Käibemaksuseaduse ja sellega seonduvate seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
RT I 2009, 56, 376
Vabariigi Presidendi 24. novembri 2009. a otsusega nr 559
§ 1. Käibemaksuseaduses (RT I 2003, 82, 554; 2009, 46, 307) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 1 lõike 1 punktis 3 asendatakse sulgudes olev tekstiosa «§ 10 lõige 5» tekstiosaga «§ 10 lõiked 4 ja 5»;
2) paragrahvi 3 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
« (31) Välisriigi maksukohustuslast ei käsitata tema Eestis oleva ettevõtlusega tegeleva püsiva tegevuskoha tõttu Eesti maksukohustuslasena, kui välisriigi isik ei osale maksustamisele kuuluvas tehingus või toimingus oma Eestis oleva püsiva tegevuskoha kaudu.»;
3) paragrahvi 3 lõike 4 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) teenustelt, mis on saadud ettevõtlusega tegelevalt välisriigi isikult, kes ei ole Eestis registreeritud maksukohustuslasena ning kellel puudub Eestis püsiv tegevuskoht, mille kaudu ta tegeleb ettevõtlusega Eestis;»;
4) paragrahvi 3 lõike 4 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 5) käesoleva lõike punktides 3 ja 4 nimetamata kauba soetamiselt ettevõtlusega tegelevalt välisriigi isikult, kes ei ole Eestis registreeritud maksukohustuslasena ning kellel puudub Eestis püsiv tegevuskoht, mille kaudu ta tegeleb ettevõtlusega Eestis.»;
5) paragrahvi 3 lõiget 6 täiendatakse punktiga 6 järgmises sõnastuses:
« 6) aktsiisikauba omanik tema poolt aktsiisikauba aktsiisilaost väljatoimetamisel ilma aktsiisikauba võõrandamiseta, välja arvatud aktsiisikauba toimetamisel ühest aktsiisilaost teise. Sätet ei kohaldata, kui isik oli aktsiisikauba omanik ka aktsiisikauba aktsiisilattu paigutamisel ning aktsiisikaupa ei ole aktsiisilaos võõrandatud. Kui aktsiisilaost väljatoimetatav aktsiisikaup on ka maksuladustatud, kohaldatakse käesoleva lõike punkti 5.»;
« 4) kauba sundvõõrandamine tasu eest.»;
7) paragrahv 10 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 10. Teenuse käibe tekkimise koht
(8) Kaubaveoga seotud kõrvalteenused on kauba laadimine, lossimine, käitlemine ja ladustamine veo raames, samuti kindlustamine, kaubaga seonduvate dokumentide vormistamine ja hankimine ning tolliformaalsuste teostamine.»;
« 2) osutatakse Eestis kultuuri-, kunsti-, spordi-, haridus-, teadus- või meelelahutusteenust või messi või näitusega seotud teenust isikule, kes ei ole üheski liikmesriigis maksukohustuslasena ega piiratud maksukohustuslasena registreeritud isik ega ettevõtlusega tegelev ühendusevälise riigi isik. Teenuse hulka arvatakse ka asjaomase ürituse korraldamine ja kõrvalteenuse osutamine;»;
9) paragrahvi 10 lõiget 2 täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
« 21) osutatakse Eestis kultuuri-, kunsti-, spordi-, haridus-, teadus- või meelelahutusüritusele või messile või näitusele sissepääsu teenust või sissepääsuteenusega seotud kõrvalteenust teise liikmesriigi maksukohustuslasele või piiratud maksukohustuslasele või ettevõtlusega tegelevale ühendusevälise riigi isikule;»;
10) paragrahvi 10 lõike 4 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) osutatakse välisriigis kultuuri-, kunsti-, spordi-, haridus-, teadus- või meelelahutusteenust või messi või näitusega seotud teenust isikule, kes ei ole üheski liikmesriigis maksukohustuslasena ega piiratud maksukohustuslasena registreeritud isik ega ettevõtlusega tegelev ühendusevälise riigi isik. Teenuse hulka arvatakse ka asjaomase ürituse korraldamine ja kõrvalteenuse osutamine;»;
11) paragrahvi 10 lõiget 4 täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
« 21) osutatakse välisriigis kultuuri-, kunsti-, spordi-, haridus-, teadus- või meelelahutusüritusele või messile või näitusele sissepääsu teenust või sissepääsuteenusega seotud kõrvalteenust maksukohustuslasele või piiratud maksukohustuslasele või ettevõtlusega tegelevale ühendusevälise riigi isikule;»;
12) paragrahvi 11 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Teenus, mille osutamine kestab kauem kui maksustamisperiood, loetakse osutatuks ja saaduks maksustamisperioodil, mil selle teenuse osutamine lõpeb. Samale ostjale teenuste osutamisel või kaupade regulaarsel võõrandamisel loetakse kauba ostjale lähetamise või kättesaadavaks tegemise või teenuse osutamise või saamise ajaks maksustamisperiood, mil lõpeb ajavahemik, mille kohta arve esitatakse või mille kestel saadud kaupade või teenuste eest tasumine on kokku lepitud, kuid mitte hiljem kui 12 kalendrikuu möödumisel. Teenuse, mille puhul maksukohustus tekib teenuse saajal, regulaarsel osutamisel pikema ajavahemiku jooksul kui üks aasta, loetakse käive tekkinuks teenuse osutamise algusest arvates järgmise kalendriaasta 31. detsembril, kui selle perioodi jooksul ei ole teenuste eest tasutud ning teenuste osutamist ei ole lõpetatud.»;
13) paragrahvi 15 lõiget 3 täiendatakse punktiga 12 järgmises sõnastuses:
« 12) aktsiisilattu paigutatud aktsiisikaup, kui tehinguga ei kaasne kauba aktsiisilaost väljatoimetamist, välja arvatud aktsiisikauba toimetamine ühest aktsiisilaost teise.»;
14) paragrahvi 15 lõike 4 punkt 13 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 13) käesoleva seaduse § 10 lõike 2 punktis 3 nimetatud reisijateveo teenus, kaasa arvatud reisijate isikliku pagasi ja isikliku transpordivahendi vedu, kui Eestis osutatav reisijateveo teenus on rahvusvahelise reisi osa;»;
15) paragrahvi 17 lõike 1 punkt 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 6) viivitamata maksuladustamisele suunatav kaup;»;
16) paragrahvi 17 lõiget 1 täiendatakse punktiga 9 järgmises sõnastuses:
« 9) kaubasaadetis väärtusega kuni 344 krooni, mis saadetakse ühendusevälisest riigist Eestis asuvale saajale. Maksuvabastust ei kohaldata alkoholile, tubakatootele, parfüümile ja tualettveele.»;
«Nõukogu määruses (EMÜ) nr 918/83, millega kehtestatakse ühenduse tollimaksuvabastuse süsteem (EÜT L 105, 23.04.1983, lk 1–37), välja arvatud artiklites 27, 28, 50, 52–59b, 63a ja 63b, nimetatud kaupade importi ei maksustata käibemaksuga tollimaksuvabastuse kohaldamiseks sätestatud tingimustel.»;
18) paragrahvi 19 lõike 3 viimases lauses asendatakse sõnad «ühendusevälise riigi maksukohustuslasel» sõnadega «ettevõtlusega tegeleval ühendusevälise riigi isikul»;
19) paragrahvi 21 lõike 1 esimeses lauses asendatakse tekstiosa «§ 10 lõike 2 punktides 1–11 ja 14–16» tekstiosaga «§ 10 lõikes 5»;
20) paragrahvi 25 lõike 2 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Piiratud maksukohustuslane, kes registreeriti käesoleva seaduse § 21 lõike 1 alusel ettevõtlusega tegelevalt välisriigi isikult käesoleva seaduse § 10 lõikes 5 nimetatud teenuse saamisel, ei ole kohustatud maksma käibemaksu kauba ühendusesiseselt soetamiselt, välja arvatud aktsiisikauba või uue transpordivahendi ühendusesiseselt soetamiselt, kui kalendriaasta jooksul soetatud kaupade maksustatav väärtus ei ületa 160 000 krooni.»;
21) paragrahvi 27 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
« (11) Käibedeklaratsioon esitatakse elektrooniliselt, kui isik on olnud käibemaksukohustuslane vähemalt 12 kuud. Maksukohustuslase või piiratud maksukohustuslase motiveeritud taotluse alusel võib maksuhaldur lubada käibedeklaratsiooni esitamist paberkandjal.»;
22) paragrahvi 27 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
« (6) Maksukohustuslase pankroti väljakuulutamise korral esitatakse maksustamisperioodi kohta kaks käibedeklaratsiooni: pankroti väljakuulutamisele eelneva ja järgneva aja kohta.»;
23) paragrahv 28 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 28. Ühendusesisese käibe aruanne
(5) Maksukohustuslane, kes on teise liikmesriigi isikule võõrandanud uue transpordivahendi, mis toimetatakse teise liikmesriiki, peab lisama ühendusesisese käibe aruandele selle transpordivahendi müümisel väljastatud arve koopia.»;
24) paragrahvi 28 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Ühendusesisese käibe aruanne esitatakse maksuhaldurile kalendrikuule järgneva kuu 20. kuupäevaks.»;
25) paragrahvi 29 lõike 1 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Maksukohustuslase poolt tasumisele kuuluv käibemaksusumma on maksustamisperioodil käesoleva seaduse § 3 lõikes 4 ning lõike 6 punktides 5 ja 6 nimetatud tehingutelt või toimingutelt arvestatud käibemaks, millest on maha arvatud maksustatava käibe tarbeks, samuti ettevõtlusega seotud § 4 lõikes 2 nimetatud tehingute või toimingute või välisriigis toimuva ettevõtluse, välja arvatud maksuvaba käibena käsitatavad tehingud (§ 16), tarbeks kasutatava kauba või teenuse sama maksustamisperioodi sisendkäibemaks.»;
26) paragrahvi 29 lõike 2 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Arvestatud käibemaks on maksukohustuslase tehtud käesoleva seaduse § 3 lõikes 4 ning lõike 6 punktides 5 ja 6 nimetatud tehingute ja toimingute maksustatavalt väärtuselt arvutatud käibemaks.»;
27) paragrahvi 34 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
« (5) Teise liikmesriigi maksuhaldur tagastab maksukohustuslasele tema Eestis toimuva maksustatava käibe tarbeks kasutatava kauba importimisel või soetamisel või teenuse saamisel teises liikmesriigis tasutud käibemaksu. Taotlus käibemaksu tagastamiseks tuleb esitada Eesti maksuhaldurile elektrooniliselt hiljemalt tagastamisperioodile järgneva kalendriaasta 30. septembriks.»;
« (1) Teise liikmesriigi maksukohustuslase taotluse alusel tagastatakse talle rahandusministri määrusega kehtestatud korras tema asukohariigis toimuva ettevõtluse tarbeks kasutatava kauba importimisel või soetamisel või teenuse saamisel Eestis tasutud käibemaks, kui:
5) taotlus on esitatud elektrooniliselt teise liikmesriigi maksukohustuslase asukohariigi maksuhalduri kaudu Eesti maksuhaldurile hiljemalt tagastamisperioodile järgneva kalendriaasta 30. septembriks.»;
29) paragrahvi 35 täiendatakse lõigetega 11–13 järgmises sõnastuses:
« (11) Kui teise liikmesriigi maksukohustuslane, kellel on õigus oma asukohariigis sisendkäibemaksu oma maksustatavalt käibelt arvestatud käibemaksust maha arvata osaliselt, esitab taotluse käibemaksu tagastamiseks tagastamisperioodi jooksul, siis osalise sisendkäibemaksu mahaarvamise proportsiooni muutumisel tuleb maksukohustuslasel esitada tagastamisperioodile järgneva kalendriaasta jooksul käibemaksu tagastamise taotluse parandus.
(13) Kui käibemaks tagastatakse teise liikmesriigi maksukohustuslasele pärast käesoleva paragrahvi lõikes 12 sätestatud tähtaja möödumist, tasub maksuhaldur isikule intressi maksukorralduse seaduse §-s 117 sätestatud määras.»;
30) paragrahvi 35 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Ühendusevälise riigi maksukohustuslase kirjaliku taotluse alusel tagastatakse talle rahandusministri määrusega kehtestatud korras tema ettevõtluses kasutatava kauba, välja arvatud kinnisasja importimisel või soetamisel või teenuse saamisel Eestis tasutud käibemaks, kui:
4) ühendusevälise riigi maksukohustuslase asukohariigis on Eesti residendil käibemaksu tagasisaamise õigus.»;
31) paragrahvi 35 lõiked 3 ja 12 tunnistatakse kehtetuks;
32) paragrahvi 37 lõike 3 teises lauses asendatakse tekstiosa «§ 16 lõikes 1 või 2» tekstiosaga «§ 16 lõikes 1, 2 või 21»;
33) paragrahvi 38 lõige 51 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (51) Käesoleva seaduse § 3 lõike 6 punktides 5 ja 6 nimetatud isik, kes ei ole maksukohustuslane, esitab andmed kauba kohta tollideklaratsiooni vormil ja maksab käibemaksu tollieeskirjades sätestatud korra kohaselt, arvestades vajalike erisustega.»;
34) paragrahvi 43 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Elektrooniliselt osutatava teenuse puhul on võimalik rakendada käibemaksustamise erikorda (edaspidi erikord) tingimusel, et teenust osutab ettevõtlusega tegelev ühendusevälise riigi isik, kes ei ole üheski liikmesriigis registreeritud maksukohustuslasena, liikmesriigi isikule, kes ei ole registreeritud maksukohustuslasena ega piiratud maksukohustuslasena.»;
35) paragrahvi 43 lõigetes 2–11 asendatakse sõnad «ühenduseväline maksukohustuslane» sõnadega «ettevõtlusega tegelev ühendusevälise riigi isik» vastavas käändes;
36) paragrahvi 44 lõike 1 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Füüsilisest isikust ettevõtja võib käsitada oma käibe, välja arvatud kauba ühendusesisese käibe ja teise liikmesriigi maksukohustuslasele või piiratud maksukohustuslasele osutatava teenuse käibe, mille tekkimise koht ei ole Eesti, tekkimise või teenuse saamise ajana päeva, kui tehti käesoleva seaduse § 11 lõike 1 punktis 2 või 3 nimetatud toiming.»;
37) paragrahvi 441 lõigetes 5 ja 11 asendatakse sõnad «maksukorralduse seaduse §-s 152, 154 või 156 sätestatud väärteo eest või kui ta on toime pannud karistusseadustiku §-des 386–390 sätestatud kuriteo» sõnadega «maksukorralduse seaduse §-s 154 või 156 sätestatud väärteo eest või kui ta on toime pannud karistusseadustiku §-s 3891 või 3892 sätestatud kuriteo»;
38) seaduse 5. peatükki täiendatakse §-ga 442 järgmises sõnastuses:
« § 442. Tagatised
Maksuhalduril on õigus nõuda tekkida võiva maksukohustuse täitmise tagamiseks alkoholi käitlejalt, tubakatoote käitlejalt ja kütuse käitlejalt tagatist maksukorralduse seaduses kehtestatud korras.»;
39) paragrahvi 46 täiendatakse lõikega 16 järgmises sõnastuses:
« (16) Kuni 2011. aasta 31. detsembrini käsitatakse kauba ekspordina kauba võõrandamist ühendusevälise riigi füüsilisele isikule temaga koos liikuvas pagasis ühendusevälisesse riiki toimetamiseks, kui isikule samal kuupäeval samas müügikohas sama maksukohustuslase poolt võõrandatud kauba müügihind koos käibemaksuga ületab 600 krooni ja on täidetud käesoleva seaduse § 5 lõike 2 punktides 1, 3 ja 4 sätestatud tingimused.»;
40) seaduse normitehniline märkus muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
nõukogu direktiiv 2008/9/EÜ, millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad käibemaksu tagastamiseks vastavalt direktiivile 2006/112/EÜ maksukohustuslastele, kelle asukoht ei ole tagastamisliikmesriigis, vaid teises liikmesriigis (ELT L 44, 20.02.2008, lk 23–28).»
§ 2. Käibemaksuseaduse ja tulumaksuseaduse muutmise seaduse (RT I 2008, 58, 324) § 1 punktis 40 tehakse käibemaksuseaduse §-s 26 järgmised muudatused:
« (1) Maksukohustuslaste ühise taotluse alusel registreerib maksuhaldur ühe maksukohustuslasena (edaspidi käibemaksugrupp) emaettevõtja ja tütarettevõtjad äriseadustiku tähenduses. Samuti registreeritakse majanduslikult ja organisatsiooniliselt seotud maksukohustuslased ühise taotluse alusel käibemaksugrupina, kui iga käibemaksugrupi koosseisus registreeritava äriühingu aktsiatest, osalusest või häältest kuulub samale isikule rohkem kui 50 protsenti või kui isikud on seotud frantsiisilepingu alusel. Käibemaksugrupina registreeritakse isikud, kes on Eestis ettevõtlusega tegelevad Eesti maksukohustuslased.»;
«Käibemaksugrupile antakse ühine maksukohustuslasena registreerimise number.»;
« (5) Maksuhaldur registreerib käibemaksugrupi kalendrikuu esimese kuupäeva seisuga. Käesoleva paragrahvi lõike 8 punkti 3 alusel registrist kustutatud käibemaksugrupi võib maksuhaldur uuesti registreerida käibemaksugrupina selle kustutamisele järgneva päeva seisuga, kui registreeritavast käibemaksugrupist jäetakse välja üksnes äriregistrist kustutatud äriühingud ja äriühingud, mille pankrot on välja kuulutatud.»;
5) lõiget 8 täiendatakse punktiga 3 järgmises sõnastuses:
« 3) käibemaksugrupi koosseisu kuuluvale äriühingule kuulutatakse välja pankrot või ta kustutatakse äriregistrist – pankroti väljakuulutamise või äriregistrist kustutamise kuupäeva seisuga.»;
« (13) Käibemaksugruppi kuuluva maksukohustuslase ja tema välisriigis asuva püsiva tegevuskoha vahelist teenuse osutamist käsitatakse ettevõtlusena.»;
7) lõige 14 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (14) Käibemaksugrupi registreerimise kord, registreerimisavalduse vorm, registreerimise kohta tehtava maksuhalduri otsuse vorm ning käibemaksugrupi registrist kustutamise kord kehtestatakse rahandusministri määrusega.»
§ 3. Maksukorralduse seaduses (RT I 2002, 26, 150; 2009, 24, 146) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 17 lõiget 2 täiendatakse punktiga 6 järgmises sõnastuses:
« 6) mitteresident seoses tagastusnõude esitamisega.»;
2) paragrahvi 54 lõike 5 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Välisriigis elavale või asuvale maksukohustuslasele toimetatakse dokument kätte posti teel tähitult tema poolt maksuhaldurile teatatud aadressil või seadusega sätestatud juhtudel elektrooniliselt.»
(2) Käesoleva seaduse § 1 punktid 8–11 ja 24 jõustuvad 2011. aasta 1. jaanuaril.


Geodeetiline süsteem – Riigi Teataja
Geodeetiline süsteem - sisukord
§ 2 Geodeetilise süsteemi kasutamine
2 Geodeetiline süsteem ja selle koosseis
§ 3 Geodeetiline süsteem
§ 4 Geodeetiline referentssüsteem
§ 5 Riiklik geodeetiline võrk
§ 6 Tasapinnaliste ristkoordinaatide süsteem
§ 7 Kohalik geodeetiline võrk
§ 8 Kõrgussüsteem
§ 9 Kõrgusvõrk
§ 10 Gravimeetriline süsteem
§ 11 Gravimeetriline võrk
RT I, 28.10.2011, 3
Vastu võetud 26.10.2011 nr 64
Määrus kehtestatakse „Avaliku teabe seaduse” § 439 lõike 1 punkti 2 ja Vabariigi Valitsuse 17. jaanuari 2008. a määruse nr 17 „Volituste andmine geodeetilise süsteemi kehtestamiseks” ning „Ruumiandmete seaduse” § 32 ja Vabariigi Valitsuse 14. juuli 2011. a määruse nr 101 „Volituse andmine geodeetilise süsteemi kehtestamiseks” alusel.
Määrusega kehtestatakse geodeetiline süsteem, selle koosseis ning geodeetiliste võrkude parameetrid ja nende koosseis.
§ 2. Geodeetilise süsteemi kasutamine
1) teabevaldaja andmekogu pidamisel ja ruumiandmeteenuse osutamisel;
2) geodeetiliste andmete töötlemisel, kui neid andmeid kasutatakse teabevaldaja andmekogus.
(2) Geodeetilise süsteemi kasutamise kohustuse suhtes võib teha „Avaliku teabe seadusega” ettenähtud korras erandi rahvusvahelisest lepingust tulenevate ülesannete täitmiseks asutatud andmekogule.
(3) Riigi ja kohaliku omavalitsuse andmekogus peetavad ruumiandmed peavad olema kättesaadavad kehtiva geodeetilise süsteemiga määratud tasapinnalistes ristkoordinaatide süsteemis ja kõrgussüsteemis.
(4) Riigi ja kohaliku omavalitsuse andmekogu pidaja kooskõlastab Maa-ametiga varasemate ja käesolevas määruses sätestatud geodeetilise süsteemi vahelised teisendusparameetrid.
2. peatükk Geodeetiline süsteem ja selle koosseis
§ 3. Geodeetiline süsteem
(1) Geodeetiline süsteem tagab ühtses koordinaat-, kõrgus- ja gravimeetrilises süsteemis reaalmaailma nähtuste asukoha ja raskuskiirenduse määramise ning nende järjepideva monitooringu.
(3) Geodeetiline süsteem koosneb:
4) gravimeetrilisest süsteemist;
5) nimetatud süsteemidele vastavatest võrkudest.
§ 4. Geodeetiline referentssüsteem
(1) Geodeetiliseks referentssüsteemiks on Euroopa Terrestriline Referentssüsteem 89 (edaspidi ETRS89).
(2) ETRS89 ühtib Rahvusvahelise Maa Rotatsiooniteenistuse (edaspidi IERS) Rahvusvahelise Terrestrilise Referentssüsteemiga (edaspidi ITRS) epohhil 1989.0 ning see on fikseeritud Euraasia laama stabiilses osas. Geodeetiliste koordinaatide arvutamisel kasutatakse rahvusvahelise referentsellipsoidi GRS80 parameetreid.
(3) IERS referentssüsteem ITRS on kokkuleppeline terrestriline referentssüsteem, mis koosneb koordinaatide alguse, mõõtkava, orientatsiooni ja ajaliste muutuste määramiseks vajalikest eeskirjadest, kokkulepetest ning modelleeringutest vastavalt IERS kehtivatele määratlustele.
(4) IERS poolt uuendatava ja täpsustatava referentssüsteemi ITRS realisatsiooniks on geodeetiliste punktide geotsentriliste ristkoordinaatide kogum – Rahvusvaheline Terrestriline Referentsraamistik (edaspidi ITRF).
(5) Eestis loetakse ETRS89 koordinaadid ja Ülemaailmse Geodeetilise Süsteemi 1984 (edaspidi WGS84) koordinaadid alates realisatsioonist WGS84 (G873) identseteks.
§ 5. Riiklik geodeetiline võrk
(1) Riiklik geodeetiline võrk jaguneb mõõtmiste täpsuse, märkide kindlustatuse ning võrgu hierarhilise ülesehituse kohaselt I ja II klassi võrguks ning tihendusvõrguks. Nimetatud võrkude punktid ja nende koordinaadid on aluseks teistele geodeetilise referentssüsteemi realisatsioonidele Eestis.
(2) ETRS89 realisatsiooniks Eestis on I klassi geodeetilise võrgu punktid ja nende koordinaadid. I klassi võrku täiendavad ja tihendavad II klassi võrk ja tihendusvõrk.
(3) Eestis tähistatakse ETRS89 realisatsiooni ruumilisi ristkoordinaate ja geodeetilisi koordinaate lühendiga EUREF-EST97.
(4) Riikliku geodeetilise võrgu I klassi punktide koordinaadid epohhil 1997.56 tuginevad IERS 1996. a määratlustel, ITRS realisatsioonil ITRF96, I klassi võrgu mõõtmisel ning Euroopa Referentsraamistiku Komisjoni (edaspidi EUREF) määratluse kohasel arvutusmetoodikal.
(5) EUREF 1999. a sümpoosioni resolutsioon määratleb riikliku I klassi võrgu mõõtmise täpsuseks ±1 cm mõõtmiste epohhil mis on ühtlasi ETRS89 realisatsiooni täpsuseks Eestis.
(6) Maa-ameti hallatav Eesti globaalse positsioneerimise püsijaamade referentsvõrk ESTREF täiendab riiklikku geodeetilist võrku ja tagab selle järjepideva monitooringu.
§ 6. Tasapinnaliste ristkoordinaatide süsteem
Tasapinnaliste ristkoordinaatide süsteem on L-EST97, mille koordinaadid arvutatakse EUREF-EST97 geodeetilistest koordinaatidest kasutades Lamberti kahe lõikeparalleeliga koonilisest konformsest kaardiprojektsiooni LAMBERT-EST ja rahvusvahelist referentsellipsoidi GRS80. LAMBERT-EST parameetrid on järgmised:
1) lõunapoolne lõikeparalleel BS = 58° 00' põhjalaiust;
2) põhjapoolne lõikeparalleel BN = 59° 20' põhjalaiust;
3) telgmeridiaan L0 = 24° 00' idapikkust;
4) koordinaatide algpunkti geodeetilised koordinaadid:
B0 = 57° 31' 03".19415 põhjalaiust, L0 = 24° 00' idapikkust;
5) koordinaatide algpunkti tasapinnalised ristkoordinaadid:
x0 = 6 375 000 m, y0 = 500 000 m.
§ 7. Kohalik geodeetiline võrk
(1) Kohalik geodeetiline võrk jaguneb mõõtmiste täpsuse, märkide kindlustatuse ning võrgu hierarhilise ülesehituse kohaselt 1., 2. ja 3. järguks.
(2) Kohaliku geodeetilise võrgu 1. järgu moodustavad kohaliku geodeetilise võrgu lähtepunktid, mille täpsuseks on ±1 cm mõõtmiste epohhil. Kohaliku geodeetilise võrgu 1. järgu tihendamiseks rajatakse vajadusel 2. järk.
(3) Kohaliku geodeetilise võrgu 3. järgu moodustavad L-EST97 koordinaatide süsteemi teisendatud geodeetilise võrgu punktid.
§ 8. Kõrgussüsteem
(1) Kõrgussüsteemiks on Balti 1977. a kõrgussüsteem (edaspidi BK77), mis on määratud järgmiste parameetritega:
1) kõrgussüsteemi null ühtib ajavahemikus 1825–1840 tehtud Kroonlinna merevee taseme mõõtmise keskmise tulemusega;
2) kõrgussüsteemi epohh on määratlemata;
3) kasutatakse keskmist Maa püsivate loodete süsteemi;
4) kõrgused arvutatakse normaalkõrgustena. Maa raskuskiirenduse normaalvälja arvutamisel kasutatakse Helmerti 1901. a valemit.
(2) Eesti geoidi mudel on EST-GEOID2011. See ühtib gravimeetrilise geoidi mudeliga GRAV-GEOID2011, mida on korrigeeritud riikliku geodeetilise võrgu I ja II klassi punktide EUREF-EST97 ellipsoidaalsete ja BK77 normaalkõrguste väärtuste põhjal.
(3) Mudelit EST-GEOID2011 kasutatakse arvutustulemustele esitatavate täpsusnõuete kohaselt EUREF-EST97 ellipsoidaalsete kõrguste ümberarvutamiseks BK77 kõrgusteks ja vastupidi.
§ 9. Kõrgusvõrk
(1) Eestis on BK77 realisatsiooniks endise Nõukogude Liidu kõrgusvõrgu punktid ja nende kõrgused.
(2) Kõrgusvõrk jaguneb mõõtmiste täpsuse, punktide kindlustatuse ja võrgu hierarhilise ülesehituse kohaselt I, II, III ja IV klassi võrguks. Kõrguste epohh on määratlemata. Nimetatud võrkude punktid ning nende kõrgused on aluseks teistele kõrgussüsteemi realisatsioonidele Eestis.
§ 10. Gravimeetriline süsteem
(1) Gravimeetriliseks süsteemiks on Rahvusvaheliste Gravimeetriliste Absoluutpunktide Võrgu (edaspidi IAGBN) 1988. a andmetöötluse standarditel põhinev süsteem.
(2) Gravimeetrilise süsteemiga on määratletud ajas varieeruvate ja püsivate tahke Maa loodete, pooluste triivi, atmosfääri masside mõjude arvutamiseks vajalikud eeskirjad, kokkulepped ning modelleeringud.
§ 11. Gravimeetriline võrk
(1) Gravimeetriline võrk jaguneb vastavalt mõõtmiste täpsuse, punktide kindlustatuse ning võrgu hierarhilise ülesehituse kohaselt I, II ja III klassi võrguks. Nimetatud võrkude punktid ning nende raskuskiirenduse väärtused on aluseks teistele gravimeetrilise süsteemi realisatsioonidele Eestis.
(2) Gravimeetrilise süsteemi realisatsiooniks Eestis on I klassi gravimeetrilise võrgu punktide raskuskiirenduste väärtuste kogum GV-EST08. I klassi võrku täiendavad ja tihendavad II ja III klassi gravimeetrilised võrgud.
(3) Gravimeetrilise võrgu punktide raskuskiirenduse väärtused epohhil 2008.6 tuginevad IAGBN standardite kohaselt läbi viidud gravimeetrilise võrgu I klassi punktide raskuskiirenduse absoluutmõõtmiste tulemustele, mille täpsuseks on ±6,9 mikroGal.
Keskkonnaministri 30. juuni 2008. a määrus nr 26 „Geodeetiline süsteem” (RTL 2008, 57, 789) tunnistatakse kehtetuks.


3-2-1-3-10 Riigikohus 23.02.2010
VÕS § 146 lg 2
VÕS § 146 lg 3
ÄS § 385 lg 1
ÄS § 385 lg 2
ÄS § 384 lg 1
VÕS § 146 lg 2 järgi peab võlausaldaja põhivõlgniku pankroti korral esitama oma nõude pankrotimenetluses. Pankrotimenetlusest teadasaamisel peab võlausaldaja sellest viivitamata käendajale teatama. VÕS § 146 lg 3 sätestab, et kui võlausaldaja ei täida eelnimetatud kohustusi, väheneb tema nõue käendaja vastu kohustuse rikkumisest käendajale tekkinud kahju ulatuses. Kuna praeguses asjas lõppes põhivõlgniku pankrot raugemisega, siis pankrotimenetlusest teatamata jätmisega ei tekkinud käendajale kahju.
Eesti Vabariik tunnustab välismaa äriühinguid ja nende tegevust Eestis. ÄS § 384 lg 1 kohaselt, kui välismaa äriühing tahab oma nimel Eestis püsivalt pakkuda kaupu või teenuseid, peab ta äriregistrisse kandma filiaali. Sama paragrahvi teise lõike kohaselt ei ole filiaal juriidiline isik ja filiaali tegevusest tulenevate kohustuste eest vastutab äriühing. ÄS § 385 lg-st 1 tuleneb välismaise äriühingu kohustus määrata filiaalile juhataja või juhatajad ning ÄS § 385 lg 2 järgi filiaali juhataja juhib ja esindab filiaali.


Nõuded tasulise veoseveo ja sõitjateveo veokorraldusjuhi teadmistele ja oskustele ning koolitusele – Riigi Teataja
Nõuded tasulise veoseveo ja sõitjateveo veokorraldusjuhi teadmistele ja oskustele ning koolitusele
Nõuded tasulise veoseveo ja sõitjateveo veokorraldusjuhi teadmistele ja oskustele ning koolitusele - sisukord
§ 2 Veokorraldusjuhi teadmised ja oskused
§ 3 Veokorraldusjuhi koolituse õppekava
§ 4 Veokorraldusjuhi koolituse maht ja korraldus
§ 5 Veokorraldusjuhi ametipädevuse tunnistus
RT I, 29.05.2018, 21
Vastu võetud 25.05.2018 nr 27
Määrus kehtestatakse autoveoseaduse § 8 lõike 13 ja ühistranspordiseaduse § 44 lõike 7 alusel.
Määrus sätestab nõuded ühenduse tegevusloa alusel korraldatava tasulise veoseveo (edaspidi veosevedu) ja sõitjateveo (edaspidi sõitjatevedu) veokorraldusjuhi (edaspidi veokorraldusjuht) teadmistele ja oskustele, koolituse mahule, koolituse korralduse tingimused ja korra, koolituse õppekava ning loetelu õppekavadest ülikoolidele ja rakenduskõrgkoolidele, mille lõpetajale antud diplom on aluseks isiku osaliseks või täielikuks vabastamiseks veoseveo ja sõitjateveo veokorraldusjuhi koolituse läbimisest ja koolituse lõpueksami sooritamisest.
§ 2. Veokorraldusjuhi teadmised ja oskused
(1) Veokorraldusjuhi teadmised ja oskused peavad vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1071/2009, millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/26/EÜ (ELT L 300, 14.11.2009, lk 51–71), I lisas sätestatud ainevaldkondadele.
(2) Lisaks lõikes 1 nimetatud teadmistele ja oskustele peab veokorraldusjuht tundma autojuhtidele kehtestatud lähetamise nõudeid, autoveoseaduses veokorraldusjuhile kehtestatud vastutuse ja hea maine nõudeid ja omama algteadmisi Euroopa Liidu liikmesriikide ja kolmandate riikide, kes on Eesti suuremad partnerid, teedevõrgu kohta.
§ 3. Veokorraldusjuhi koolituse õppekava
(1) Veokorraldusjuhi koolituse õppekava peab sisaldama õppeaineid ja ainevaldkondi, mis tagavad §-s 2 sätestatud teadmiste ja oskuste omandamise.
(2) Õppekava peab vastama täiskasvanute koolituse seaduse § 9 lõike 1 alusel kehtestatud määruses sätestatud nõuetele.
§ 4. Veokorraldusjuhi koolituse maht ja korraldus
(1) Veokorraldusjuhi koolitus kestab vähemalt 76 õppetundi.
(2) Õppetunni kestus on 45 minutit.
(3) Veokorraldusjuhi õppetundide sisuline ülesehitus ja vahelduvus peavad tagama §-s 2 ettenähtud teadmiste ja oskuste omandamise ja isik vajaliku ettevalmistuse iseseisvaks tööks.
(4) Õppekava läbimiseks peab isik sooritama vastavalt läbitud koolitusele kirjaliku eksami.
(5) Eksam loetakse edukalt sooritatuks, kui eksamineeritav saab maksimaalsest võimalikust tulemusest vähemalt 60 protsenti.
(6) Koolitaja protokollib eksami tulemused ja säilitab neid vähemalt viis aastat.
§ 5. Veokorraldusjuhi ametipädevuse tunnistus
(1) Paragrahvi 4 lõikes 4 nimetatud eksami sooritamisel annab veokorraldusjuhi koolituse korraldaja (edaspidi koolitaja) veoseveo või sõitjateveo koolituse läbinud isikule Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1071/2009 II ja III lisa kohase ametipädevuse tunnistuse.
(2) Veoseveo veokorraldusjuhi ametipädevuse tunnistuse annab koolitaja ka isikule, kes:
1) vastavalt autoveoseaduse § 8 lõikele 8 ei pea läbima veokorraldusjuhi koolitust, kuid on koolitaja juures edukalt sooritanud käesoleva määruse § 4 lõikes 5 nimetatud eksami;
2) vastavalt autoveoseaduse § 8 lõikele 9 on lõpetanud Tallinna Tehnikaülikooli transporditeenuste või mootorliikurite, laevanduse ja lennundustehnika õppekavarühma kuuluva õppekava või Tallinna Tehnikakõrgkooli transporditeenuste õppekavarühma kuuluva õppekava, mida tõendatakse vastava ülikooli või rakenduskõrgkooli diplomiga.
(3) Sõitjateveo veokorraldusjuhi ametipädevuse tunnistuse annab koolitaja ka isikule, kes:
1) vastavalt ühistranspordiseaduse § 44 lõikele 4 ei pea läbima veokorraldusjuhi koolitust, kuid on koolitaja juures edukalt sooritanud käesoleva määruse § 4 lõikes 5 nimetatud eksami;
2) vastavalt ühistranspordiseaduse § 44 lõikele 6 on lõpetanud Tallinna Tehnikaülikooli transporditeenuste või mootorliikurite, laevanduse ja lennundustehnika õppekavarühma kuuluva õppekava või Tallinna Tehnikakõrgkooli transporditeenuste õppekavarühma kuuluva õppekava, mida tõendatakse vastava ülikooli või rakenduskõrgkooli diplomiga.
Majandus- ja taristuministri 5. oktoobri 2015. a määrus nr 124 „Sõitjateveo veokorraldaja kvalifikatsiooninõuded, koolituskursuse õppekava, koolitustunnistuse vorm ning loetelu ülikoolide ja rakenduskõrgkoolide õppekavadest, mille lõpetajale antud diplom on aluseks isiku osaliseks või täielikuks vabastamiseks veokorraldaja koolituskursuse läbimise ja koolituskursuse kirjaliku lõpueksami sooritamise kohustusest” tunnistatakse kehtetuks.


Sõitjate bussiliiniveo, bussijuhuveo, taksoveo ja pagasiveo üldeeskiri - sisukord
2 LIINIVEDU
§ 4 Liiniloa väljastamiseks või sõiduplaani muutmiseks esitatav sõiduplaan
§ 5 Vedaja õigused ja kohustused
§ 6 Ühissõidukijuhi õigused ja kohustused
§ 7 Sõitja õigused ja kohustused
§ 8 Sõidu eest tasumine
§ 9 Pagasi ja käsipagasi vedu ja hoidmine
§ 10 Terminalid, bussijaamad, ootekojad ja peatuskohad
3 JUHUVEDU
4 TAKSOVEDU
§ 15 Üldsätted
§ 16 Taksojuhi õigused ja kohustused
§ 17 Sõitja õigused ja kohustused
§ 18 Sõidu eest tasumine
§ 19 Kontroll ja vastutus
§ 191 Üleminekusäte
RT I, 22.12.2011, 16
05.01.2006 RTL 2006, 6, 91 16.01.2006 , osaliselt 1.01.2007
16.01.2008 RTL 2008, 9, 116 01.02.2008
31.12.2008 RTL 2009, 3, 43 15.01.2009
07.07.2010 RT I 2010, 47, 281 18.07.2010
15.12.2011 RT I, 22.12.2011, 5 01.01.2012, määruses on läbivalt asendatud sõna „ühistranspordiluba” sõnadega „ühenduse tegevusluba” vastavas käändes
(1) [Kehtetu – RT I 2010, 47, 281 - jõust. 18.07.2010]
(4) Teeliikluses korraldatava sõitjateveo tegevusloana (edaspidi tegevusluba) käsitatakse ühenduse tegevusluba ja taksoveoluba. Tasu eest korraldatav sõitjatevedu, välja arvatud sõitjatevedu trammi ja trollibussiga, on ühenduse tegevusloa ja ühenduse tegevusloa tõestatud koopiata või taksoveoloa ja sõidukikaardita keelatud.
[RT I, 22.12.2011, 5 - jõust. 01.01.2012]
(6) Vedaja võib sõitjateveol, välja arvatud sõitjateveol trammi ja trollibussiga, kasutada ainult sõidukit, mille kohta on antud ühenduse tegevusloa alusel ühenduse tegevusloa tõestatud koopia või taksoveoloa alusel sõidukikaart.
1) liinivedu korraldatakse valla-, linna-, maakonna-, kaug- või rahvusvahelise liiniveo korras ja see peab vastama käesoleva määruse 2. peatükis toodud liiniveo nõuetele ja rahvusvaheline liinivedu ka Eesti Vabariigi välislepingus sätestatud nõuetele. Liiniveo sõiduplaani koostab kommertsliinil liiniloa taotleja. Avaliku teenindamise lepingu alusel korraldataval sõitjateveol (edaspidi avalik liinivedu) korraldab liiniveo sõiduplaani koostamist avaliku teenindamise lepingu osaline omavalitsusorgan või maavalitsus või Maanteeamet;
2. peatükk LIINIVEDU
(1) Avalikku liinivedu võib korraldada vedaja, kellel on ühenduse tegevusluba ja avaliku teenindamise leping.
(3) Kommertsliinivedu võib korraldada vedaja, kellel on ühenduse tegevusluba ja liiniluba.
(4) Liiniloa annab vedajale, kellel on ühenduse tegevusluba:
[RTL 2009, 3, 43 - jõust. 15.01.2009]
4) Maanteeamet veoks kaugliinil.
(6) Rahvusvahelist liinivedu võib korraldada ühenduse tegevusluba omav vedaja, kes vastab Eestile kohustuslikus välislepingus sätestatud nõuetele.
3. peatükk JUHUVEDU
(1) Sõitjate juhuvedu võib korraldada vedaja, kellel on ühenduse tegevusluba. Juhuveo teostamine ilma ühenduse tegevusloata on keelatud.
(2) Rahvusvahelist juhuvedu võib korraldada ühenduse tegevusluba omav vedaja, kes vastab Eestile kohustuslikus välislepingus sätestatud nõuetele.
(9) Euroopa Majandusühenduse riikide vahelist ja sisest sõitjatevedu (edaspidi kabotaažvedu) korraldatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1073/2009 rahvusvahelisele bussiteenuste turule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 561/2006 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 88–105) ja vastavalt Euroopa Ühenduste Komisjoni määrusele (EÜ) nr 2121/98 (ELT L 268, 03.10.1998, lk 10–26).
§ 12. [Kehtetu – RTL 2008, 9, 116 - jõust. 01.02.2008]
§ 13. [Kehtetu – RTL 2008, 9, 116 - jõust. 01.02.2008]
§ 14. [Kehtetu – RTL 2008, 9, 116 - jõust. 01.02.2008]
[RTL 2008, 9, 116 - jõust. 01.02.2008]
1) sõidukile on paigaldatud plafoon, mis sarnaneb lõike 6 punktis 1 nimetatud plafoonile või millega luuakse sõitjale ebaõige ettekujutus, et tegemist on taksoga, või
2) sõidukisse on paigaldatud taksomeeter või
[RT I 2010, 47, 281 - jõust. 18.07.2010]
§ 191. Üleminekusäte
Enne 2012. aasta 1. jaanuari vedajale kehtinud nõuete kohaselt antud ühistranspordiluba, rahvusvahelise sõitjateveo õigus ning sõidukikaart riigisiseseks või rahvusvaheliseks bussiveoks kehtib loal või sõidukikaardil märgitud ajani.