud kohustuse osutada avalikes huvides sellist teenust, mille toimimise eest vastutab seaduse järgi lõppkokkuvõttes riik või mõni muu avalik-õiguslik juriidiline isik (vt RKKKo 4-18-616/54, p 37). Seejuures peab avalik ülesanne olema ette nähtud vahetult seadusega, seaduse alusel või tõlgendamise teel õigusnormist tuletatav (samas, vt ka RKKKo 3-1-1-98-15, p-d 61 ja 62). Ehitamisel omanikujärelevalve tegemine ei ole käsitatav avaliku ülesande täitmisena KarS § 288 lg 1 tähenduses. Tegemist ei ole EhS (2002) 7. peatükis sätestatud riikliku järelevalvega, mida tegid kohalik omavalitsus ja Tehnilise Järelevalve Amet. (p-d 43-47)
KarS §-s 402^3 sätestatud koosseis kaitseb kollektiivsete õigushüvedena korruptsioonivaba majandustegevust, majandusarengut ja vaba konkurentsi. Samuti kaitseb KarS § 402^3 ka eraõigusliku isiku ja tema huvides tegutsemiseks pädeva isiku vahelist lojaalsussuhet ja aususe kohustust (p 50). KarS § 402^3 lg 1 katab olukorda, mil isik küsib, aktsepteerib või võtab vastu vara või muud soodustust sellise pädevuse kuritarvitamise eest, mis on talle antud eraõigusliku isiku huvides majandustegevuses tegutsemiseks. Kohtupraktikas on viidatud vajadusele kaitsta eraõigusliku pädevuse andja ja pädevuse saaja vahelist usaldus- ja lojaalsussuhet. Pädeva isiku aususkohustus põhineb tema üldisel lojaalsuskohustusel, mis sõltuvalt asjaoludest võib tuleneda näiteks võlaõigusseaduse § 620 lg-st 1, töölepingu seaduse § 15 lg-st 1 ja § 16 lg-st 1 või tsiviilseadustiku üldosa seaduse §-st 35. Osutatud normid teenivad õigussuhte teise poole (käsundi- või tööandja) huve (vt RKKKm 3-1-1-84-14, p 40; RKKKm 3-1-1-41-15, p 39). Eraõigusliku isiku huvides majandustegevuses tegutsemiseks pädeva isiku tegevus võib aga vastata KarS § 402^3 koosseisule ka siis, kui eraõiguslikust isikust pädevuse andja huve ei kahjustatagi, kuid vara või muu soodustuse küsimise, selle lubamisega nõustumise või vastuvõtmise eest kuritarvitatakse kohustust, mis tuleneb majandus- ja kutsetegevust reguleerivatest õigusaktidest, lepingutest vm õiguslikest alustest. Puudub alus väita, et viidatud (mh õigusaktidest tuleneva) pädevuse kuritarvitamine oleks vähem taunitav kui eraõiguslikust isikust pädevuse andja ees lojaalsuskohustuse rikkumine. (p-d 52-53)
1-18-117/65 Riigikohtu kriminaalkolleegium 04.02.2019
Kannatanu poolt süüdistatavale usaldatud pangakaardiga lubatust suuremas ulatuses sularaha pangaautomaadist väljavõtmine tuleb kvalifitseerida KarS § 201 lg 1 järgi. Kannatanu tahte vastaselt võõra pangakaardiga ja võõrast PIN-koodi kasutades pangaautomaadist sularaha hõivamine, kui see pandi toime varalise kasu saamise eesmärgil ning sellega tekitati teisele isikule varalist kahju, tuleb kvalifitseerida arvutikelmusena KarS § 213 järgi, mitte vargusena (RKKKo 3-1-1-36-15, p 15). (p 10) KarS § 201 lg 1 teine teoalternatiiv näeb ette vastutuse isikule usaldatud muu võõra vara ebaseaduslikult enda või kolmanda isiku kasuks pööramise eest. Kannatanu arvelduskontol olev raha (vara) võib olla süüdistatavale usaldatud, s.o antud tema pädevusse, lepinguga või muul õiguslikul alusel. Vara usaldamise all tuleb mõista ka volitust internetipanka sisenemiseks ja kannatanu arvelduskontol oleva raha käsutamiseks. Vara usaldamise mõiste hõlmab juhtumeid, kus on olemas arvelduskonto omaniku nõusolek teise isiku juurdepääsuks arvelduskontole ja sellel oleva raha käsutamiseks. Omastamisega on tegemist siis, kui isik teeb selliseid toiminguid (nt rahaülekandeid), milleks teda volitatud ei ole, pöörates vara enda või kolmanda isiku kasuks. Vara usaldamisega ei ole aga tegemist juhul, kui arvelduskontole juurdepääsu võimaldavad vahendid satuvad isiku valdusesse (või saavad talle teatavaks) arvelduskonto omaniku nõusolekuta, samuti kui neid antakse talle vaid hoiule või edasiandmiseks ilma konto kasutamise ja käsutamise õiguseta. Selles olukorras tuleb kõne alla arvutikelmuse koosseis (KarS § 213). (RKKKo 3-1-1-114-12, p 8). (p 11) Kui kannatanu usaldab oma vara (pangakaardi) süüdistatava kätte, andes süüdistatavale nõusoleku ja võimalused (pangakaardi ja PIN-koodi) enda arvelduskontole juurdepääsuks ning seal oleva raha käsutamiseks, ei saa rääkida andmete ebaseaduslikust sisestamisest KarS § 213 lg 1 tähenduses. KarS § 201 lg 1 järgi on omastamisega tegu siis, kui isik teeb selliseid toiminguid, milleks teda volitatud ei ole, pöörates vara enda või kolmanda isiku kasuks. Kui süüdistatav pöörab talle usaldatud pangakaardiga kannatanu arvelduskontol olnud raha enda kasuks ulatuses, milleks kannatanu teda ei volitanud, tuleb süüdistatava tegu kvalifitseerida KarS § 201 lg 1 järgi. (p 12)
1-16-6512/64 Riigikohtu kriminaalkolleegium 01.11.2018
KarS § 19
Riigikohus on oma praktikas selgitanud, et KarS § 118 lg 1 p-de 1-7 järgi saab karistada üksnes sellist raske tagajärje põhjustanud isikut, kellel oli tahtlus tekitada kannatanule tervisekahjustus ehk põhikoosseisule (s.o KarS § 121 lg 1 alt 1) vastav tagajärg (vt RKKKo 1-17-105/35, p-d 10-11). Oluline on sealjuures, et toimepanija tahtlus hõlmaks just selle tervisekahjustuse tekitamist, mis lõppastmes viis KarS § 118 lg-s 1 sätestatud enamohtliku tagajärje saabumiseni. Vaid sellisel juhul avaldub isiku teos selline ebaõigussisu, mis õigustab võrreldes KarS §-des 117 ja 119 sätestatud koosseisudega oluliselt raskemat karistust ettenägeva kuriteokoosseisu, s.o KarS § 118 kohaldamist (RKKKo 1-17-105/35, p 12). (p 8) Jaatamaks isiku vastutust raske tervisekahjustuse tekitamise eest, tuleks tuvastada, et teo toimepanija pidas vähemalt võimalikuks ja möönis, et löök toob kaasa enamohtlike tagajärgedeni viinud tervisekahjustused. (p 9) KarS § 19 järgi ei pea aga teo toimepanija tahtlus katma enamohtlike tagajärgede saabumist, s.o tagajärjed osutuvad või kujunevad eluohtlikuks KarS § 118 lg 1 p 1 mõttes või toovad kaasa tervisehäire, mis kestab vähemalt neli kuud või millega kaasneb osaline või puuduv töövõime KarS § 118 lg 1 p 2 mõttes. (p 9)


text:
21.03.2014 Reede
Jälitustoimingust teavitamata jätmise üle puudub tõhus ja sõltumatu järelevalve PM
Selline tegevus võib riivata erinevaid põhiseaduses tagatud õigusi ja vabadusi, eelkõige inimese perekonna- ja eraelu puutumatust. Kuni isikuandmeid pole hävitatud, võib selline põhiõiguste riive jätkuda aastaid. Kuna jälitustoimingutega sekkutakse tugevasti inimese põhiõigustesse, on eriti oluline, et seadusandja kehtestaks reeglid, mis tagaks, et sekkumine ei oleks ülemäärane.
Üheks garantiiks riigi ülemäärase sekkumise vastu on põhiseaduse §-s 15 tagatud igaühe õigus pöörduda oma õiguste ja vabaduste rikkumise korral kohtu poole. Jälitustegevuse varjatud iseloomu tõttu ei ole aga inimene enamasti teadlik, et tema põhiõigusi riivatakse ja on praktiliselt välistatud tema võimalus pöörduda kohtu poole selleks, et kohus kontrolliks, kas jälitustoiming oli seadusega kooskõlas. Seetõttu on jälitustoimingust teadasaamine põhiõiguste kaitse seisukohalt äärmiselt oluline.
Kriminaalmenetluse seadustik näeb alates 1. juulist 2004 ette kohustuse teavitada viivitamatult jälitustoimingust isikuid, kelle põhiõigusi jälitustoiming riivab. Seaduses sätestati ka juhud, mil võis jätta isiku toimingust teavitamata, näiteks kui see seab ohtu teise isiku õigused või kahjustab jälitustegevust või kriminaalmenetlust. Teavitamata jätmine võis aga olla üksnes tingimuslik, see oli lubatud seni, kuni teavitamata jätmise põhjus ära langes.
Alates 1. jaanuarist 2013 näeb seadus ette, et prokuratuur ja kohus peavad perioodiliselt hindama, kas jälitustoimingust teavitamata jätmise põhjus on endiselt olemas. Selline järelevalve on aga ette nähtud üksnes siis, kui jälitustoimingu tegemise luba lõppes pärast 1. jaanuari 2013. Jälitustoimingutele, mille luba lõppes enne seda kuupäeva, selline järelevalve ei laiene, selle välistab kriminaalmenetluse seadustiku rakendamise seaduse § 251 lõige 2.
Riigikohus leidis, et enne 1. jaanuari 2013 lõppenud loa alusel tehtud jälitustoimingutest teavitamata jätmise üle tõhus ja sõltumatu kontroll puudub.
Riigikohus tunnistas kriminaalmenetluse seadustiku rakendamise seaduse § 251 lõike 2 põhiseaduse vastaseks ja kehtetuks, kuid lükkas otsuse jõustumise kuue kuu võrra edasi, et anda seadusandjale aega põhiseaduspärase regulatsiooni kehtestamiseks.
Riigikohtu otsus 3-4-1-42-13

matches:
kohus
kohus
§ 251
Riigikohus
Riigikohus
§ 251


Kalender aprill 2019
APRILL KUU LOOSUNG: Jeesus Kristus ütleb: Vaata, mina olen iga päev teie juures maailma-ajastu otsani. Mt 28,20
1. Esmaspäev Viletsate igatsemist sa kuuled, Issand; sina kinnitad nende südant. Ps 10,17 Lootuse Jumal täitku teid kõige rõõmu ja rahuga usus, et teil oleks küllaga lootust Püha Vaimu väes. Rm 15,13 Selles nukras maailmas peavad otsijad ja nõutud, arad ja kahtlejad veenduma sinu õnnelikku palet nähes, et oled kohanud oma Issandat. Sa mõistad, kui vajalik on usukäega iga päev kinni hoida oma Õnnistegijast, kes astub meile alati väga lähedale. Harri Haamer Jh 6,26–35; 1Sm 25,18–42
2. Teisipäev Iisraeli lapsed kisendasid Issanda poole ja Issand tõstis Iisraeli lastele päästja, kes nad päästis. Km 3,9 Jeesus Kristus on ustav tunnistaja, esikpoeg surnuist ja maa kuningate valitseja. Temale, kes meid armastab ning on meid lunastanud meie pattudest oma verega, olgu kirkus ja võimus igavesest ajast igavesti. Ilm 1,5.6 Suur Isa, taeva Looja, kõik head on meile teind ja andnud oma Poja, kes armust surma läind; ja see on Vaimu nõu, et meile usku anda, meid viimaks taeva kanda: sest Jumalale au! KLPR 335:7. Ludwig Heimbold Ii 9,14–23.32–35; 1Sm 27,1–28,2
3. Kolmapäev Kes on sinu sarnane jumalate keskel, Issand? Kes on sinu sarnane, pühakute keskel ülistatu, kardetava kuulsusega imetegija? 2Ms 15,11 Me teame, et Jumala Poeg on tulnud ja andnud meile mõistmise, et me tunneksime ära Tõelise. Lapsed, hoiduge ebajumalate eest! 1Jh 5,20.21 Hing, nüüd kiida sinagi, tunnistades tõesti nii: "Põrm ja pihu olen ma! Jumal, vägev oled Sa!" KLPR 388:6. Joachim Neander Jh 15,9–17; 1Sm 28,3–25
4. Neljapäev Vaata, nad ütlevad: Meie luud on kuivanud, meie lootus on kadunud, me oleme nagu ära lõigatud. Seepärast kuuluta prohvetlikult ja ütle neile: Nõnda ütleb Issand Jumal: Vaata, ma avan teie hauad ja toon teid, oma rahva, teie haudadest välja ja viin teid Iisraeli maale. Hs 37,11–12 Jeesus ütleb: Tund tuleb, ja see ongi juba käes, mil surnud peavad kuulma Jumala Poja häält, ning kes seda kuulevad, peavad elama. Jh 5,25 Jälle mässab maailm Kristuse vastu. Meie aga tahame hukkuda koos selle mehe, Kristusega, ja tõusta koos Temaga jälle üles. Martin Luther 2Kr 4,11–18; 1Sm 30,1–31
5. Reede Ei ma lase sind mitte, kui sa mind ei õnnista. 1Ms 32,27 Üks naine, kes oli olnud veritõves kaksteist aastat, tuli ta selja taha ja puudutas ta kuue palistust, sest naine mõtles endamisi: "Kui ma ainult saaksin puudutada tema kuube, siis ma pääseksin!" Aga Jeesus pöördus ja sõnas teda nähes: "Tütar, ole julge, sinu usk on su päästnud!" Ja naine sai terveks selsamal hetkel. Mt 9,20–22 Issand Jeesus Kristus! Sina tunned kõikide inimeste häda, Sina jääd mu juurde, kui ükski inimene ei suuda aidata. Anna mulle usk, mis päästab kahtlustest, armastus, mis lepitab patu ja kibeduse, lootus, mis vabastab hirmust tuleviku ees. Dietrich Bonhoeffer Jh 16,16–23a; 1Sm 31,1–13
6. Laupäev Mina tean, Issand, et sina suudad kõike ja et sinul ei ole ükski asi võimatu. Ii 42,2 Ent väeülem ütles Jeesusele: "Ei, Issand, ma ei ole seda väärt, et sina mu katuse alla tuleksid. Ütle ainult üks sõna ja mu teener paraneb!" Mt 8,8 See ei loe, mis enne on olnud või mitu aastat oleme asjatult katsunud omapead toime saada. Loeb vaid see, kas oleme valmis alustama uut koos Jumalaga ja kas usume, et Tema teeb imet. Aarand Roos Jh 14,15–21; 2Sm 1,17–27
5. PAASTUAJA PÜHAPÄEV (JUDICA) Inimese Poeg ei ole tulnud, et lasta ennast teenida, vaid et ise teenida ja anda oma elu lunaks paljude eest. Mt 20,28 Hb 5,(1-6)7-9(10); Mk 10,35-45; Ps 69,1-16 Jutlus: Jh 18,28–19,5
7. Pühapäev Mu süda ja mu ihu hüüavad rõõmsasti elava Jumala poole. Ps 84,3 Jeesus ütleb: Jääge minu armastusse! Seda ma olen teile rääkinud, et minu rõõm oleks teis ja teie rõõm saaks täielikuks. Jh 15,9.11 Jumala armastus sünnib maailma. Inimesed hülgasid Jumala armastuse. Jumala armastus kannatab. Jumala armastus läheb surma. Teda hüljanud, Tema suhtes ükskõikse, vaenuliku maailma lunastamiseks. Rudolf Kiviranna
8. Esmaspäev Mu hing ootab Issandat enam kui valvurid hommikut. Ps 130,6 Mu armsad, rajage endid oma pühimale usule ja palvetage Pühas Vaimus, ja hoidke endid Jumala armastuses ja oodake meie Issanda Jeesuse Kristuse halastust. Jd 1,20–21 Usk pimedas särab kui päike, et hingest kaoks nördimus, tusk – kuigi oled küll rändur nii väike, läbi raskuste kannab sind usk! Milla Krimm Mt 26,1–16
9. Teisipäev Nõnda ütleb Issand: Ma löön leeri üles oma koja kaitseks. Sk 9,8 Jeesus ütles Peetrusele: "Põrgu väravad ei saa minu kogudusest võitu." Mt 16,18 Kogudus seisab oma Issanda väe tõttu. Ja kui Ta oma väge ei oleks jaganud meile meie isiklikus usuelus, siis oleks patt meid ammugi võitnud. Me seisame ainult oma Issanda tegevuse tõttu. Osvald Tärk Mt 26,17–30
10. Kolmapäev Minu käed võlvisid taeva ja ma käsutasin kõiki tema vägesid. Js 45,12 Kristuse läbi on loodud kõik, mis on taevais ja maa peal, mis on nähtav ja nähtamatu, olgu troonid või ülemused, olgu valitsused või meelevallad – kõik on loodud tema läbi ja tema poole. Kl 1,16 Rikkus ei olene palganumbri suurusest, vaid Jumala õnnistusest. Joel Luhamets Mt 26,31–35
11. Neljapäev Hea ja õiglane on Issand; sellepärast ta õpetab patustele õiget teed. Ps 25,8 Peetrus astus Jeesuse juurde ja ütles: Issand, kui mitu korda minu vend võib minu vastu patustada ja mul tuleb talle andeks anda? Kas aitab seitsmest korrast? Jeesus ütles talle: Ma ei ütle sulle seitse korda, vaid seitsekümmend korda seitse korda. Mt 18,21–22 Kogudused tõmbavad tõepoolest ligi suuremal hulgal neid inimesi, kes oma puudust tunnetavad. Neis on ka suur hulk inimesi, kelle elu Kristuse rõõm on täielikult ümber pööranud ja täitnud. Timothy Keller Mt 26,36–46
12. Reede Jumal, sina tõmbad mind jälle üles maa sügavustest. Kasvata mu suurust ja pöördu jälle mind trööstima! Ps 71,20–21 Nõnda ei taha teie Isa, kes on taevas, et ükski neist pisikestest hukkuks. Mt 18,14 Ei ole juhuslik, et usklikud inimesed on stressitaluvamad. Usk ja Jumala usaldamine ei too kaasa hädade küüsist pääsemist, küll aga annab jõu pöörata pilk millelegi nii palju suuremale, et suudetakse oma koormat kanda. Toomas Paul Mt 26,47–56
13. Laupäev Rahulik vastus vaigistab raevu, aga haavav sõna õhutab viha. Õp 15,1 Õndsad on rahutegijad, sest neid hüütakse Jumala lasteks. Mt 5,9 Jumaliku armastusega lõhutakse kivine süda. Seda võib Jumala Vaim otsemat teed ise korda saata. Aga ta võib ka läkitada ühe inimese, kel on kuumad käed ja kelle silmis põleb elutuli. Niisugune inimene armastab kivise südame puruks. Jaan Lattik Lk 18,31–43; Mt 26,57–68
PALMIPUUDEPÜHA (PALMARUM) Nõnda ülendatakse Inimese Poeg, et igaühel, kes usub temasse, oleks igavene elu. Jh 3,14.15 Fl 2,5-11; Jh 12,12-19; Ps 69,17-37 Jutlus: Js 50,4–9
14. Pühapäev Vaata oma pühast eluasemest, taevast, ja õnnista oma Iisraeli rahvast. 5Ms 26,15 Ta on vastu võtnud oma sulase Iisraeli, meelde tuletades oma halastust. Lk 1,54 Su õnnistust kõik ajad näinud, Sa tugevaks teed oma rahva jõu. Suurt imet Sinu arm on teinud, Sa lõpetad kõik hädad, vaenunõu. Su õnnistavast armutäiusest me saame rahu, elu igavest. KLPR 457:2. Valdeko Saksen
15. Esmaspäev Kas sa meid ei elustaks taas, et su rahvas rõõmustuks sinus? Ps 85,7 Jeesus ütleb: Nüüd on teilgi muretsemist, aga kui ma näen teid jälle, on teie süda rõõmus ja keegi ei võta teie rõõmu teilt ära. Jh 16,22 Kuni Jeesuse ülestõusmiseni surnuist ei olnud mingit selgust, mis meist saab pärast surma. Jeesus näitas, et haua põhjas on veel üks tagauks, millest pääseme välja, kui me ainult usume Temasse. Kas pole see rõõmustav ja rahupakkuv sõnum igapäevases elus! Edgar Heinsoo Mt 26,6–13; Mt 26,69–75
16. Teisipäev Sina, Jumal, tunned mu meeletust, ja mu süüd ei ole varjul sinu eest. Ps 69,6 Päästa meid ära kurjast! Mt 6,13 Aidaku sind Issand! Ära noruta, ja kui teedki pattu, siis tõuse jälle kahetsedes ning pürgi, olgu kasvõi roomates, aina taevase Jeruusalemma poole. Õigeusu kirikust Mt 27,1–14
17. Kolmapäev See, kes valitseb inimesi õigesti, kes valitseb Jumala kartuses, on nagu koit päikese tõustes pilvitul hommikul. 2Sm 23,3–4 Teie olete maailma valgus. Ei saa jääda märkamatuks linn, mis on mäe otsas. Mt 5,14 Su Pojas täiust võin siis näha, kui usus kummardan vaid Sinu ees. Küll selgub siis, mis kõrge, püha, ja mis on vale veel mu südames. Kui nõnda süttin Sinu valgusest, siis helkima jääb säde igavest! KLPR 363:3. Hugo Voldemar Pärno Lk 22,1–6; Mt 27,15–30
SUUR NELJAPÄEV Tema on mälestuse seadnud oma imetegudele. Halastaja ja armuline on Issand. Ps 111,4 1Kr 11,(17-22)23-26(27-29.33-34a); Mt 27,31-44; Jh 13,1-15.34-35 Jutlus: 1Kr 11,(17–22)23–26(27–29.33–34a)
18. Neljapäev Inimene näeb, mis on silma ees, aga Issand näeb, mis on südames. 1Sm 16,7 Issand pöördus ja vaatas Peetrusele otsa ja Peetrusele tuli meelde Issanda sõna, kuidas ta temale oli öelnud: "Enne kui täna kukk laulab, salgad sina mu kolm korda ära." Ja sealt välja minnes puhkes ta kibedasti nutma. Lk 22,61–62 Kui meie südametunnistus on säilitanud mõnelgi määral tundlikkuse Sõna vastu, mis meid kohati riivab, teinekord liigutab, mõnikord kõlbeliselt torgib ja puudutab, siis pole kõik veel kadunud. Kes iganes õpivad märkama Jumala häält ega tee oma südant kõvaks, nende kohta kehtib Jeesuse kaudu pakutud lootus. Arne Hiob
SUUR REEDE Nõnda on Jumal maailma armastanud, et ta oma ainusündinud Poja on andnud, et ükski, kes temasse usub, ei hukkuks, vaid et tal oleks igavene elu. Jh 3,16 1Kr 11,(17-22)23-26(27-29.33-34a); Mt 27,31-44 Jutlus: Jh 19,16–30
19. Reede Jumal on mind teinud viljakaks mu viletsusemaal! 1Ms 41,52 Üks kurjategijatest, kes ristil rippus, ütles: "Jeesus, mõtle minu peale, kui sa tuled oma kuningriiki!" Ja Jeesus ütles talle: "Tõesti, ma ütlen sulle, juba täna oled sa koos minuga paradiisis." Lk 23,42–43 Mis võiks olla inimesele tähtsam kui õigesti tunda oma viletsust ja näha Jeesuse Kristuse armu suurust? Suuremat tundi su ellu ei tule. Osvald Tärk
20. Laupäev Kuule, Iisrael! Issand, meie Jumal Issand, on ainus. 5Ms 6,4 Igavene elu on see, et nad tunneksid sind, ainsat tõelist Jumalat, ja Jeesust Kristust, kelle sina oled läkitanud. Jh 17,3 Ma tean, mis mina usun, mis kõikumata jääb, kus julgesti ma asun, kui maailm hukka läeb. See on ka surmaväljal mu kepp ja minu sau, see taeva aasal haljal on minu kroon ja au. KLPR 281:4. Ernst Moritz Arndt Mt 27,57–66
1. ÜLESTÕUSMISPÜHA Kristus ütleb: Ma olin surnud, ning ennäe, ma elan igavesest ajast igavesti ning minu käes on surma ja surmavalla võtmed. Ilm 1,18 2Kr 5,(14b-18)19-21; Mt 27,45-56; Jh 19,16-30 Jutlus: Jh 20,11–18
21. Pühapäev Häda sellele, kes riidleb oma valmistajaga – kild teiste savikildude seas. Kas ütleb savi oma vormijale: "Mis sa teed?" Js 45,9 Niisiis, kui keegi on Kristuses, siis ta on uus loodu, vana on möödunud, vaata, uus on sündinud. 2Kr 5,17 Meiegi elu osutub täiuslikuks, kui laseme Jumala Sõna inspireerival väel oma elu kujundada ja astume suuremate eesmärkide teenistusse kui meie ise. Joosep Tammo
2. ÜLESTÕUSMISPÜHA 1Kr 15,50-58; Lk 24,13-35; Mt 28,11-20 Jutlus: Js 25,6–9
22. Esmaspäev Viimseil päevil sünnib, et rahvas ei tõsta mõõka rahva vastu ja nad ei õpi enam sõdimist. Js 2,2.4 Jeesus ütleb: Rahu olgu teile! Nõnda nagu Isa on läkitanud minu, nõnda läkitan ka mina teid. Jh 20,21 Kusagil on ikka keegi, kes raiskab ära rahu, mis on seadusega loodud ja maksma pandud, sest inimene pole muutunud. Ta pole niikaua muutunud, kuni Jumala arm pole tema südant puudutanud. On Jumala arm tema südant puudutanud, siis ta näeb suurt imet: rahu tuleb tõesti maa peale ja õnnistab inimesi. Jumalal on siis inimestest hea meel. Harri Haamer
23. Teisipäev Issand tahab mõista õigust oma rahvale ja halastada oma sulaste peale. 5Ms 32,36 Jeesus ütleb: Küll Jumal muretseb oma äravalituile peatselt õiguse. Ometi, kui Inimese Poeg tuleb, kas ta leiab usku maa pealt? Lk 18,8 Ta arm mind otsis elu algel, ma kuulen, kuis Ta kutsub veel. Ta pühkis pisarad mu palgelt, kui murest oli murtud meel. Ta heldus, arm ja halastus on igal päeval uus. KLPR 304:2. Anna Prants Jh 20,1–10; Rm 12,1–8
24. Kolmapäev Mu silmad, Issand Jumal, vaatavad sinule. Sinu juures ma otsin pelgupaika, ära lase mu hinge hukka minna! Ps 141,8 Jeesus näitas ta neile oma käsi ja külge. Siis said jüngrid rõõmsaks Issandat nähes. Jh 20,20 Ühest küljest on meil kergem uskuda Kristuse võitu kui jüngritel. Nemad pidid läbi elama paasapühade dramaatilised sündmused, kõikudes võidurõõmu ja ahastuse vahel, meile aga on lõplikku võitu juba algusest peale esitatud. Meil tarvitseb vaid uskuda. Aarand Roos Jh 20,11–18; Rm 12,9–13
25. Neljapäev Täida meid hommikul oma heldusega, siis me hõiskame ja oleme rõõmsad kogu oma eluaja. Ps 90,14 Kiidetud olgu Jumal ja meie Issanda Jeesuse Kristuse Isa, kes meid on taevast õnnistanud kõige vaimuliku õnnistusega Kristuses. Ef 1,3 Igale inimesele on antud oma osa. Ära kadesta teiste võimalusi, vaid palu, et Jumal näitaks sinu võimalust, mille Tema on sulle valmis pannud. Eenok Haamer Jh 21,1–14; Rm 12,14–21
26. Reede Issand ütleb: Miks vaete raha selle eest, mis ei ole leib, ja oma vaevatasu selle eest, mis ei toida? Kuulake mind hästi, siis te saate süüa head. Js 55,2 Ärge nõutage rooga, mis hävib, vaid rooga, mis püsib igaveseks eluks. Seda annab teile Inimese Poeg, sest teda on Jumal Isa pitseriga kinnitanud. Jh 6,27 Tahame olla Jumalale südamest tänulikud, et ülestõusmise rõõmusõnum on peaaegu kahe tuhande aasta kestel õnnes ja valus, sõja- ja rahuaegadel kostnud inimesteni. See sõnum ei ole kaunis legend, vaid Jumala armastuse sügavam väljendus. Ülestõusmispüha on Jumala vastus inimese sügavamatele vajadustele ja küsimustele. Rudolf Kiviranna Lk 24,36–47
27. Laupäev Et me alandaksime iseendid oma Jumala ees ja paluksime temalt õnnelikku teekonda. Esr 8,21 Jeesus ütleb: Mina olen tee ja tõde ja elu. Ükski ei saa minna Isa juurde muidu kui minu kaudu. Jh 14,6 Kristus on ainuke sild, mis viib maa pealt taevasse. Paremal ja vasakul on sügavik. Siena Katariina Lk 24,1–12
2. ÜLESTÕUSMISAJA PÜHAPÄEV (QUASIMODOGENITI) Kiidetud olgu Jumal, meie Issanda Jeesuse Kristuse Isa, kes oma suurest halastusest on meid uuesti sünnitanud elavaks lootuseks Jeesuse Kristuse ülestõusmise läbi surnuist. 1Pt 1,3 1Pt 1,3-9; Jh 20,19-20(21-23)24-29; Ps 116 Jutlus: 1Pt 1,3–9
28. Pühapäev Nähke nüüd, et see olen mina, ainult mina, ega ole ühtki jumalat minu kõrval! Mina surman ja teen elavaks, mina purustan ja mina parandan ega ole kedagi, kes päästaks minu käest. 5Ms 32,39 Jeesus ütleb: Ma ütlen teile, et hõlpsam on kaamelil minna läbi nõelasilma kui rikkal minna Jumala riiki. Seda kuuldes jüngrid hämmastusid väga ja ütlesid: "Kes siis küll võib pääseda?" Jeesus aga ütles neile otsa vaadates: "Inimeste käes on see võimatu, kõik on aga võimalik Jumala käes." Mt 19,24–26 Jumal ise on kõigi oma nõudmiste dünamiit. Ta varustab meid jõuga, nii et võime teha, mida Ta ootab. Corrie ten Boom
29. Esmaspäev Jumal viib kõik teod kohtusse, mis on iga salajase asja üle, olgu see hea või kuri. Kg 12,14 Õndsad on puhtad südamelt, sest nemad näevad Jumalat. Mt 5,8 Sind palun, helde halastuse Isa, tee puhtaks minu hing, mu elupaik! Ja süsi tuliseid altarile lisa, et valgustuld ja leeki näeksid kõik! Milla Krimm 1Ms 32,22b–32; Rm 14,1–12
30. Teisipäev Ükski ärgu tüssaku oma ligimest, vaid kartku oma Jumalat. 3Ms 25,17 Jeesus ütleb: Ma olen teile andnud eeskuju, et teiegi teeksite nõnda, nagu mina olen teile teinud. Jh 13,15 Minu kätte on peidetud salajane plaan, ja selle plaani pärast on minu käsi suur. Jumal, kes elab minu käes, tunneb seda salajast plaani, seda, mida Ta tahab teha maailma heaks minu käe kaudu. Tojohiko Kagava Ii 42,7–13(14–17) Rm 14,13–23