Saare maakonna bussiliiniveo avaliku teenindamise leping nr 3.3/33-116 – Riigi Teataja
Saare maakonna bussiliiniveo avaliku teenindamise leping nr 3.3/33-116
RT I, 14.06.2019, 13
Vastu võetud 31.05.2011
Saare Maavalitsus, registrinumber 70002006, asukoht Lossi 1, Kuressaare (edaspidi: tellija), keda esindab maavanem Toomas Kasemaa
AS Harjumaa Liinid, registrinumber 10478062, asukoht Estonia pst 1, 10143 Tallinn (edaspidi: vedaja), keda esindab juhatuse esimees Margo Tomingas, eraldi nimetatud pool ja koos pooled, sõlmisid käesoleva bussiliiniveo avaliku teenindamise lepingu (edaspidi leping) järgmises:
1.1 Lepingu eesmärgiks on reguleerida poolte suhteid, õigusi, kohustusi ning vastutust lepingu objektiks oleva Saare maakonna I Liinigrupi bussiliiniveo korraldamisel vedaja poolt.
1.2 Leping sätestab avaliku bussiliiniveo tingimused, tuginedes Ühistranspordiseadusele ja tellija poolt läbiviidud riigihanke – “Avaliku bussiliiniveo korraldamine Saare Maakonna I liinigrupis”, objekti kood 60112000-6“, (viitenumber 122033) – tingimustele ning vedaja edukaks tunnistatud pakkumusele. Samuti sätestab leping avaliku bussiliiniveo liinikilomeetri läbisõidutariifi (edaspidi: läbisõidutariif) arvestamise põhimõtted ning tellija poolt vedajale sihtotstarbelise toetuse (edaspidi: toetus) maksmise korra.
1.4 Käesoleva lepingu dokumendid koosnevad käesolevast lepingust (edaspidi nimetatud leping) ja lepingu lisadest ning muudatustest, milles lepitakse kokku peale lepingu allakirjutamist.
1.5 Lepingule on lisatud järgmised lisad:
1.5.1 Avaliku liiniveo toetuse aruanne maanteetranspordi kohta (lisa nr 1).
1.5.2 Sõiduplaanid (lisa nr 2).
1.5.3 Liinitöö näitajad iga sõiduplaanijärgse algpeatusest väljumise kohta (lisa 3).
1.5.4 Liinikilomeetrid liinide lõikes(lisa 4).
1.5.5 Arvlemise kord (lisa 5).
1.5.6 Ebaregulaarsete (veoots, mis ei vasta regulaarse veootsa nõuetele) veootsade aruanne (lisa 6).
1.6 Avaliku teenindamise konkreetsed mahud ja selle täitmise eest vedajale makstava toetuse suurus, piletihinnad ja muud finantseerimise üksikasjad täpsustatakse igaaastaselt või vastavalt vajadusele. Muudatused vormistatakse avaliku teenindamise lepingu lisadena ning need on selle lepingu lahutamatud osad.
2.1 Lepingu objektiks on bussiliiniveoteenuse tellimine tellija poolt ja vastava teenuse osutamine vedaja poolt avalikul liiniveol Saare maakonna I liinigrupi bussiliinidel ajavahemikus 01.09.2011. a. kuni 01.09.2021. a. Avaliku teenindamise leping sõlmitakse ühistranspordiseaduse § 10 lõike 1 alusel.
2.3 Lepingu täitmiseks kohustub tellija maksma vedajale toetust üksnes osutatud veoteenuse eest ja osutatud veoteenuse tulude-kulude alusel vastava eelarveaasta riigieelarves või muudest tuluallikatest selleks sihtotstarbeliselt eraldatud vahendite arvelt seaduses ja lepingu punktis 3 sätestatud korras.
2.4 Arvestades asjaoluga, et tellijal ei ole õigust sõlmida lepinguid ja võtta rahalisi kohustusi eelseisvate eelarveaastate arvel rohkem kui riigieelarve seaduse” § 31 lõikes 1 näidatud mahus, võtab tellija endale rahalisi kohustusi eelarveaastate kaupa arvates vastava aasta eelarveseaduse vastuvõtmisest. Sõiduplaanid, veomahud ja tellija poolt makstav sihtotstarbelise toetuse suurus bussiliiniveo korraldamiseks igaks järgnevaks eelarveaastaks vormistatakse eraldi kokkuleppena pärast vastava aasta riigieelarve vastuvõtmist, arvestades riigieelarves ühistranspordi toetuseks maakonnale eraldatud vahendite suurust.
2.5 Tellija taotleb eelarvevahendeid järgnevateks eelarveaastateks edukaks tunnistatud pakkumuses esitatud hinnapakkumuse alusel, arvestades vedaja taotlusi toetuse muutmiseks lepingu punktis 3 sätestatud korra kohaselt.
2.6 Juhul, kui riigieelarvet ei ole vastava eelarveaasta alguseks vastu võetud, lähtutakse kuni riigieelarve vastuvõtmiseni eelmise aasta sama perioodi sõiduplaanidest ja veomahust.
3.1 Vedajale makstav toetus on vedajale lepingu kohustuste täitmise eest riigieelarvest makstav hüvitis, mille arvestuse aluseks on lepingu objektiks oleva(te)l bussiliini(de)l vastavalt sõiduplaanile tegelikult teostatud töömaht (liiniläbisõidu km). Üleplaanilise töö eest toetust ei maksta, välja arvatud eelnevalt tellijaga kokku lepitud juhtudel. Tellijast ja vedajast mittesõltuvate töömahtude muudatuste korral käsitletakse ja lahendatakse toetuse maksmise küsimus iga juhtumi korral eraldi.
3.2 Toetuse suuruse määramisel lähtutakse üldjuhul arvestusest, et vedaja poolt liini teenindamiseks tehtud põhjendatud kulutused oleks kaetud piletitulu, kohalike omavalitsuste poolt ja riigieelarvest makstava toetusega ning liinide teenindamisest laekuva muu tuluga. Riigieelarvest makstava toetuse määramisel tuleb arvestada, et toetuse summa kõigi vedajate kohta, kellega maavalitsusel on lepingud, ei ületaks maavalitsusele selleks eraldatud toetuse summat. Toetuse määramisel kuni 2013. aasta 01. jaanuarini lähtutakse esitatud pakkumuses toodud eeldatavast piletitulust. Juhul, kui tegelik piletitulu osutub liinivõrgu teenindamise käigus kõrgemaks pakkumises esitatust, on see vedaja täiendav tulu. Juhul kui piletitulu osutub väiksemaks pakkumuses esitatust on see vedaja täiendav risk. Läbisõidutariifi piirmäär kuni 01.01.2013 a. on vedaja pakkumuses esitatud läbisõidutariif. Järgneval perioodil so 01.01.2013-31.12.2013 lähtutakse toetuse määramisel vedaja pakkumuses esitatud läbisõidutariifist, millest on maha arvestatud eelmisel perioodil laekunud piletitulu, kohalike omavalitsuste poolt eraldatud toetus ja muu tulu. Järgnevatel perioodidel lähtutakse toetuse määramisel eelneval perioodil kujunevast läbisõidutariifist, millest on maha arvestatud eelmisel perioodil laekunud piletitulu, kohalike omavalitsuste poolt eraldatud toetus ja muu tulu. Toetuse määr vaadatakse üle üks kord aastas 1. novembriks esitatud läbisõidutariifi muutmise taotluse alusel ja rakendatakse alates järgmise aasta 1. jaanuarist.
3.3 Tellija poolt lepingu punktide 3.1. ja 3.2. kohaselt tegelikult teostatud töömahu järgi arvestatud toetusest arvatakse maha lepingus sätestatud korras rakendatud leppetrahvid ja viivised.
3.4 Vedaja poolt pakkumuses esitatud läbisõidutariif on vedajale makstava toetuse arvestamise aluseks vastavalt lepingu punktides 3.1 ja 3.2 sätestatule kogu lepingu kehtivusaja vältel ning selle erandlik muutmine on võimalik ainult käesolevas lepingus nimetatud alustel ja korras.
3.5 Põhjendatud ja vedajast mittesõltuvatel asjaoludel saab toetuse arvestamise aluseks olevat vedaja pakkumises esitatud läbisõidutariifi lepingu kehtivusaja vältel muuta vastavalt vedaja tegelike kulude muutusele, kuid lepingu kehtivuse aastal ei või läbisõidutariif olla suurem kui Statistikaameti või Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi andmete alusel alltoodud valemi järgi arvutatud läbisõidutariifi piirmäär:
Tt – läbisõidutariifi piirmäär aastal t (eurot/km);
Tt-1 – läbisõidutariifi piirmäär aastale t eelneval aastal (eurot/km);
It – läbisõidu kallinemise indeks aastal t võrreldes eelneva aastaga;
It = 0,37 DKt + 0,35 Pt + 0,16 THIt + 0,12, kus
DKt – diiselkütuse hinnaindeks aastal t võrreldes eelneva aastaga;
Pt – bussiettevõtete keskmise palga indeks aastal t võrreldes eelneva aastaga, selle puudumisel Statistikaameti vastav maismaatranspordi näitaja;
THIt – tarbijahinnaindeks aastal t võrreldes eelneva aastaga.
3.6 Läbisõidutariifi korrigeeritakse üks kord kalendriaastas vedaja taotlusel ning vedaja esitab põhjendatud taotluse järgneva aasta läbisõidutariifi muutmiseks tellijale hiljemalt 1. novembriks.
3.7 Punktis 3.4 nimetatud viisil kehtestatud uus läbisõidutariif võetakse alates selle kehtivusest aluseks punktide 3.1 ja 3.2 kohaselt tehtavates igakuulistes arveldamistes.
3.8 Toetuse lepingu objektiks olevate bussiliinide teenindamise eest tasub tellija vedajale hiljemalt teenuse osutamisele järgneva kuu 30. kuupäevaks, kui on täpsustunud toetusest tehtavate mahaarvamiste ning saadud piletitulu summa ja vedaja on edastanud tellijale toetuse maksmise kohta taotluse. Vedajale makstava toetusesumma tasub tellija eelnimetatud kuupäevaks pangaülekandega Swedbanki pangaarvele 1120271019. Toetuse maksmise tähtaeg lükkub edasi, kui vedaja ei ole tähtaegselt esitanud lepingu punktides 7.1 ja 7.2 nimetatud aruandeid ning sellisel juhul maksab tellija toetuse vedaja pangaarvele 10 (kümne) päeva jooksul alates vedaja poolt kõikide punktides 7.1 ja 7.2 nimetatud nõuetekohaste aruannete esitamisest.
4.1 Vedaja teostab Saare maakonnas sõitjate avalikku bussiliinivedu kooskõlas Eesti Vabariigi õigusaktide ja rahvusvahelise õigusega, hankedokumentides esitatud tingimustega, vedaja poolt esitatud ja tellija poolt edukaks tunnistatud pakkumusega, käesoleva lepingu ning selle lisadega.
4.2 Vedajal peab olema kogu lepingu kehtivuse ajal kehtiv Eestis väljastatud ühistranspordiluba. Tellijal on igal ajal õigus kontrollida vedaja ühistranspordiloa olemasolu. Kui vedaja ühistranspordiloa kehtivus lõpeb enne käesoleva lepingu tähtaja lõppemist, siis kohustub vedaja esitama tellijale hiljemalt 30 (kolmkümmend) kalendripäeva enne ühistranspordiloa kehtivuse lõppemise tähtaega uue ühistranspordiloa. Kui vedaja ei ole hiljemalt 30 (kolmkümmend) päeva enne ühistranspordiloa kehtivusaja lõppemist esitanud tellijale uut ühistranspordiluba, lõpeb leping alates ühistranspordiloa kehtivuse lõppemisele järgnevast päevast ning tellijal on õigus nõuda vedajalt punktis 8.1 ettenähtud leppetrahvi.
4.3 Kõigi teenuse osutamisel kasutatavate sõidukite mootorid peavad vastama vähemalt EURO V normile.
4.4 Riigihanke täitmiseks kasutatavad bussid ei või kogu riigihanke teostamise ajal olla vanemad kui 10 aastat. Samuti peab Vedaja tagama, et avaliku teenindamise lepingu täimisel kasutatavate busside keskmine vanus ei ületa lepingu täitmise kehtivuse hetkel pakkumuses esitatud busside keskmist vanuse ja lepingu täitmise algusest möödunud aja summat.
4.5 Vedaja poolt lepingu alusel osutatav bussiliiniveoteenus peab vastama järgmistele tingimustele:
4.5.1 vedaja tagab lepingu täitmisel kasutatavates bussides sõidukijuhtidele esitatud järgmiste nõuete täitmise:
4.5.1.1 sõidukijuht peab vastama autoveoseaduse § 27 lõikes 1 toodud nõuetele;
4.5.1.2 sõidukijuht peab andma riigikeeles infot peatuste, sõiduplaani jm oluliste asjaolude kohta ning käituma sõitjatega viisakalt ja vastutulelikult;
4.5.1.3 kütma sõitjatesalongi, et tagada bussis suletud uste korral sisetemperatuur vähemalt 10° kraadi Celsiuse järgi;
4.5.1.4 pimedal ajal lülitama sisse bussi sõitjatesalongi valgustuse;
4.5.1.5 bussis raadio kuulamisega mitte häirima sõitjaid;
4.5.1.6 sujuva ja ohutu sõiduga toimetama sõitjad sihtkohta sõiduplaanis ettenähtud ajal, ning tagama veoteenuse kvaliteedi;
4.5.1.7 tagama väljaehitatud peatuste olemasolul peatustesse korrektse sisse- ja väljasõidu, s.t bussi peatamise nii, et buss ei oleks peale peatumist sõidutee äärest kaugemal kui 20 cm;
4.5.1.8 tagama kehtivale piletisüsteemile ja -hinnale vastavate sõidupiletite müümise.
4.5.2 Vedaja tagab lepingu täitmisel kasutatavate bussidele esitatud järgmiste nõuete täitmise:
4.5.2.1 bussid peavad olema hiljemalt 16.08.2011. a. kantud Riiklikusse liiklusregistrisse;
4.5.2.2 bussid peavad olema oma ehituselt sobivad sõitjate veoks linna- ja linnalähiümbruse bussiliinidel ning vastama majandus- ja kommunikatsiooniministri 26.05.2004. a määruses nr 141 „Sõitjate bussiliiniveo, bussijuhuveo, taksoveo ja pagasiveo üldeeskiri” ja teede- ja sideministri 18.05.2001. a määruses nr 50 „Mootorsõiduki ja selle haagise tehnoseisundile ja varustusele esitatavad nõuded” ja muudele Eestis sõidukitele kehtestatud nõuetele ning olema läbinud sõidukite korralise tehnoülevaatuse;
4.5.2.3 bussid peavad olema varustatud liinitööl valgustatud liininumbri ja -nimetuse sildiga bussi küljel ning valgustatud liininumbri sildiga bussi ees, kusjuures teksti tähe kõrgus peab olema vähemalt 3 cm. Liininimetus peab sisaldama liini alg- ja lõpppunktide nimesid ning olulisemate vahepeatuste nimesid;
4.5.2.4 bussides peab olema vähemalt kaks tähistatud istekohta eelkooliealistele lastele ja puuetega inimestele;
4.5.2.5 bussi peab olema võimalus siseneda lapsevankriga;
4.5.2.6 bussi peab olema võimalus siseneda ratastooli või käimisraamiga;
4.5.2.7 bussid peavad olema töökorras sõitjatesalongi kütteseadmetega (radiaatoritega) ja valgustusega;
4.5.2.8 bussides peab olema sõitjatele nähtavas kohas kehtiv teave piletihindade, sõidusoodustuste ja piletita sõidu eest määratavate trahvimäärade kohta;
4.5.2.9 bussis peab olema vähemalt üks prügikast iga teenindusukse juures;
4.5.2.10 bussidele paigaldatud reklaam peab olema kooskõlastatud tellijaga ja ei tohi katta ühegi akna pinda rohkem kui 10% ulatuses ning segada sõitjatel aknast väljavaadet, samuti välivaatluste läbiviimisel busside täituvuse määramist. Erimeelsuste korral on määrav tellija seisukoht;
4.5.2.11 bussid peavad olema garaažist liinile sõites nii seest kui väljast puhtad;
4.5.2.12 bussid peavad olema korrektse välimusega (sh roosteplekkideta, märgatavate värviparandusteta kerel, korras istmetega jne);
4.5.2.13 bussis olevate seisukohtade arv peab olema märgitud bussi registreerimistunnistusel.
5.1.1 hiljemalt 14 kalendripäeva enne teenindusperioodi algust omama või tal peab olema võimalus kasutada avaliku liiniveo teostamiseks Saare maakonnas käesoleva riigihanke lepingu esemeks olevatel bussiliinidel busse, mis vastavad lepingus sätestatud tingimustele;
5.1.2 korraldama lepingu kehtivuse perioodil sõitjatevedu lepingus sätestatud tingimustel ning sõiduplaanides ettenähtud liinidel ja kellaaegadel bussidega, mis on ettenähtud sõitjate veoks ning vastavad sõidukite tehnoseisundile esitatud nõuetele;
5.1.3 pidama kinni lepingu punktis 4 sätestatud bussivedude kvaliteedinõuetest ning tagama sõitjate igakülgse ohutuse;
5.1.4 tagama lepingu kehtivuse perioodil töötajate töötasu ning töö- ja puhkeaja korralduse vastavuse kollektiivlepingu seaduse tähenduses vedaja tegevusalale laiendatud kollektiivlepinguga sätestatud nõuetele;
5.1.5 lepingu kohustuste täitmise alustamisel värbama puuduoleva tööjõu esmajärjekorras eelmise vedaja töötajate seast, kui töötajatel on olemas selleks tahe ja nõuetekohane kvalifikatsioon ning tagama, et hiljemalt alates teenindusperioodi algusest ja igal hetkel lepingu täitmise ajal on tema poolt avaliku teenindamise lepingu täitmiseks rakendatavad bussijuhid läbinud vastavalt autoveoseaduse § 36 lõikele 6 ametikoolituse ning neil on olemas kõik Eestis vajalikud bussijuhina töötamise õigust ja kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid;
5.1.6 korraldama sõidupiletite müüki ning kasutama piletimüügisüsteemi, mis võimaldab piletitulude arvestust ja kontrolli, samuti sõitjate arvu ja müüdud piletite koguse arvestamist liinide lõikes;
5.1.7 rakendama seadusega, seaduse alusel või tellija poolt kehtestatud sõidusoodustusi;
5.1.8 informeerima esimesel võimalusel sõitjaid ja tellijat punktides 5.2.1. ja 5.2.2. nimetatud olukorrast, põhjendades ajutiste muudatuste tegemise vajadust. Vedaja poolt liiniveo peatamine või ajutised muudatused busside liikluses ei tohi kesta kauem kui neid muudatusi tinginud asjaolude kestus ning nende asjaolude äralangemisel tuleb jätkata koheselt sõiduplaani järgset sõitjatevedu või kasutada võimalusel asendusbusse;
5.1.9 lepingu täitmiseks kasutatavatesse bussides paigaldama piletimüügi aparaadid ning korraldama järelevalvet piletimüügi üle;
5.1.10 pidama läbipaistvuse suurendamiseks ja ristsubsideerimise vältimiseks käesoleva lepingu objektiks oleva bussiliiniveoteenuse raamatupidamis-arvestust eraldi muude tegevuste raamatupidamisarvestusest, millega vedaja on seotud, selliselt, et oleks täidetud järgmised tingimused:
5.1.10.1 kõikide tegevusvaldkondadega seotud raamatupidamisearvestused on eraldatud ning vastavad varad ja püsikulud on jaotatud vastavalt kehtivale raamatupidamis- ja maksustamiskorrale;
5.1.10.2 kõiki muutuvkulusid, põhjendatud osa püsikuludest ning mõistlikku kasumit, mis on seotud vedaja mis tahes muu tegevusega, ei saa ühelgi tingimusel seostada käesoleva lepingu alusel teostatava bussiliiniveoteenusega.
5.1.11 esitama tellijale punktides 7.1 ja 7.2 nimetatud aruanded ning muud andmed ja informatsiooni, mis on seotud lepingu täitmise ja ühistransporditoetuse kasutamisega;
5.1.12 esitama tellijale audiitori järeldusotsuse peale iga aasta majandusaasta aastaaruande kinnitamist;
5.1.13 tagastama ühistransporditoetuse ühistranspordiseaduse § 22 sätestatud juhtudel ja korras;
5.1.14 paigaldama bussipeatustesse sõiduplaanide alused ja tagama bussipeatustes sõiduplaanide teabe kättesaadavuse ja olemasolu;
5.1.15 teavitama avalikkust muudatustest sõiduplaanides vähemalt 30 (kolmkümmend) kalendripäeva ette.
5.2.3 teha tellijale põhjendatud ettepanekuid liinivõrgu, sõiduplaanide, marsruutide ja sõidutariifide, liinikilomeetri läbisõidutariifi muutmiseks;
5.2.4 kasutada sõitjateveol pakkumuses nimetatud allhankijaid, kui on nende osas tagatud hankemenetlusest kõrvaldamise aluste puudumise.
6.1.1 kontrollida sõiduplaanide täitmist, busside täituvust ning vastavust õigusaktides ettenähtud nõuetele ja liinivedude teostamise kvaliteeti vastavalt lepingus sätestatud nõuetele;
6.1.2 kontrollida igal ajal kõiki majandustegevuse ja raamatupidamisarvestuse algdokumente, mis on seotud lepingu täitmise ja toetuse kasutamisega;
6.1.3 nõuda vedajalt lepingu täitmise kohta asjassepuutuvat informatsiooni, dokumente ja andmeid kogu lepingu kehtivuse perioodil;
6.1.4 ajakohastada nõudlusest ja rahastamise võimalustest tulenevalt liinivõrku, sõiduplaane ja sõidutariife kahjustamata seejuures vedaja majandustegevust võrreldes vedaja poolt pakkumises esitatuga. Vedajaga kooskõlastatud sõiduplaane muudetakse maavanema korraldusega;
6.2.1 maksma vedajale ühistransporditoetust lepingus ettenähtud korras ja tingimustel;
6.2.2 taotlema liinidega hõlmatud teede vastavust liiklusohutuse nõuetele, bussipeatuste korrasoleku, busside manööverdamisvõimaluste ja seisukohtade korrashoiu tagamist;
7.1 Vedaja on kohustatud esitama tellijale elektroonselt ja töödeldaval kujul tellija poolt aktsepteeritavas formaadis iga kalendrikuu 5. kuupäevaks aruande vastavalt käesoleva lepingu lisades 3 ja 4 toodud vormile, (lisa 6 esitama juhul, kui ebaregulaarseid veootsi on teostatud) ja lisa 1 iga kalendrikuu 20. kuupäevaks eelmisel kalendrikuul teostatud bussiliiniveoteenuse mahu, piletitulu laekumise ja bussiliiniveoteenuse osutamisega seonduvate kulude kohta ning andma tellijale viimase nõudel aruande kohta selgitusi ja lisateavet, sh võimaldama tellija volitatud isikutel kontrollida vedaja tegevuskohas avaliku liiniveo kohta peetavat arvestust (sealhulgas tutvuda vastavate raamatupidamise algdokumentidega). Tellija tagab, et kontrollimise käigus tellijaile teatavaks saanud vedaja ärisaladus hoitakse konfidentsiaalsena. Ärisaladuseks ei loeta õigusaktide kohaselt avalikustamisele kuuluvat või avalikustatud teavet.
7.2 Vedaja on kohustatud esitama tellijale elektroonselt tellija nõudmisel ja tellija määratud ajaperioodi kohta kogu piletimüüki puudutava andmestiku vastavalt tellija poolt heakskiidetud vormile ja võimaldama tellija nõudmisel tellija volitatud isikutel tutvuda kogu piletimüügi andmestikuga kohapeal. Vedaja on kohustatud esitama tellijale viimase nõudel avaliku liiniveo ja avaliku liiniveoga seotud majandustegevuse kohta muud informatsiooni, mis on vajalik liikluse kavandamiseks ja transpordiuuringuteks.
8.1 Kui vedaja ei alusta veoteenuse osutamist käesolevas lepingus ja selle lisades kokkulepitud korras ja mahus, ütleb lepingu ühepoolselt üles, lõpetab ühepoolselt veoteenuse osutamise enne käesoleva lepingu kehtivuse lõppemist ning vedaja ühistranspordiloa tähtaja lõppemisel või loa kehtetuks tunnistamise korral, on tellijal õigus nõuda vedajalt leppetrahvi kuni 20% lepingu aastasest mahust eurodes vastaval aastal. Juhul kui vedaja tegevuse või tegevusetuse tõttu ületab tellijale tekitatud kahju üle leppetrahvi sätestatud piirmäära, on tellijal õigus nõuda tekkinud vahe hüvitamist vedaja poolt. Tellijal puudub õigus nõuda leppetrahvi, kui vedaja lõpetab ühepoolselt veoteenuse osutamise enne käesoleva lepingu kehtivuse lõppemist põhjusel, et tellija ei ole kolme kalendrikuu vältel vedajale maksnud käesolevas lepingus ettenähtud korras ja alustel ühistransporditoetust.
8.2 Kui vedaja ei täida lepingu punkti 5.1.4 nõudeid ja on saanud vastava riikliku järelevalve tulemusena kaks või enam ettekirjutust või karistust aastase perioodi jooksul või vedaja töötajatel puudub selle tulemusena töörahu tagamise kohustus on tellijal õigus nõuda vedajalt leppetrahvi kuni 3000 (kolm tuhat) eurot.
8.3 Vedaja poolt aruannete või teadete mittenõuetekohast esitamist või selles tõele mittevastavate andmete esitamist, sh tõele vastavate andmete mitteesitamist, loetakse oluliseks lepingurikkumiseks ning iga rikkumise korra eest on tellijal õigus nõuda leppetrahvi summas kuni 600 (kuussada) eurot.
8.4 Tellija poolt avastatud iga kehtestatud sõiduplaanis sätestatud bussiliini marsruudi mittejärgimise, liiniveo peatamise või muudatuste tegemise eest busside liikluses on tellijal õigus nõuda vedajalt leppetrahvi kuni 200 (kakssada) eurot. Leppetrahvi ei rakendata juhul, kui vedaja poolt teostatud ajutised muudatused busside liikluses lepingu objektiks olevatel liinidel olid põhjustatud liiklustakistustest või ohtlikest liiklusoludest (teede lagunemine, meteoroloogilised tingimused jms). Vedaja poolt tehtud ajutised muudatused ei tohi kesta kauem kui neid muudatusi tinginud asjaolude kestus. Muudatuste tegemine busside liikluses vedaja algatusel ilma piisava põhjenduseta ja/või tellijat viivitamatult informeerimata, ei vabasta leppetrahvi maksmisest.
8.5 Kui vedaja poolt osutatav bussiliiniveoteenus ja selle teostamiseks kasutatavad bussid ei vasta lepingus kehtestatud nõuetele, on tellijal õigus nõuda vedajalt leppetrahvi iga päeva eest, millal vedaja poolt osutatav teenus või selle teostamiseks kasutatavad bussid ei vastanud nõuetele, summas, mis moodustab 2,5% järgmisel kalendrikuul maksmisele kuuluvast toetussummast.
8.6 Tellijal on õigus nõuda vedajalt leppetrahvi vedajast tingitud asjaolude tõttu ärajäänud veootsa kuni kolmekordsele maksumusele vastavas summas, kuid mitte vähem kui 20 (kakskümmend) eurot.
8.7 Kui lepingu täitmise kontrollimisel tellija või tema määratud kolmandate isikute poolt avastatakse sõiduõiguseta sõitjad lepingu objektiks olevate bussiliinide bussidest, siis on tellijal õigus nõuda leppetrahvi iga piletita sõitja kohta summas 40 (nelikümmend) eurot.
8.8 Tellijal on õigus nõuda vedajalt leppetrahvi 20 (kakskümmend) eurot iga tellija poolt avastatud puuduse eest, mis puudutavad sõidukitele või sõidukijuhtidele esitatavate nõuete mittetäitmist, kui käesoleva lepingu mõnes muust sättest ei tulene konkreetse rikkumise osas teistsugust sanktsiooni.
8.9 Lepingus ettenähtud maksetega viivitamisel on tellija kohustatud maksma vedajale viivist 0,1% päevas viivitatud summast. Viivise tasumine ei vabasta tellijat võlgu oleva summa tasumise kohustusest.
8.10 Lepptrahvi rakendamisel on tellijal õigus toetusena makstavat summat vastavalt vähendada.
8.11 Lepingus sätestatud viiviste ja leppetrahvide tasumine ei vabasta pooli lepingust tulenevate muude kohustuste täitmisest.
8.12 Lepingut rikkunud pool peab hüvitama teisele poolele lepingu rikkumise tagajärjel tekkinud kahjud osas, mis on jäänud leppetrahviga katmata.
9.1 Vedaja on kohustatud käesoleva lepingu sõlmimisel esitama tellijale tellija poolt eelnevalt aktsepteeritud krediidi- või finantseerimisasutuse või kindlustusandja garantii lepingus ettenähtud kohustuste täitmise tagamiseks summas, mis vastab 5%-le lepingu sõlmimisele järgneva aasta lepingumahust eurodes.
9.3 Ühe garantii kehtivusaeg ei või olla lühem kui üks aasta. Esimese garantii esitab vedaja tellijale hiljemalt kolmekümne päeva jooksul pärast käesoleva lepingu allkirjastamist.
11.1 Käesolev leping jõustub pärast lepingu ja lepingu lisade mõlemapoolset allakirjutamist ja kehtib kuni 01. septembrini 2021 aastal või kuni poolte poolt võetud kõikide kohustuste nõuetekohase täitmiseni või lepingu ennetähtaegse lõpetamiseni lepingus ja seaduses ettenähtud alustel.
11.2 Pooltel on õigus lepingu muutmises kokku leppida üksnes juhul, kui muutmise tingivad objektiivsed asjaolud, mida ei olnud tellijal võimalik lepingu sõlmimise ajal ette näha ja lepingu muutmata jätmise korral satuks täielikult või olulises osas ohtu lepinguga taotletud eesmärgi saavutamine.
11.3 Lepingule lisatavat iga-aastast kokkulepet, millega täpsustatakse vastava aasta sõiduplaanid, veomahud ja tellija poolt makstav toetuse suurus, ei loeta lepingu muutmiseks. Tellija poolt makstava toetuse suuruse arvutamise aluseks jääb terve lepingu kehtivuse ajal edukaks tunnistatud hinnapakkumuses toodud liinikilomeetri läbisõidutariif, mis saab muutuda vaid lepingu punktis 3.4 sätestatu kohaselt.
11.4 Tellijal on õigus vastavalt haldusmenetluse seaduse § 102 lõikele 2 lepingut ühepoolselt muuta või ennetähtaegselt lõpetada, kui see on tingimata vajalik, et vältida ülekaaluka avaliku huvi rasket kahjustamist.
11.5 Tellijal on õigus leping ennetähtaegselt ühepoolselt lõpetada:
11.5.1 kui vedaja on ükskõik millist lepingust tulenevat kohustust rikkunud korduvalt või oluliselt või see on põhjustanud olulise kahju kolmandale isikule või tema varale;
11.5.2 kui vedaja ei täida talle seaduse ja lepinguga pandud kohustusi nõuetekohaselt, sealhulgas jätab esitamata punktis 4.2 nimetatud korras uue ühistranspordiloa ja vedaja ei ole ühe kuu jooksul tellija vastavasisulisest nõudest asunud seadusest ja lepingust tulenevaid kohustusi täitma;
11.6 Vedajal on õigus leping ennetähtaegselt ühepoolselt lõpetada juhul, kui tellija ei ole kolme kalendrikuu vältel vedajale maksnud käesolevas lepingus ettenähtud korras ja alustel ühistransporditoetust.
12.2 Kui läbirääkimistega kokkulepet ei saavutata, lahendatakse vaidlus Eesti Vabariigi õigusaktidega sätestatud korras tellija asukohajärgses kohtus. Lepingu sisu puhul kohaldatakse Eesti Vabariigis kehtivaid õigusakte.
13.2 Kõik lepingu täitmisega või lepingust tulenevate vaidlustega seotud teated ja info on ametlikult ning kooskõlas lepinguga esitatud, kui nimetatud teated on poolele edastatud kirja (sh elektronkirja) või faksi teel või antud teisele poolele üle allkirja vastu lepingus märgitud või pärast lepingu sõlmimist kirjalikult teatatud aadressil või faksinumbril.
13.3 Kõigist muudatustest lepingus nimetatud andmetes teatatakse teisele poolele 2 (kahe) tööpäeva jooksul muudatuste tegemisest arvates. Kui üks pool rikub käesolevat sätet, siis on kohaselt saadetud teade, mille teine pool on edastanud lepingus märgitud aadressile või faksile.
15.1 Tellija volitatud esindaja lepingu tingimuste täitmisel ja kontrollimisel on Saare maavalitsuse arengu- ja planeeringuosakonna nõunik Taavi Kurisoo, telefon 452 0511, faks 452 0503, e-post taavi@saare.ee.
15.1.1 Vedaja volitatud esindaja lepingu tingimuste täitmisel ja kontrollimisel on AS Harjumaa Liinide Kuressaare kontori juhataja Mati Maas telefon 454 5020 mobiil 504 7228, faks 454 5020, e-post mati@atko.ee.
15.2 Juhul, kui tellija või vedaja asendab oma esindaja teisega, teatab ta sellest teisele poolele koheselt kirjalikult.
Lossi 1 , 93819 KURESSAARE
telefon 452 0501
telefaks 452 0503
e-mail maavalitsus@saare.ee
1120271019 Swedbank
AS Harjumaa Liinid
äriregistri number: 10478062
telefon, telefaks 627 2710, 627 2730
e-mail: grupp@atko.ee
Lisa 1 Avaliku liiniveo toetuse aruanne maanteetranspordi kohta
Lisa 3 Liinitöö näitajad iga sõiduplaanijärgse algpeatusest väljumise kohta
Lisa 4 Liinikilomeetrid liinide lõikes
Lisa 5 Arvlemise kord
Lisa 6 Ebaregulaarsete veootsade aruanne


text:
§ 13 Vastutus ebaõigete andmete esitamise eest
§ 22 Juhatuse liikmete tasustamine ja kulutuste hüvitamine
§ 301 Nõukogu otsuse vaidlustamine ja tühisus
§ 54 Nõuete esitamine
§ 73 Võlausaldajate kaitse
5) juhatuse liikmete notariaalselt kinnitatud allkirjanäidised;
(2) Registrile esitatavale muule avaldusele kirjutab alla juhatuse liige. Kui juhatuse liikmed on õigustatud sihtasutust esindama ainult ühiselt, peavad avaldusele alla kirjutama kõik sihtasutust ühiselt esindama õigustatud juhatuse liikmed.
Registripidaja ei kanna sihtasutust registrisse, kui selle asutamisotsus, põhikiri või muud dokumendid ei vasta seaduse nõuetele. Avalduse tagasilükkamise korral peab registripidaja näitama ära tagasilükkamise põhjuse.
§ 13. Vastutus ebaõigete andmete esitamise eest
Kui juhatus esitas registrile ebaõiged andmed, vastutavad juhatuse liikmed sellega tekitatud kahju eest solidaarselt.
(21) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud avaldusele tuleb lisada muutmise otsustanud organi koosoleku protokoll, mis peab sisaldama andmeid koosoleku toimumise aja ja koha ning hääletustulemuste ja vastuvõetud otsuste kohta. Protokollile kirjutavad alla kõik osalenud organi liikmed. Uue juhatuse liikme registrisse kandmiseks peab avaldusele olema lisatud ka tema notariaalselt kinnitatud allkirjanäidis.
(3) Registrile kohaldatakse mittetulundusühingute seaduses sätestatut .
(6) Juhatuse liikmeks ei või olla nõukogu liige või pankrotivõlgnik. Põhikirjaga võib ette näha muid isikuid, kes ei või olla juhatuse liikmeks.
(1) Juhatuse igal liikmel on õigus esindada sihtasutust kõigis õigustoimingutes.
(3) Juhatuse õigust esindada sihtasutust võib piirata põhikirjaga, samuti nõukogu otsusega. Esindusõiguse piiramine ei kehti kolmandate isikute suhtes.
(1) Juhatuse liikmed määratakse asutamisotsusega.
(2) Juhatuse liikmete koosseisus muudatuste tegemise ja juhatuse liikmete tagasikutsumise otsustab nõukogu.
(3) Juhatuse liige ei või oma kohustuste täitmist panna kolmandale isikule, kui seda ei ole ette nähtud põhikirjaga või nõukogu otsusega.
(4) Juhatus peab andma nõukogu liikmetele vajalikku teavet juhtimise kohta ja esitama nende nõudel vastava aruande, kui põhikirjaga ei ole ette nähtud teisiti.
§ 22. Juhatuse liikmete tasustamine ja kulutuste hüvitamine
(1) Kui põhikirjaga ei ole ette nähtud teisiti, võib juhatuse liikmele maksta tema ülesannetele ja sihtasutuse majanduslikule olukorrale vastavat tasu.
(2) Tasu suuruse ja maksmise korra määrab nõukogu.
(3) Juhatuse liikmel on õigus nõuda ülesannete täitmiseks tehtud vajalike kulutuste hüvitamist, kui põhikirjaga ei ole ette nähtud teisiti.
(4) Juhatuse liikme vastu esitatava nõude aegumistähtaeg on viis aastat kohustuse rikkumisest.
(1) Nõukogu nõusolek on juhatusele vajalik tehingute tegemiseks, mis väljuvad igapäevase majandustegevuse raamest, eelkõige tehingute tegemiseks, millega kaasneb:
(6) Nõukogul on õigus saada juhatuselt teavet sihtasutuse tegevuse kohta ning nõuda juhatuselt tegevusaruannet ja bilansi koostamist.
(7) Nõukogu esindab sihtasutust vaidlustes ja tehingute tegemisel juhatuse liikmega.
(2) Nõukogu liikmeks ei või olla juhatuse liige ega audiitor ega nendega võrdset majanduslikku huvi omav isik ega pankrotivõlgnik. Põhikirjaga võib näha ette muid isikuid, kes ei või olla nõukogu liikmeks.
(3) Nõukogu liikmed valivad endi hulgast esimehe, kes korraldab nõukogu tegevust.
(4) Nõukogu koosseisu muutumisel esitab juhatus registrile viie tööpäeva jooksul avalduse, milles teatatakse koosseisu muutumise aeg ja põhikirjaline alus. Avaldusele lisatakse nõukogu liikmete täielik nimekiri nende nimede, isikukoodide ja liikme volituste alguskuupäevadega ning mittetulundusühingute seaduse § 781 6. lõikes nimetatud juhul ka aadressid, samuti uue nõukogu liikme nõusolek liikmeksoleku kohta.
Nõukogu liikmete määramise ja tagasikutsumise kord sätestatakse põhikirjas.
(2) Kohus kutsub nõukogu liikme huvitatud isiku nõudel või omal algatusel tagasi, kui see on ette nähtud põhikirjaga, või muul mõjuval põhjusel, milleks on eelkõige kohustuste olulisel määral täitmata jätmine või võimetus osaleda nõukogu töös või muul viisil sihtasutuse huvide oluline kahjustamine, samuti pankrotimenetluse alustamisel nõukogu liikme vastu.
(3) Käesoleva paragrahvi 2. lõikes nimetatud menetluse jooksul võib kohus teha sihtasutuse juhtimiseks vajalikke korraldusi ning peatada menetluse ajaks nõukogu liikme volitused.
(4) Kohtu poolt tagasikutsutud nõukogu liige ei või kuuluda ühegi sihtasutuse juhatusse ega nõukogusse viie aasta jooksul tagasikutsumisest.
(4) Nõukogu koosolek protokollitakse. Protokollile kirjutavad alla nõukogu esimees või teda asendav nõukogu liige ja protokollija, kui põhikirjas ei ole ette nähtud, et protokollile kirjutavad alla kõik koosolekul osalenud nõukogu liikmed. Protokolli kantakse nõukogu liikme eriarvamus, mille ta kinnitab oma allkirjaga.
§ 301. Nõukogu otsuse vaidlustamine ja tühisus
(8) Kui kehtetuks tunnistatud otsuse või otsuse, mille tühisuse kohus tuvastas, alusel oli tehtud kanne mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse, saadab kohus otsuse ärakirja registripidajale kande muutmiseks.
Kui põhikirjaga ei ole ette nähtud teisiti, võib nõukogu liikmele maksta tema ülesannetele ja sihtasutuse majanduslikule olukorrale vastavat tasu.
(1) Nõukogu liikmed vastutavad oma kohustuse rikkumisega sihtasutusele tekitanud kahju hüvitamise eest nagu juhatuse liikmed.
(4) Nõukogu liige vabaneb vastutusest sihtasutuse ees, kui ta on ebaseadusliku tegevuse aluseks oleva otsuse vastuvõtmisel jäänud eriarvamusele ning eriarvamus on kantud protokolli.
(2) Juhatus esitab aruanded kinnitamiseks nõukogule hiljemalt nelja kuu jooksul majandusaasta lõppemisest. Enne aruannete nõukogule kinnitamiseks esitamist edastab juhatus aruanded audiitorile kontrollimiseks.
(4) Juhatus esitab registrile audiitorite nimekirja. Audiitorite vahetumisel esitab juhatus registrile audiitorite uue nimekirja viie päeva jooksul.
(2) Erikontrolli läbiviijaks võivad olla ainult audiitorid. Nende tasustamise korra ja tasu suuruse määrab kohus.
(1) Soodustatud isik või muu selleks õigustatud huvi omav isik võib nõuda sihtasutuselt teavet sihtasutuse eesmärgi täitmise kohta. Ta võib tutvuda sihtasutuse raamatupidamise aastaaruande ja juhatuse tegevuse aruandega, samuti audiitori järeldusotsuse, raamatupidamisdokumentide, asutamisotsuse ja põhikirjaga.
(3) Kui kõik asutajad on välja langenud ja on ilmnenud registrisse kandmise takistused, võib juhatus nende kõrvaldamiseks või muutunud asjaolude arvessevõtmiseks muuta asutamisotsust ja põhikirja, järgides sihtasutuse eesmärki.
1) kõik asutajad on välja langenud või
2) asutajad ei jõua põhikirja muutmises kokkuleppele või
1) nõukogu otsusega;
2) asutajate otsusega, kui see asutajate õigus on ette nähtud põhikirjas;
3) kui sihtasutuse eesmärk on saavutatud;
4) tähtaja möödumise tõttu, kui sihtasutus oli tähtajaline;
41) sihtasutuse pankroti väljakuulutamisega või pankrotimenetluse raugemisega enne pankroti väljakuulutamist;
5) muul seaduses või põhikirjaga ettenähtud alusel.
Juhatus peab esitama pankrotiavalduse, kui selgub, et sihtasutusel on vähem vara, kui võetud kohustusi. Avalduse esitamata jätmise või avalduse esitamisega viivitamise korral vastutavad selles süüdi olevad juhatuse liikmed sellega sihtasutusele või kolmandatele isikutele tekitatud kahju eest solidaarselt.
(1) Sihtasutus lõpetatakse kohtumäärusega siseministri või muu huvitatud isiku nõudel, kui:
1) sihtasutuse eesmärk või tegevus on vastuolus seaduse, põhiseadusliku korra või heade kommetega;
2) sihtasutuse tegevus ei vasta käesoleva seaduse §-s 2 sätestatud nõuetele või tema põhikirjalistele eesmärkidele;
3) sihtasutuse vara on eesmärgi saavutamiseks ilmselt ebapiisav ja piisava vara omandamine lähitulevikus on ebatõenäoline;
(2) Kohus võib anda tähtaja käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud puuduste kõrvaldamiseks.
(1) Sihtasutuse lõpetamisel peab juhatus esitama avalduse lõpetamise kandmiseks registrisse. Sundlõpetamise või pankroti korral, samuti pankrotimenetluse lõppemise korral tehakse vastav kanne kohtuotsuse alusel.
(2) Kui lõpetamise aluseks on nõukogu otsus, tuleb see avaldusele lisada.
(3) Pankrotiotsuse teinud kohus teatab registripidajale sihtasutuse pankroti väljakuulutamisest, samuti pankrotimenetluse lõppemisest. Pankrotikandes märgitakse pankrotihalduri nimi ja isikukood.
(1) Juhatus esitab avalduse likvideerijate registrisse kandmiseks.
(1) Kui sihtasutusel on mitu likvideerijat, on neil õigus esindada sihtasutust ainult ühiselt, kui põhikirja või likvideerijate määramise otsusega ei ole ette nähtud teisiti. Kolmandate isikute suhtes kehtib nimetatud piirang ainult siis, kui see on kantud registrisse.
(2) Likvideerijad võivad volitada enda hulgast ühte või mitut teatud tehingute tegemiseks või tegevuseks.
§ 54. Nõuete esitamine
(1) Võlausaldajad peavad kahe kuu jooksul likvideerimisteate avaldamisest teatama likvideerijatele kõigist oma nõuetest sihtasutuse vastu. Teates tuleb märkida nõude sisu, alus ja suurus ning sellele lisada nõuet tõendavad dokumendid.
(1) Pärast võlausaldajate kõigi nõuete rahuldamist ja raha deponeerimist allesjäänud vara jaotatakse põhikirja järgi selleks õigustatud isikute vahel. Kui põhikirjaga ei ole ette nähtud teisiti, jaotatakse vara õigustatud isikute vahel võrdsetes osades.
(5) Vara ei või õigustatud isikutele välja jagada enne viie kuu möödumist sihtasutuse likvideerimisteate avaldamisest.
(1) Likvideerijad annavad sihtasutuse dokumendid hoiule ühele likvideerijale või arhiivile. Kui likvideerijad dokumentide hoidjat määranud ei ole, määrab selle kohus.
(2) Dokumentide hoidja nimi ning isiku- või registrikood ja elu- või asukoht kantakse registrisse likvideerijate avalduse alusel. Kui hoidja määrab kohus, tehakse kanne kohtuotsuse alusel. Dokumentide hoidja muutumisel teatab üleandja sellest enne üleandmist registripidajale uute andmete registrisse kandmiseks.
(3) Sihtasutus on vastutav oma tegevuse tulemusena loodud või saadud dokumentide säilimise eest seadusega ettenähtud tähtaja jooksul. Sihtasutuse likvideerimisel võib tema säilitamisele kuuluvad dokumendid kokkuleppel arhiiviga üle anda arhiivi. Dokumentide üleandmisel arhiivi läheb vastutus nende säilimise eest arhiivile.
(1) Ühinemiseks sõlmivad sihtasutuste juhatused ühinemislepingu, milles tuleb märkida sihtasutuste nimed ja asukohad ning ühinemise tagajärjed ühendatava sihtasutuse töötajatele.
(1) Iga ühineva sihtasutuse juhatus saadab 15 päeva jooksul ühinemisotsuse vastuvõtmisest kirjaliku teate ühinemise kohta sihtasutusele teada olevatele võlausaldajatele, kellel olid nõuded sihtasutuse vastu enne ühinemisotsuse tegemist.
(2) Ühinemisotsuse kohta peab juhatus avaldama teate väljaandes Ametlikud Teadaanded ning kutsuma võlausaldajaid üles oma nõudeid esitama. Teates tuleb märkida, et võlausaldajad esitaksid oma nõuded kahe kuu jooksul.
(3) Sihtasutus peab tagama võlausaldajate nõuded, kui need on esitatud kahe kuu jooksul teate avaldamisest. Kui nõude täitmise tähtpäev on saabunud või kui nõue ei ole piisavalt tagatud, võib võlausaldaja nõuda nõude rahuldamist.
(4) Ühendava sihtasutuse võlausaldaja võib oma nõude tagamist või rahuldamist nõuda üksnes siis, kui ta tõendab, et ühinemine ohustab tema nõude täitmist.
(5) Kui võlausaldaja ei teata oma nõudest käesoleva paragrahvi 3. lõikes nimetatud tähtaja jooksul, loetakse, et ta on ühinemisega nõus.
(1) Ühinemisel osaleva sihtasutuse juhatus esitab mitte varem kui kolme kuu möödudes teise ühinemise teate avaldamisest oma sihtasutuse asukohas avalduse ühinemise registrisse kandmiseks. Avaldusele lisatakse:
4) viide väljaandele Ametlikud Teadaanded, milles on avaldatud käesoleva seaduse § 64 lõikes 2 nimetatud teade.
(1) Ühinemise kandmisega ühendava sihtasutuse asukoha registrisse läheb ühendatava sihtasutuse vara üle ühendavale sihtasutusele. Pärast ühinemise kandmist ühendava sihtasutuse asukoha registrisse tehakse vara ülemineku kanded kinnistusraamatus ja vallasvara registrites ühendava sihtasutuse juhatuse avalduse alusel.
§ 73. Võlausaldajate kaitse
(1) Jagunemisel osaleva sihtasutuse juhatus saadab 15 päeva jooksul jagunemisotsuse vastuvõtmisest kirjaliku teate jagunemise kohta sihtasutusele teada olevatele võlausaldajatele, kellel olid nõuded sihtasutuse vastu enne jagunemisotsuse vastuvõtmist.
(2) Jagunemisotsuse kohta peab juhatus avaldama teate väljaandes Ametlikud Teadaanded ning kutsuma võlausaldajaid üles oma nõudeid esitama. Teates tuleb märkida, et võlausaldajad esitaksid oma nõuded kahe kuu jooksul.
(4) Omandava sihtasutuse võlausaldaja võib oma nõude tagamist või rahuldamist nõuda üksnes siis, kui ta tõendab, et jagunemine ohustab tema nõude täitmist, välja arvatud siis, kui tema nõude täitmise tähtpäev on saabunud.
(1) Jagunemisel osaleva sihtasutuse juhatus esitab mitte varem kui kolme kuu möödudes teise jagunemise teate avaldamisest oma sihtasutuse asukohas avalduse jagunemise registrisse kandmiseks. Avaldusele lisatakse:
4) viide väljaandele Ametlikud Teadaanded, milles on avaldatud käesoleva seaduse § 73 lõikes 2 nimetatud teade.
(1) Jagunemise kandmisega jaguneva sihtasutuse asukoha registrisse läheb jaguneva sihtasutuse kogu vara, eraldumise korral eraldatud vara vastavalt jagunemislepingus ettenähtud jaotusele üle omandavatele sihtasutustele. Pärast jagunemise kandmist jaguneva sihtasutuse asukoha registrisse tehakse vara ülemineku kanded kinnistusraamatusse ja vallasvara registritesse omandava sihtasutuse juhatuse avaldusel.

matches:
§ 22
§ 301
§ 54
§ 73
§ 13
§ 22
§ 781
Kohus
kohus
§ 301
kohus
kohus
Kohus
kohus
§ 54
§ 64
§ 73
§ 73


Huvikooli seaduse § 6 lõigetes 1 ja 3, § 7 lõikes 2, § 9 lõikes 5, § 10 lõigetes 4, 5 ja 6, § 11 lõikes 1, § 13 lõikes 1, § 14 lõikes 2 ja lõike 3 punktis 8, § 15 lõikes 1, § 17 lõigetes 1 ja 2, § 22 lõikes 22 ja pedagoogide atesteerimise tingimuste ja korra § 4 lõike 1 punktis 1 kooli pidaja pädevusse antud ülesannete lahendamise delegeerimine Narva Linnavalitsusele – Riigi Teataja
Huvikooli seaduse § 6 lõigetes 1 ja 3, § 7 lõikes 2, § 9 lõikes 5, § 10 lõigetes 4, 5 ja 6, § 11 lõikes 1, § 13 lõikes 1, § 14 lõikes 2 ja lõike 3 punktis 8, § 15 lõikes 1, § 17 lõigetes 1 ja 2, § 22 lõikes 22 ja pedagoogide atesteerimise tingimuste ja korra § 4 lõike 1 punktis 1 kooli pidaja pädevusse antud ülesannete lahendamise delegeerimine Narva Linnavalitsusele
Huvikooli seaduse § 6 lõigetes 1 ja 3, § 7 lõikes 2, § 9 lõikes 5, § 10 lõigetes 4, 5 ja 6, § 11 lõikes 1, § 13 lõikes 1, § 14 lõikes 2 ja lõike 3 punktis 8, § 15 lõikes 1, § 17 lõigetes 1 ja 2, § 22 lõikes 22 ja pedagoogide atesteerimise tingimuste ja korra § 4 lõike 1 punktis 1 kooli pidaja pädevusse antud ülesannete lahendamise delegeerimine Narva Linnavalitsusele - sisukord
RT IV, 20.04.2013, 6
Vastu võetud 17.01.2008 nr 5
jõustumine 20.01.2008
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 2, haldusmenetluse seaduse § 8 lõike 2, huvikooli seaduse § 6 lõigete 1 ja 3, § 7 lõike 2, § 9 lõike 5, § 10 lõigete 4, 5 ja 6, § 11 lõike 1, § 13 lõike 1, § 14 lõike 2 ja lõike 3 punkti 8, § 15 lõike 1, § 17 lõigete 1 ja 2, § 22 lõike 22 ja pedagoogide atesteerimise tingimuste ja korra § 4 lõike 1 punkti 1 alusel.
§ 1. Delegeerida huvikooli seaduse § 6 lõigetes 1 ja 3, § 7 lõikes 2, § 9 lõikes 5, § 10 lõigetes 4, 5 ja 6, § 11 lõikes 1, § 13 lõikes 1, § 14 lõikes 2 ja lõike 3 punktis 8, § 15 lõikes 1, § 17 lõigetes 1 ja 2, § 22 lõikes 22 ja pedagoogide atesteerimise tingimuste ja korra § 4 lõike 1 punktis 1 kooli pidaja pädevusse antud ülesannete lahendamine Narva Linnavalitsusele.
§ 2. Määrus jõustub seadusega sätestatud korras.


 Korteriühistu Abi • KÜ moodustamine ridaelamus
KÜ moodustamine ridaelamus
http://www.korteriyhistuabi.com/ky/viewtopic.php?f=3&t=2558
Postitatud: 15 Sept 2017 16:45
Postitas olga131
Ridaelamus tahame moodustada ühistut. Tekkis küsimus, ridakas on keldrikorrusega, kas kelder ka loetakse eluruukiks, et kuidas peaks nt remondi raha korjama? Ja muud kulud jagama, kui jagamine käib ruutmeetri järgi?
Ja seda, et ridakas ju peab ka moodustama ühistut ikka??
Maja rahvas on nii erinev ja ei tea ka mida ja kuidas käib. Tahaks natuke infot.
Re: KÜ moodustamine ridaelamus
Postitatud: 16 Sept 2017 22:39
Korjatakse üldpinna suuruse järgi, mitte eluruumi. Ühistu registreerimiseks on nagunii registri väljavõtet vaja, seal on üldpind kirjas. Vaata majandamiskulud §15 KÜ seadus.
Postitatud: 18 Sept 2017 15:45
ennkippel kirjutas: Korjatakse üldpinna suuruse järgi, mitte eluruumi. Ühistu registreerimiseks on nagunii registri väljavõtet vaja, seal on üldpind kirjas. Vaata majandamiskulud §15 KÜ seadus.
Nüüd on küll midagi väga sassi läinud.
Majanduskulud arvestatakse ikka eluruumi (üld)pinna järgi.
Eluruumide
Kõige lihtsam lahendus on leida eluruumide (üld)pind ehitusregistrist.
Postitatud: 24 Sept 2017 22:37
No tegelikult tuleb vaadata uue seaduse Krts järg, kuna 3 kuuks pole mõtet vanaga jännatai! Seal §40 Kohustuste jaotus korteriomanike vahel majanduskulude kandmisel
1. Korteriomanikud teevad majanduskava alusel perioodilisi ettemakseid vastavalt oma kaasomandi osa suurusele.
2. Korteriomanike kokkuleppe tingimusi arvestades võib korteriühistu põhikirjaga ette näha käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatust erineva kohustuste jaotuse aluse ja tasumise korra majanduskulude kandmisel, kui see on kõiki asjaolusid arvestades mõistlik ega kahjusta ülemääraselt ühegi korteriomaniku õigustatud huve. Eelkõige võib põhikirjaga ette näha, et tegelikust tarbimisest sõltuvad majanduskulud tasub korteriomanik pärast kulude suuruse selgumist kas vastavalt oma kaasomandi osa suurusele või vastavalt tema poolt tarbitud teenuse mahule.
Nii, et kaasomandi suurust arvestades on põhiline daamid ja härrad.
Seaduse leiab riigiteataja.ee trükkides otsingusse KrTs.
Postitatud: 25 Sept 2017 15:51
ennkippel kirjutas: No tegelikult tuleb vaadata uue seaduse Krts järg, kuna 3 kuuks pole mõtet vanaga jännatai! ......
Sisuliselt peale sõnastuse midagi ei muutu. Sisuline mõte praeguses ja uues on sama. Praegu kehtiv Korteriühistuseadus ütleb, et majandamiskulud jagada ruutmeetri järgi kui põhikirjas ei sätestata teisiti ja uus Korteriomandi- ja korteriühistuseadus räägib sama juttu, aga teiste sõnadega ja lisades mõtte, et kõige mõistlikum oleks jagada ruutmeetrite järgi kui kulu tarbimist mõõturitega mõõta ei saa.
Nii, et miks oodata seda kolme kuut kui saate täna juba teema lahendada.
Postitatud: 25 Sept 2017 21:07
Jah, sedand küll. Muidugi siin võivad ridaelamus erinevused tulla, näiteks garaažibokside või juurdeehituste või mida iganes kaasomandi olemasolul. Kortermajas on lihtsam kõik (kui keldriboksid mõttelise osa asemel kinnistusraamatu järgi pole korteriomandi kaasomandis), küsimus oli ju ridaelamus ja keldribokside kohta, mis on kaasomand ju.
Postitatud: 26 Sept 2017 16:32
ennkippel kirjutas: Jah, sedand küll. Muidugi siin võivad ridaelamus erinevused tulla, näiteks garaažibokside või juurdeehituste või mida iganes kaasomandi olemasolul.....
Ridaelamu on ka kortermaja. Ja mitte ridaelamu tüüpi kortermajades võivad olla samuti ja on garaažiboksid, igatsugu juurdeehitusi jms.
ennkippel kirjutas: .....(kui keldriboksid mõttelise osa asemel kinnistusraamatu järgi pole korteriomandi kaasomandis),.
Siin on küll mõistedega ja väljendamisega midagi sassi läinud. Mõttelise osa terminit kasutatakse kaasomandi osa väljendamiste juures. Korterelamute puhul koosneb ehitis reaalosadest ja kaasomandist.
AÕS §70. Ühine omand
ennkippel kirjutas: ..... küsimus oli ju ridaelamus ja keldribokside kohta, mis on kaasomand ju.
Minu poolt kopeeritud seadusetekstides ja kommentaarides on kõik vastused olemas. Palun veelkord lugeda.
Postitatud: 26 Sept 2017 23:56
Inimene oli siin mures remondiraha korjamise pärast, mis tuleb korjata vastavalt kaasomandi suurusele Krts §40 järgi.
Edasi Krts § 1 Korteriomand on eriomand hoone reaalosa üle, mis on ühendatud mõttelise osaga kinnisasja kaasomandist, mille juurde eriomand kuulub.
Mina võtsin aluseks need §, vabandan kui jäi ebaselgeks. Küsimus oli, kas kelder ka võetakse arvesse? Nüüd tuleb välja selgitada, kas kelder on eriomandi(korteriomandi) reaalosa, kuna Krts ütleb ka mitteeluruumi võimalikust kaasomandi suuruseks(kui on, tuleb ka keldri osa arvestada uue seaduse järgi) ja seda peaks nägema EHR -is. Ridaelamus võib see nii olla.
Pole vaja mõttetut jauramist meil omavahel, mis küsija segadusse ajab.
Postitatud: 24 Okt 2017 15:09


Palgaseaduse eelnõu - Tööandjate Keskliit
Palgaseaduse eelnõu
ETTK on seisukohal, et palgaseaduse muutmine ei ole käesoleval ajal otstarbekas, kuna paljud palgaküsimused on reguleeritud uues töölepingu seaduses, mis peatselt esitatakse Vabariigi Valitsusele heakskiitmiseks. Kuna töölepingu seadus on raamseadus, tuleks oodata ka teiste temaga puutuvuses olevate seaduste muutmisega.
Ettepanekud eelnõu osas:
1. Võrdse tasustamise põhimõte
Eelnõu üheks kesksemaks teemaks on mees- ja naistöötajate võrdse tasustamise põhimõtte kohaldamine.
Eelnõu kehtestab tööandja kohustuse tõendada võrdse tasustamise põhimõttest kinnipidamist (palgaseaduse § 51 lg 2). Oleme seisukohal, et tööandja tõendamiskohustus peaks piirduma palga arvutamise aluste avamise ja selgitamisega. Töötaja väärtustamise kriteeriumite koosseis sisaldab mitmeid tegureid, mida ei ole alati võimalik tõendada (lojaalsus, entusiasm, innovatiivsus jms).
Võrdse tasustamise põhimõtte rikkumise korral sätestab eelnõu töötaja õiguse nõuda tekitatud kahju hüvitamist (palgaseaduse § 51 lg 4). Eelnõus on sätestamata, kui pika perioodi eest on töötajal õigus saada hüvitust võrdse tasustamise põhimõtte rikkumise korral. Leiame, hüvitamisele kuuluv periood ei tohiks ületada 6 kuud.
Eelnõu sätestab tööandja kohustuse teavitada töötajat tööle võtmisel võrdse tasustamise seadusandlikust regulatsioonist (palgaseaduse § 51 lg 5). Tööandja kohustuste selline laiendamine ei ole põhjendatud ega vajalik. Seadusandlus avaldatakse Riigi Teatajas ja igaühel on võimalik sellega tutvuda.
2. Loonuspalga vajalikkuse kohta
Eelnõu näeb ette loonuspalga maksmise võimaluse kaotamise (palgaseaduse § 6). Seletuskirja kohaselt ei leia loonuspalga maksmine kasutamist ja norm on oma tähtsuse minetanud.
Esitatud seisukohaga ei saa täielikult nõustuda. Vastavalt kehtiva palgaseaduse § 6 lg 2 on loonuspalk palk, mida ei maksta rahas, vaid tootena, hüvitisena, teenusena või väärtpaberina. Sõltuvalt ettevõtte tegevusest on loovuspalga maksmine mitmetel juhtudel õigustatud ja vajalik. Samas võib see olla töötajat motiveerivaks instrumendiks (nt loonuspalgana makstud äriühingu aktsia väärtus suureneb etttevõtte edukal toimimisel).
Kuna loonuspalga maksmine on võimalik ainult poolte kokkuleppel, siis ei kahjusta see kummagi töölepingu poole huve. Samas peab isikute tegutsemisvabaduse kitsendamine olema vajalik ja põhjendatud.
Loonuspalga maksmine tagab töötajale palga kättesaamise ka juhtudel, kui tööandjal puuduvad selleks rahalised vahendid.
Tööandjale on töökorralduse seisukohalt sageli otstarbekas töötaja toitlustamise korraldamine, tema varustamine vajalikuga jms, mis eeldab loonuspalga maksmise võimalikkust.
3. Tagatised rasedale sünnituseelseks läbivaatuseks
Eelnõu § 241 sätestab tööandja kohustuse anda rasedale arsti otsuses näidatud vaba aega sünnituseelseks läbivaatuseks, säilitades töötaja keskmise palga.
Leiame, et põhimõtte kehtestamine on õige, kuid vältimaks vaba aja meelevaldset andmist, tuleks see täpsemalt piiritleda, sätestades maksimumtähtaja.
Palgaseaduse muutmise seaduse eelnõu ja seletuskiri
http://www.sm.ee/En14120.htm


Eluruumide valdamise, kasutamise ja käsutamise kord – Riigi Teataja
Eluruumide valdamise, kasutamise ja käsutamise kord
Eluruumide valdamise, kasutamise ja käsutamise kord - sisukord
§ 2 Eluruumi mõiste
§ 3 Vallavalitsuse pädevus
2 ELURUUMIDE KASUTUSSE TAOTLEMINE
§ 4 Õigustatud isikud
§ 5 Eluruumi taotlus
3 ELURUUMIDE KASUTUSSE ANDMINE
§ 6 Eluruumi kasutamise alus
§ 7 Eluruumi üürile andmise otsustamine
§ 8 Üürileping
§ 9 Üürilepingu tähtaeg
4 ELURUUMIDE KASUTAMINE
§ 10 Üürilepingu sõlmimine
§ 11 Üürniku õigused ja kohustused
§ 12 Üürilepingu pikendamine
§ 13 Üür ja kõrvalkulud
§ 14 Üüri suurus
§ 15 Üüri maksmise periood ja algus
§ 16 Üüri maksmise viisid
§ 17 Üüriarve
5 ELURUUMIDE KÄSUTAMINE
§ 18 Eluruumide käsutamine
RT IV, 26.02.2013, 13
Vastu võetud 12.09.2006 nr 30
jõustumine 18.09.2006
30.12.2010 06.01.2011
Määrus kehtestatakse elamuseaduse § 8 punkti 2, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 37, sotsiaalhoolekande seaduse § 14 lõike 1 ja võlaõigusseaduse 15. peatüki alusel.
Määrusega sätestatakse Jõelähtme valla omandis olevate eluruumide valdamise, kasutusse andmise ja käsutamise kord (edaspidi kord) ning Jõelähtme Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsuse) pädevus.
§ 2. Eluruumi mõiste
(1) Eluruumiks käesoleva korra mõttes loetakse Jõelähtme vallale kuuluvat elamut või korterit, mis on kasutatav alaliseks elamiseks, samuti muud omaette ruumi, mis vastab eluruumile kehtestatud nõuetele.
(2) Tööandja eluruumiks käesoleva korra mõttes loetakse vallavalitsuse või vallavalitsuse hallatava asutuse valduses olevat eluruumi, mis on antud teenistus- või töösuhte ajaks teenistuja või töötaja kasutusse.
(3) [Kehtetu – Jõelähtme Vallavolikogu 30.12.2010 määrus nr 39 – jõust. 06.01.2011]
(4) [Kehtetu – Jõelähtme Vallavolikogu 30.12.2010 määrus nr 39 – jõust. 06.01.2011]
§ 3. Vallavalitsuse pädevus
Vallavalitsus:
1) otsustab eluruumide kasutamise küsimuste lahendamise ja teostab üürile andja õiguseid ja kohustusi, kui teistes õigustloovates aktides ei ole sätestatud teisiti;
2) korraldab üürilepingute täitmise jälgimist koostöös elamu haldajaga;
3) korraldab valla esindamist korteriühistu, elamuühistu, korteriomanike ühisuse liikmena, seltsingulepingu alusel tegutsemisel lepingu poolena või seltsingulepingu sõlmimisel;
4) algatab eluruumi üürilepingu ülesütlemise või üüri ja kõrvalkulude võlgnevuse sissenõudmise, kui esinevad selleks õigusaktides sätestatud alused;
5) otsustab valla omandis olevast eluruumist kohtuotsuse alusel väljatõstetava isiku suhtes täitemenetluse edasilükkamise, peatamise või lõpetamise avalduse esitamise ning avalduse esitamiseks volituste andmise.
2. peatükk ELURUUMIDE KASUTUSSE TAOTLEMINE
§ 4. Õigustatud isikud
(1) Jõelähtme valla alalised elanikud st. isikud, kelle elukohaks on Eesti rahvastikuregistris Jõelähtme vald kui:
1) eluruumi mitteomavad ja elamistingimuste parandamisel abi vajavad isikud;
2) omandireformi õigustatud subjektile tagastatud eluruumi üürnikud, kes elasid seal tagastamise ajal;
3) [Kehtetu – Jõelähtme Vallavolikogu 30.12.2010 määrus nr 39 – jõust. 06.01.2011]
(2) Isikutele, kelle aadressiandmetena Eesti rahvastikuregistris ei ole kantud Jõelähtme vald, eraldatakse:
1) [Kehtetu – Jõelähtme Vallavolikogu 30.12.2010 määrus nr 39 – jõust. 06.01.2011]
2) [Kehtetu – Jõelähtme Vallavolikogu 30.12.2010 määrus nr 39 – jõust. 06.01.2011]
3) tööandja eluruum vallavalitsuse ja vallavalitsuse hallatava asutuse teenistujale või töötajale, kes vajab eluruumi teenistus- ja töösuhte ajaks või valda teenindavale politseiametnikule.
(3) Vallale oluline isik sõltumata tema alalisest elamiskohast.
§ 5. Eluruumi taotlus
Eluruumi taotlemiseks esitatakse Vallavalitsusele vormikohane kirjalik taotlus, mis peab sisaldama järgmisi andmeid:
1) isiku-, elukoha- ja kontaktandmed;
2) andmed isiku perekonnaliikmete kohta;
3) eluruumi taotlemise põhjendus;
4) vajadusel taotluse seisukohast olulisi andmeid tervisliku seisundi kohta;
5) muu teave, mida isik peab vajalikuks avaldada või vallavalitsus nõuab, et selgitada eluruumi taotlemise põhjendatust (kehtiv teenistus-, töö- või käsundusleping tööandja eluruumi taotlemisel).
3. peatükk ELURUUMIDE KASUTUSSE ANDMINE
§ 6. Eluruumi kasutamise alus
(1) Eluruumi kasutamise aluseks on:
1) üürileping või
2) tasuta kasutamise leping.
(2) Üürileping või tasuta kasutamise leping sõlmitakse vallavalitsuse korralduse alusel kirjalikus vormis.
(3) Tasuta kasutamise lepingu sõlmimisel kohaldatakse üürilepingu kohta sätestatut.
§ 7. Eluruumi üürile andmise otsustamine
(1) Eluruumi üürile või tasuta kasutusse andmise otsustab vallavalitsus.
(2) Vallavalitsuse korraldus eluruumi üürile andmise kohta peab sisaldama:
1) isiku, kellele eluruum üürile antakse, ees- ja perekonnanime ja isikukoodi ning isikute, kes asuvad üürnikuga koos eluruumi elama, ees- ja perekonnanime ning isikukoodi;
2) üüri ja kõrvalkulude suurus;
3) eluruumi asukohta;
4) eluruumi tubade arvu ja suurust;
5) eluruumi üürilepingu kestust;
6) üürilepingu olulisi tingimusi.
§ 8. Üürileping
(1) Eluruumi üürilepingu järgi kohustub eluruumi üürileandja andma teise isiku (üürniku) kasutusse eluruumi selles elamiseks kokkulepitud tähtaja jooksul ja tingimustel, üürnik aga kohustub kasutama üüritud eluruumi vastavalt selle otstarbele ja maksma üüri ning kõrvalkulusid. Üürilepingus määratakse kindlaks kõik üürileandja ja üürniku kohustused, mis on seotud eluruumi kasutamisega.
(2) Valla või valla hallatava allasutuse, kelle halduses on eluruum, pädevuses on selle eluruumi üürileandja õiguste ja kohustuste realiseerimine, kui käesoleva korra või mõne teise valla õigusaktiga ei ole sätestatud teisiti.
§ 9. Üürilepingu tähtaeg
(1) Üürileping sõlmitakse tähtajaga kuni viis aastat, kui seaduse või valla õigustloovate aktidega ei ole ette nähtud teisiti, kohustusega vabastada eluruum tähtaja saabumisel. Põhjendatud vajaduse korral võib lepingut kuni sama tähtajani pikendada.
(2) [Kehtetu – Jõelähtme Vallavolikogu 30.12.2010 määrus nr 39 – jõust. 06.01.2011]
(3) Tööandja eluruumi üürileping sõlmitakse (mitte kauemaks) kui üürniku töö- (teenistus) suhte kehtivuse ajaks.
4. peatükk ELURUUMIDE KASUTAMINE
§ 10. Üürilepingu sõlmimine
(1) Üürilepingu sõlmib vallavanem või allasutuse juht, kelle halduses on eluruum.
(2) Üürnik on kohustatud üürilepingu sõlmima 10 (kümne) kalendripäeva jooksul alates vallavalitsuse korralduse kättesaamisest.
§ 11. Üürniku õigused ja kohustused
(1) Üürniku kohustused eluruumi hooldamisel, kui eluruumi üürilepingus ei ole kokku lepitud teisiti, on eluruumi:
(2) seinte ja lagede korrashoid, sh krohvi- ja viimistlusparandused;
(3) põranda korrashoid, värvimine, lakkimine, põrandakatete paigaldamine või asendamine samaväärsega;
(4) välisuste põhilukkude hooldus ja asendamine, lisalukkude, uksesilmade ja -kettide paigaldamine, sisemiste poolte värvimine või heliisolatsiooni materjaliga katmine;
(5) rõduuste hingede ja sulgurite korrashoid, seestpoolt värvimine;
(6) akende ja rõduuste purunenud klaaside asendamine;
(7) aknaraamide ja rõduuste ning piitade seestpoolt värvimine;
(8) aknahingede ja sulgurite korrashoid;
(9) akende ja rõduuste tihendamine;
(10) aknalaudade hooldus ja akende pesemine;
(11) sisseehitatud mööbli korrashoid;
(12) külma- ja soojaveevarustuse ja kanalisatsiooni järgmiste osade hooldus ja asendamine: köögivalamud, pesulauad, vannid, dušialused ja kabiinid, veekraanid ja segistid, WC loputuskastid (sh sulgarmatuur), istepotid, istelauad, bideed, vesilukud (sifoonid), pesumasin, nõudepesumasin ja üürniku poolt paigaldatud boiler, ühendusvoolikud, -mutrid ja –ventiilid, külma ja sooja vee torustikud alates sulgventiilist, selle puudumisel alates püstikust, kanalisatsioonitorustik alates püstikust;
(13) elektriseadmete järgmiste osade hooldus ja asendamine: uksekella nupud ja ühendusjuhtmed, uksekell, korterisisene elektrijuhtmestik alates korteri elektrikilbist või peakaitsmetest (välja arvatud), lülitid, pistikupesad, korterisisene antennikaabel alates korteriühendusest, korteri valgustusseadmed, statsionaarsed elektriküttesüsteemid;
(14) gaasiseadmetest korteris olevate vedelgaasiballoonide (koos ühendusvoolikuga) hooldus ja asendamine;
(15) küttekollete hooldus;
(16) ahjude, pliitide, soemüüride, suitsulõõride puhastamine ja hooldus.
(17) Eluruumi allkasutusse andmine üürniku poolt on lubatud ainult üürileandja eelneval kirjalikul nõusolekul.
(18) Üürnik peab eluruumi kasutama hoolikalt ja vastavalt sihtotstarbele ning arvestama teiste majaelanike ja naabrite huvidega.
(19) Üürnikul on õigus majutada temale üürile antud eluruumi oma abikaasat, alaealisi lapsi ja töövõimetuid vanemaid.
§ 12. Üürilepingu pikendamine
(1) Eluruumi üürilepingu pikendamise õigusaktides sätestatud alustel otsustab vallavalitsus.
(2) Üürilepingu pikendamiseks peab üürnik esitama vähemalt kaks nädalat enne üürilepingu tähtaja möödumist kirjaliku taotluse vallavalitsusele.
§ 13. Üür ja kõrvalkulud
(1) Üür on tasu eluruumi kasutamise eest. Üürileandjal on õigus võtta tasu ka eluruumi teenindamiseks vajalike ruumide ja abiruumide kasutamise eest.
(2) Jõelähtme vallale kuuluvate eluruumide üüri piirmäära kehtestab vallavolikogu.
(3) Kõrvalkuludeks on tasu üürileandja või kolmanda isiku teenuste ja tegude eest, mis on seotud üüritud asja kasutamisega.
§ 14. Üüri suurus
(1) Üüri suurust määratakse ja arvestatakse üürileandja ja üürniku vahel sõlmitud eluruumi üürilepingu alusel, lähtudes eluruumi üldpinnast.
(2) Üüri arvestamisel loetakse eluruumi üldpinnaks kõigi elu- ja abiruumide, lodžade, külmade verandade, rõdude, terrasside ja külmade panipaikade põrandapindade summa. Lodžade, külmade verandade ja külmade panipaikade põrandapind arvatakse seejuures eluruumi üldpinna hulka koefitsiendiga 0,5, rõdude ja terrasside põrandapind aga koefitsiendiga 0,3.
(3) Eluruumi teenindamiseks vajalike ruumide ja abiruumide kasutamise eest makstava tasu suuruse määrab vallavalitsus. Eluruumi teenindamiseks vajalike ruumide ja abiruumide kasutamise eest makstav tasu üldpinna ühe ruutmeetri kohta ei tohi olla suurem kui eluruumi üür, mille teenindamiseks seda kasutatakse.
§ 15. Üüri maksmise periood ja algus
(1) Üüri makstakse perioodide kaupa. Üüri maksmise periood lepitakse kokku üürilepingus. Kui üürilepingus pole üüri maksmise perioodi ära näidatud, loetakse üüri maksmise perioodiks kalendrikuu.
(2) Üüri maksmist alustatakse üürilepingus märgitud eluruumi üleandmise tähtpäevast arvates. Vähemalt ühe lepinguosalise nõudel koostatakse eluruumi korrasoleku akt.
(3) Eluruumi kasutamise esimesel ja viimasel kuul tasub üürnik üüri 1/30 kuu üürisummast iga päeva eest, mil eluruum on olnud üürniku kasutuses. Eluruumi kasutamise esimesel ja viimasel kuul tasub üürnik mõõturitega mittemõõdetavate kõrvalkulude eest 1/30 kuu kõrvalkulude summast iga päeva eest, mil eluruum on olnud üürniku kasutuses. Päevade arvu kindlaksmääramisel lähtutakse vastavalt eluruumi üleandmise või vastuvõtmise kuupäevast. Mõõturitega mõõdetavate kõrvalkulude eest tasutakse vastavalt tegelikule tarbimisele.
§ 16. Üüri maksmise viisid
(1) Üüri võib maksta pangaülekandega, sularahas või muul lepingus kindlaksmääratud viisil. Sularahas makstava üüri vastuvõtmisel peab üürileandja andma üürnikule üüri maksmist tõendava dokumendi.
(2) Üür tuleb maksta hiljemalt jooksva kuu 25. kalendripäevaks või, kui see langeb puhkepäevale või riiklikule pühale, siis nendele järgnevaks päevaks üüri maksmise perioodi algusest arvates, kui maksmise tähtpäevas ei ole kokku lepitud teisiti.
(3) Üüri maksmisega viivitamisel võib üürileandja nõuda üürnikult viivist 0,15% päevas iga viivitatud kalendripäeva eest, alates üüri maksmise kuule järgneva kuu esimesest kuupäevast.
§ 17. Üüriarve
(1) Üürileandja on kohustatud esitama üürnikule nõuetekohase üüriarve hiljemalt seitse kalendripäeva enne üüri maksmise tähtpäeva saabumist. Üüriarvele märgitakse makseperioodil võetava üüri suurus lahtikirjutatult erinevate arvestuslike kulude ning muude maksete ja võlgnevuste ning viiviste lõikes.
(2) Nõuetekohase üüriarve vastuvõtmisest keeldumine ei vabasta üürnikku lepingujärgsete kohustuste nõuetekohasest täitmisest.
5. peatükk ELURUUMIDE KÄSUTAMINE
§ 18. Eluruumide käsutamine
(1) Eluruumide käsutamine käesoleva määruse mõttes on:
1) võõrandamine;
2) väljaarvamine eluruumide hulgast.
(2) Eluruumide võõrandamine toimub Jõelähtme vallavara valitsemise korras sätestatud tingimustel.
(3) Eluruumi väljaarvamise eluruumide hulgast otsustab vallavalitsus.
(1) Vallavalitsusel kinnitada:
1) valla omandis olevate eluruumide üürile andmisel kasutatavate üürilepingute vormid;
2) valla omandis oleva eluruumi üleandmise akti ja vastuvõtmise akti vormid;
3) eluruumi üürile andmise taotluse vorm.
(2) Vallavalitsus võib käesoleva määruse rakendamiseks vastu võtta ka muid õigusakte peale lõikes 1 nimetatute.
(3) Üürilepingud mis on sõlmitud enne käesoleva määruse kehtima hakkamist, viia kehtestatud nõuetega kooskõlla 6 (kuue) kuu jooksul peale määruse jõustumist. Sama kehtib ka kirjalikult vormistamata lepingute kohta.
(5) “Jõelähtme valla omandis olevate eluruumide valdamise, kasutamise ja käsutamise kord” jõustub 18. septembril 2006. a.


text:
Kriminaalkoodeksi muutmise ja täiendamise seadus – Riigi Teataja
Kriminaalkoodeksi muutmise ja täiendamise seadus
RT I 1998, 98, 1576
Vastu võetud 22.10.1998
Kriminaalkoodeksis (RT 1992, 20, 287 ja 288; 1997, 21/22, 353; 28, 423; 30, 472; 34, 535; 51, 824; 52, 833 ja 834; 81, 1361; 86, 1461; 87, 1466, 1467 ja 1468; 1998, 2, 42; 4, 62; 17, 265; 30, 412; 36/37, 552 ja 553; 51, 756 ja 759; 59, 941) tehakse järgmised muudatused ja täiendused:
§ 1. Paragrahvi 207 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
«(31) Käesoleva paragrahvi 1., 2. ja 3. lõikes märgitud tegude eest, kui nende objektiks olid lahingurelvaks või teenistusrelvaks tunnistatud tulirelvad või nende laskemoon -- karistatakse vabadusekaotusega viiest kuni viieteistkümne aastani.»
§ 2. Paragrahvi 2071 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
«(4) Käesoleva paragrahvi 1., 2. ja 3. lõikes märgitud tegude eest, kui nende objektiks olid lahingurelvaks või teenistusrelvaks tunnistatud tulirelvad või nende laskemoon või tsiviilkäibes keelatud lõhkematerjal -- karistatakse vabadusekaotusega viiest kuni viieteistkümne aastani.»
§ 3. Paragrahvis 2074 asendatakse sõnad «kahest kuni kuue» sõnadega «kolmest kuni kaheksa».
§ 4. Paragrahvi 2101 lõikes 1 asendatakse sõnad -- karistatakse rahatrahvi või arestiga või vabadusekaotusega kuni kahe aastani» sõnadega «karistatakse vabadusekaotusega kuuest kuust kuni kahe aastani».
§ 5. Paragrahvi 2101 lõiget 2 täiendatakse pärast sõna «vabadusekaotusega» sõnaga «ühest».
§ 6. Paragrahvi 2102 lõikes 1 asendatakse sõnad «karistatakse rahatrahvi või arestiga või vabadusekaotusega kuni kolme aastani» sõnadega «karistatakse vabadusekaotusega kahest kuni viie aastani».
§ 7. Paragrahvi 2102 lõikes 2 asendatakse sõnad «kahest kuni kuue» sõnadega «kolmest kuni seitsme».
§ 8. Paragrahvi 2103 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna «vabadusekaotusega» sõnadega «kuuest kuust».
§ 9. Paragrahvi 2104 lõikes 1 asendatakse sõnad «karistatakse arestiga või vabadusekaotusega kuni kolme aastani» sõnadega «karistatakse vabadusekaotusega kuuest kuust kuni kolme aastani».

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 9


Ekslik on arusaam, nagu tuleks nn endisest kaassüüdistatavast tunnistaja ütlused lugeda aprioorselt ebausaldusväärseks KrMS § 2871 lg-s 5 sätestatu tõttu, s.o tulenevalt asjaolust, et sellist tunnistajat kriminaalkaristuse eest ei hoiatata. Esiteks on kirjeldatud käsitlus otseses vastuolus KrMS § 61 lg-s 1 sätestatud põhimõttega, mille kohaselt ei ole ühelgi tõendil ette kindlaksmääratud jõudu. Teisalt muudaks sellise seisukoha jaatamine KrMS § 2871 lg-s 5 tähendatud isiku tunnistajana ülekuulamise üldse tarbetuks.
Kohtuistungi protokolli sisul on oluline tähtsus menetluse lõpptulemuse kujunemisel põhjusel, et see võimaldab adekvaatselt hinnata menetlusosaliste ja kohtu toiminguid kohtuistungil ning väljaselgitatud ja tähtsust omavate asjaolude alusel teha kohtul seaduslik kohtuotsus. Nii on kohtumenetluse pooltel istungi protokolli pinnalt võimalik aru saada, missugune on kohtus vahetult ja suuliselt uuritud tõendite kogum, millel süüdi- või õigeksmõistev kohtuotsus põhineb.
Pidades silmas, et heli- või videosalvestis on kohtuistungi protokolli lahutamatuks lisaks, saab kohtumenetluse pool või kohus vajadusel kohtuvaidluse käigus väljendatud seisukohti taasesitada salvestise vahendusel. Olukorras, kus istungi protokoll ei kajasta kohtumenetluse poole kohtuvaidluse käigus esitatud sõnavõttu tervikuna, ei saa rääkida protokolli ja salvestise omavahelisest vastuolust.
KarS § 212 ei sea koosseisuteole tahtluse alampiiri, mistõttu nii kindlustusjuhtumi esilekutsumise kui ka kindlustusjuhtumi toimumise kohta ebaõige ettekujutuse loomise korral piisab kaudsest tahtlusest KarS § 16 lg 4 mõttes. Teisest küljest aga nõuab kindlustuskelmuse subjektiivne koosseis lisaks sellele veel toimepanija spetsiifilist eesmärki – saada kindlustusandjalt kindlustushüvitist. Nimetatud eesmärk eeldab toimepanijal KarS § 16 lg 2 kohaselt kavatsetuse tuvastamist. Kui toimepanija tegevus kindlusjuhtumi esilekutsumisel või selle kohta ebaõige ettekujutuse loomisel on kantud muudest eesmärkidest kui kindlustushüvitise saamine, ei ole kindlustuskelmuse koosseis täidetud. Nii ei ole sellest koosseisust hõlmatud ka muu varaline kasu, mida toimepanija soovib kindlustusandja arvel saada.
Kindlustuskelmuse tunnuste realiseerimiseks ei pea kuriteo täideviija olema kindlustuslepingu sõlminud isik, s.t kindlustusvõtja.
KarS § 212 ei näe kvalifitseeriva koosseisulise tunnusena ette kuriteo toimepanemist grupis, mis tähendab, et pelgalt kõnealuse kuriteokoosseisu kvalifikatsioonile tuginevalt ei saa teha järeldusi süüdlastele etteheidetava teo täideviimise vormi kohta.
Olukorras, kus kindlustuspettuse toimepanijat võivad küll motiveerida muud lõppeesmärgid, kuid nende saavutamisega kaasneb vältimatult ka kindlustushüvitise väljamaksmine ja selline tagajärg on süüdlase kavatsetusest hõlmatud, saab rääkida KarS § 212 koosseisulistele tunnustele vastava teo toimepanemisest. KarS §-s 212 sätestatud kindlustuskelmuse koosseis hõlmab ka juhtumeid, kus kindlustuslepingu kohaselt on soodustatuks kolmas isik ja kindlustuspettuse toimepanija seab eesmärgiks kindlustushüvitise väljapetmise kolmanda isiku kasuks.
KrMS § 111 nõuete täitmist tõendi kogumisel peab olema võimalik kontrollida kõigil kohtumenetluse pooltel. Sellest tulenevalt ja arvestades jälitustoimingu kirjeldatud eripära, eriti jälitustoimingule kui riigisaladusele juurdepääsuõiguse piiratust silmas pidades, ei saa kohus erinevalt muudest kohtuliku arutamise käigus esitatavatest taotlustest (nt KrMS §-d 276, 297 ja 298) jätta rahuldamata kohtumenetluse poole taotlust kontrollida jälitustoimingu seaduslikkust. Kohtul lasub vastava taotluse esitamise korral kohustus veenduda eeskätt jälitustoimingu lubatavuse eelduseks oleva kohtu või prokuratuuri loa olemasolus ning selles, et tõendina kasutatav teave on saadud just lubatud toimingute käigus ja loas märgitud ajavahemikul. Kui küsimus jälitustoimingu seaduslikkusest tõstatatakse apellatsioonimenetluses, tuleb seda kontrollida ringkonnakohtul.
Olukorras, kus kaitsjad maa- ja ringkonnakohtu istungitel jälitustegevuse seaduslikkuse kontrollimist ei taotlenud ning puudub ka põhjendatud kahtlus, et jälitustoiming oleks teostatud enne prokurörilt jälitustoiminguks loa saamist, ei too jälitustoimingu protokollis teabepäringu tegemise aja kajastamata jätmine endaga kaasa jälitustegevuse ebaseaduslikuks ning tõendi lubamatuks tunnistamist.


Liikluskindlustuse registri põhimäärus – Riigi Teataja
Liikluskindlustuse registri põhimäärus
Liikluskindlustuse registri põhimäärus - sisukord
§ 1 Liikluskindlustuse register
§ 3 Registri pidamise viis
§ 4 Nõuded andmete turvalisusele
2 Andmete registrisse esitamine ja registrisse esitatavad andmed
§ 5 Andmete esitamine
§ 7 Andmete õigsuse tagamine
§ 8 Kindlustusandja sõlmitud lepingute kohta registrisse esitatavad andmed
§ 9 Kindlustusjuhtumite kohta registrisse esitatavad andmed
§ 10 Fondi poolt automaatse liikluskindlustuse kohta registrisse esitatavad andmed
§ 11 Liikluskindlustuse seaduses nimetatud registrite vastutavate või volitatud töötlejate poolt registrisse esitatavad andmed
3 Juurdepääs registriandmetele ja andmete väljastamine
§ 12 Andmetele juurdepääs ja andmete väljastamine
§ 13 Kindlustusjuhtumi või selle puudumise tõendi andmete koosseis
§ 14 Andmete avaldamine vastutava töötleja veebilehel
4 Andmete säilitamine ja registri tegevuse lõpetamine
§ 15 Andmete säilitamine ja registri arhiiv
§ 16 Registri tegevuse lõpetamine
RT I, 26.09.2014, 15
Vastu võetud 25.09.2014 nr 34
Määrus kehtestatakse liikluskindlustuse seaduse § 72 lõike 2 alusel.
§ 1. Liikluskindlustuse register
Liikluskindlustuse register (edaspidi register) on riigi infosüsteemi kuuluv andmekogu, milles töödeldakse andmeid liikluskindlustuse seaduse § 72 lõikes 1 nimetatud eesmärkidel.
Registri vastutav töötleja on mittetulundusühing Eesti Liikluskindlustuse Fond (edaspidi fond).
§ 3. Registri pidamise viis
(2) Registri pidamisel kasutatakse automatiseeritud andmetöötlust ja selles olevaid andmeid säilitatakse digitaalsel kujul.
§ 4. Nõuded andmete turvalisusele
(1) Registris sisalduvate andmete käideldavuse, tervikluse ja konfidentsiaalsuse tagamiseks rakendab vastutav töötleja asjakohaseid organisatsioonilisi, füüsilisi ja infotehnoloogilisi turvameetmeid.
(2) Registri andmete käideldavus peab olema vähemalt 98,5% kuus.
(3) Registri andmete turbeaste on keskmine (M) ja turvaklass on K2T2S2.
2. peatükk Andmete registrisse esitamine ja registrisse esitatavad andmed
§ 5. Andmete esitamine
(1) Andmevahetus toimub registri kasutamiseks loodud tarkvara abil või infosüsteemide andmevahetuskihi kaudu.
(2) Andmed ja andmete muudatused esitatakse registrisse kohe pärast andmete esitamise või muutmise aluseks oleva teabe laekumist, sündmuse toimumist või toimingu, otsuse või tehingu tegemist, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.
Andmeandjad on kindlustusandja, korrespondent, välisriigi kindlustusandja esindaja, fond ja liikluskindlustuse seaduse §-s 75 nimetatud isikud.
§ 7. Andmete õigsuse tagamine
(1) Registrisse kantud ja sealt väljastatavate andmete õigsuse eest vastutavad andmeandjad.
(2) Kui andmeandja avastab, et ta on esitanud registrisse ebaõigeid andmeid, on ta kohustatud viivitamata esitama registrisse õiged andmed.
§ 8. Kindlustusandja sõlmitud lepingute kohta registrisse esitatavad andmed
Kindlustusandja esitab registrisse tema sõlmitud kohustusliku liikluskindlustuse lepingu kohta järgmised andmed:
1) kohustusliku liikluskindlustuse lepingu number ja poliisi number ning rohelise kaardi väljastamise korral selle number ja kehtivusala;
2) lepingu poolte ja nende esindajate ning poliisi vormistanud töötaja või kindlustusvahendaja nimi või nimetus;
3) teave lepingu esemega seotud sõiduki (edaspidi sõiduk) liigituse kohta vastavalt liikluskindlustuse seaduse §-dele 4 ja 5;
4) sõiduki registreerimismärk, valmistajatehase tähis, mark, mudel ja selle modifikatsioon, kategooria kood, esmase kasutuselevõtu aasta, ID-kood ja sõiduki andmete allikaks oleva registri nimetus;
5) teave lepingu automaatse pikenemise kohta, kindlustusperiood kellaajalise täpsusega, kindlustusmakse suurus, kindlustussumma ja omavastutuse suurus ning juhul, kui leping näeb ette seadusest laiema kindlustuskaitse, siis selle sisu;
6) sõiduki registrijärgse omaniku ning olemasolul vastutava kasutaja ja kindlustusvõtja nimi või nimetus, määrang, kas tegemist on füüsilise või juriidilise isikuga, isiku- või registrikood ja isikuandmete allikas;
7) lepingu lõppemise kuupäev ja kellaaeg.
§ 9. Kindlustusjuhtumite kohta registrisse esitatavad andmed
(1) Kindlustusandja esitab registrisse kindlustusjuhtumi (edaspidi juhtum) teate vastuvõtmise kohta järgmised andmed:
1) teate vastuvõtmise aeg, teataja seotus juhtumiga, määrang, kas tegemist on füüsilise või juriidilise isikuga, isiku- või registrikood, nimi või nimetus ja teataja aadress, telefon ning e-posti aadress;
2) juhtumi toimumise kuupäev ja kellaaeg või kui need pole teada, siis eeldatav ajavahemik;
3) juhtumi toimumise koht, mis hõlmab aadressi, Eesti haldus- ja asustusüksuste klassifikaatori objekti koodi, koordinaate geodeetilises süsteemis L-EST97 ja asukoha kirjeldust;
4) juhtumi asjaolude kirjeldus ja vajadusel teate vastuvõtja muud täpsustused;
5) juhtumis osalenud isiku nimi, isikukood, elukohariik, isiku seotus juhtumiga ning isiku aadress, telefon ja e-posti aadress või märge, et isik on tundmatu;
6) juhtumis osalenud sõiduki ID-kood, registreerimismärk, valmistajatehase tähis, mark, mudel ja selle modifikatsioon, esmase registreerimise aasta, liikluskindlustuse poliisi või lepingu number, kindlustusandja nimetus ja aadress või märge, et osalenud sõiduk on tundmatu.
(2) Kindlustusandja esitab registrisse kindlustusjuhtumi toimumise ning kindlustusandja kahju hüvitamise kohustuse olemasolu ja ulatuse kindlaksmääramiseks vajalike toimingute (edaspidi käsitlus) kohta järgmised andmed:
1) käsitluse alustamise kuupäev, käsitluse number ja käsitlusega seotud teadete numbrid;
2) juhtumi toimumise kuupäev ja kellaaeg või kui need pole teada, siis vastav eeldatav ajavahemik;
3) juhtumi toimumise aadress, Eesti haldus- ja asustusüksuste klassifikaatori objekti kood ja koordinaadid geodeetilises süsteemis L-EST97;
4) juhtumi kirjeldus, sealhulgas teave juhtumis osalenud jalakäija või jalgratturi osa kohta kahju tekkimisel nende olemasolul;
5) juhtumiga seotud isikute roll juhtumis, nende nimi või nimetus, määrang, kas tegemist on füüsilise või juriidilise isikuga, isiku- või registrikood, kontaktandmed või märge, et isik jäi tundmatuks;
6) juhtumiga seotud sõidukite ID-kood, registreerimismärk, valmistajatehase tähis, mark, mudel ja selle modifikatsioon, põhiasukoht, esmase registreerimise aasta või märge, et tegemist on tuvastamata jäänud sõiduki osalusel toimunud kindlustusjuhtumiga;
7) kahjustada saanud vara liik ja kirjeldus;
8) teave selle kohta, kas käsitlusega seotud sõiduk oli juhtumi toimumisel väljunud kindlustatud isiku või kindlustusvõtja valdusest tema tahte vastaselt;
9) kahju põhjustaja kindlustusandja, vastutuse ulatus ja poliisi number;
10) teave selle kohta, kas juhtumi põhjustas liikluskindlustuseta sõiduk, kindlustuskohustuseta sõiduk, automaatse liikluskindlustusega sõiduk, liikluskindlustuse seaduse § 4 punktis 5 nimetatud sõiduk, tuvastamata sõiduk või kehtiva kindlustuslepinguga sõiduk;
11) otsused kahju hüvitamise või sellest keeldumise kohta, käsitluse lõpetamise kohta või käsitluse taasavamise kohta koos otsuse tegemise kuupäevaga;
12) iga kahjunõude kohta teave, kas tegemist on asja hävimise või kahjustamisega, surma põhjustamise, tervise kahjustamise või kehavigastuse tekitamisega seotud kahjuga või mittevaralise kahjuga, kahjustatud isik, nõude esitaja, kohustatud isik, hüvitise saaja, sõiduki registreerimismärk, kindlustustehnilise eraldise summa ja vääring, tehtud väljamakse summa ja vääring ning väljamakse tegemise kuupäev;
13) iga tagasinõude kohta teave, kas tegemist on makstud hüvitise või käsitluskuluga, nõude esitaja, kohustatud isik, tagasinõude suurus ja vääring, jääkvara müügi korral müügist saadud summa, laekunud tagasinõude summa ja laekumise kuupäev, laekumata tagasinõude summa ning kindlustusjuhtumi põhjustanud isiku sõiduki registreerimismärk;
14) punktides 12 ja 13 nimetatud kahjustatud isiku, nõude esitaja, kohustatud isiku ja väljamakse saaja nimi või nimetus, määrang, kas tegemist on füüsilise või juriidilise isikuga, isiku- või registrikood ja elu- või asukohariik;
15) kahjustatud isiku kindlustusandja nõude number;
16) püsiva töövõimetuse ja ülalpidamishüvitise eraldise hindamise aluseks olevad andmed, milleks on hüvitise maksmise eeldatav periood, perioodilise makse suurus ja vääring ning makse tegemise sagedus.
(3) Kui kindlustusandja ei pidanud sõiduki taastamist otstarbekaks ja hüvitas sõiduki turuväärtuse (edaspidi hävinud sõiduk), esitab kindlustusandja registrisse liikluskindlustuse ja maismaasõiduki kindlustuse kindlustusjuhtumi kohta järgmised andmed:
1) hävinud sõiduki andmed, sealhulgas ID-kood, registreerimismärk, valmistajatehase tähis, mark, mudel, esmase registreerimise aasta ja põhiasukoht;
2) hävinud sõiduki andmete registrisse esitamise kuupäev ja kindlustusjuhtumi number;
3) teave selle kohta, kas sõiduki taastamine ei ole otstarbekas tehnilistel või majanduslikel põhjustel ning tehnilistel põhjustel hävinuks tunnistatud sõiduki kahjustuste tekkepõhjus ja vigastused;
4) teave selle kohta, kas hävinud sõiduki omandiõigus läks kindlustusandjale üle, kas kindlustusandja utiliseeris või realiseeris sõiduki või tehti sellega muid toiminguid.
(4) Välisriigi kindlustusandja esindaja esitab registrisse lõikes 2 nimetatud andmed välisriigis toimunud kindlustusjuhtumite kohta, millest tuleneva kahju väljaselgitamise ja hüvitamisega ta oma esindatava nimel Eestis tegeleb.
(5) Korrespondent esitab registrisse lõikes 2 nimetatud andmed Eestis toimunud kindlustusjuhtumite kohta, millest tulenev kahju hüvitamise kohustus on tema esindataval kindlustusandjal.
(6) Fond esitab registrisse fondi poolt vastu võetud juhtumi teadete kohta lõikes 1 nimetatud andmed ja fondi käsitluste kohta lõikes 2 nimetatud andmed.
(7) Lõike 2 punktis 11 nimetatud andmed ja nende muudatused kantakse registrisse ühe tööpäeva jooksul pärast vastava otsuse tegemist ning punktides 12–16 nimetatud andmed ja nende muudatused kantakse registrisse ühe tööpäeva jooksul pärast kahjunõudest teadasaamist või tagasinõude esitamist.
§ 10. Fondi poolt automaatse liikluskindlustuse kohta registrisse esitatavad andmed
Fond esitab registrisse automaatse liikluskindlustuse kohta järgmised andmed:
1) makseteatise koostamise kuupäev;
2) makseteatise adressaadi nimi, aadress ja e-posti aadress;
3) sõiduki mark, mudel ja registreerimismärk;
4) automaatse liikluskindlustuse periood;
5) tasumisele kuuluv automaatse liikluskindlustuse kindlustusmakse summa.
§ 11. Liikluskindlustuse seaduses nimetatud registrite vastutavate või volitatud töötlejate poolt registrisse esitatavad andmed
(2) Infosüsteemi POLIS volitatud töötleja esitab registrisse liiklusõnnetuste kohta järgmised infosüsteemis POLIS olevad andmed:
1) liiklusõnnetuses osalenud isiku seosed sõiduki ja juhtumiga, isiku ees- ja perekonnanimi, isikukood või sünniaeg, elukohariik, elukoht, kodakondsus, sugu, teave, kas isik oli vigastatud või hukkunud, isiku roll liikluses, milleks on mootorsõiduki juht, jalakäija, jalgrattur, mopeedijuht, sõitja või muu taoline, teave turvavarustuse kasutamise kohta, mootorsõiduki juhi roolisoleku aeg enne juhtumit tundides ning teave, kas mootorsõiduki juht oli pärast juhtumit joobeseisundis või alkoholi piirmäära ületavas seisundis;
2) sõiduki seos juhtumiga, sõiduki liik, registreerimismärk, tehasetähis, mark, mudel, sõiduki seos juhiga, info juhi võimaliku sündmuskohalt lahkumise kohta, sõidukiirus ja isikute arv sõidukis;
3) liiklusõnnetuses osalenud isiku dokumendi number, dokumendi liik, välismaal väljastatud juhiloa puhul kategooria ja dokumendi kehtivuse lõpp;
4) juhtumi number, liiklusõnnetuse akti number, juhtumi toimumise aeg, liiklusõnnetuse liik, juhtumis osalenud sõidukite ja isikute arv, hukkunute ja vigastatute arv, juhtumi kirjeldus, liiklusõnnetuse põhjus, liiklusõnnetuse põhjustaja nimi, liiklusõnnetuse asjaolud, sealhulgas ilmastik, tee valgustatus, tee liik ja number, lubatud kiirus, tee element, teerajatis, tee kurvilisus, mägisus, teekatte liik ja seisund, juhtumi toimumise aadress, asukoha x- ja y-koordinaadid, tee nimi, ja koht teel kilomeetri täpsusega, tee number, kui see on olemas, ning juhtumi tüüpskeemi kood;
5) liiklusõnnetuse tunnistaja ees- ja perekonnanimi, isikukood, selle puudumisel tunnistaja sugu ja sünniaeg, ja tunnistaja kontaktandmed;
6) liiklusõnnetuse kohta tehtud lõplik menetlusotsus.
(3) Infosüsteemi POLIS volitatud töötleja esitab registrisse liiklusõnnetuste teadete kohta järgmised andmed:
1) teataja ees- ja perekonnanimi;
2) teataja isikukood või sünniaeg;
3) teataja aadress ja telefon;
4) õnnetuses osalenud sõiduki registreerimismärk, mark ja mudel;
5) olemasolul juhtumi kirjeldus.
(4) Infosüsteemi POLIS volitatud töötleja esitab lisaks lõikes 2 ja 3 nimetatud andmetele registrisse järgmised andmed:
1) liikluses osalenud kindlustuslepinguta sõiduki registreerimismärk ning kindlustuskaitse kontrollimise aeg ja koht;
2) tagaotsitava sõiduki registreerimismärk, tehasetähis, mark, mudel, värv, registreerimise riik, omanik, tagaotsitavaks lugemise kuupäev ja põhjus, tagaotsitavate sõidukite hulgast väljaarvamise kuupäev ja põhjus, tagaotsiv asutus, tagaotsimise algataja nimi ja kontakttelefoni number ja tegevus leidmisel.
(5) Eesti rahvastikuregistri volitatud töötleja esitab registrisse rahvastikuregistri seaduse § 21 lõike 1 punktides 1–4, 6, 61, 9, 91 ja 14 nimetatud andmed kindlustusvõtjate, sõidukiomanike, vastutavate kasutajate, kahjustatud isikute ja kindlustusjuhtumi põhjustanud sõidukijuhtide kohta.
(6) Kaitseväe ja Kaitseliidu sõidukite registri volitatud töötleja esitab Kaitseväe ja Kaitseliidu sõidukite registris registreeritud sõidukite kohta registrisse järgmised andmed:
1) registreerimismärk;
2) ID-kood ja identifitseerimisnumber;
3) tootmisaasta;
4) mark ja mudel;
5) mootori võimsus;
6) registrimass;
7) kategooria;
8) registreerimistunnistuse number;
9) esmase registreerimise kuupäev;
10) andmete muutmise viimane kuupäev;
11) omaniku isikukood või registrikood;
12) info selle kohta, kas registreerimistunnistus on kehtiv või arhiveeritud;
13) istekohtade arvu koos juhikohaga.
(7) Äriregistri ning mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri volitatud töötleja esitab äriregistrisse või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse kantud juriidilise isiku kohta registrisse äriseadustiku § 63, § 64 punktides 1–5, 7, 15, 16, 19 ja 20, § 387 punktides 1, 2, 4, 5, 10 ja 11, mittetulundusühingute seaduse § 8 lõike 1 punktis 4, § 89 punktides 1–4, 9–13, 15 ja 16 ning sihtasutuste seaduse § 11 lõike 1 punktis 3 ja § 14 lõike 1 punktides 1–5, 11–15, 17 ja 18 nimetatud andmed.
(8) Riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riikliku registri pidaja esitab registrisse asutuse nime, registrikoodi ja asukoha.
(9) Tervishoiuteenuse osutaja esitab registrisse tervishoiuasutusse toodud või tema poole pöördunud liiklusõnnetuses osalenud isiku ja liiklusõnnetuse kohta järgmised andmed:
1) liiklusõnnetuse toimumise aeg ja koht aadressi täpsusega ning liiklusõnnetuse kirjeldus;
2) kannatanu roll juhtumis, näiteks kas kannatanu oli sõiduki juht või jalakäija, kannatanu ees- ja perekonnanimi, isikukood või sünniaeg, elukohariik, teave, kas vigastused on kerged või rasked ja kas osutati ambulatoorset või statsionaarset ravi, ning teave, kas isik oli joobeseisundis või alkoholi piirmäära ületavas seisundis.
(10) Käesolevas paragrahvis nimetatud andmed ja nende muudatused esitatakse registrisse ühe tööpäeva jooksul vastava informatsiooni saamisest, registreerimisest või toimingu tegemisest arvates.
3. peatükk Juurdepääs registriandmetele ja andmete väljastamine
§ 12. Andmetele juurdepääs ja andmete väljastamine
(1) Andmetele juurdepääs võimaldatakse vastutava töötleja kehtestatud korras selleks loodud tarkvara abil, infosüsteemide andmevahetuskihi kaudu, teabenõude täitmisega või registri otsingusüsteemi kaudu avaliku päringu tegemisega kooskõlas isikuandmete kaitse seaduse, avaliku teabe seaduse ja liikluskindlustuse seadusega.
(2) Registrisse kantud andmetele on juurdepääs:
1) kindlustusandjal liikluskindlustuse seaduses sätestatud ulatuses;
2) Maanteeametil ja liiklusjärelevalvet teostaval isikul talle seadusega või seaduse alusel antud õigusaktiga pandud kohustuste täitmiseks;
3) Sotsiaalkindlustusametil talle seadusega või seaduse alusel antud õigusaktiga pandud kohustuste täitmiseks;
4) vastutava töötleja töötajatel neile töökohustuste täitmiseks määratud ulatuses;
5) registri pidamise üle järelevalve teostajal seadusest tulenevate ülesannete täitmiseks;
6) registrit arendaval või hooldaval isikul arendus- või hoolduslepingus sätestatud ulatuses ja tingimustel.
(3) Registrisse kantud andmeid väljastatakse andmesubjektile ja kolmandatele isikutele nende kirjaliku taotluse alusel, kui andmete väljastamiseks on seaduslik alus.
(4) Registri vastutav töötleja peab digitaalset arvestust andmete väljastamise aja, andmete koosseisu ja andmete saajate üle.
§ 13. Kindlustusjuhtumi või selle puudumise tõendi andmete koosseis
Kindlustusjuhtumi või selle puudumise tõendile märgitakse järgmised andmed:
2) periood, millal tõendi taotleja on olnud kindlustusvõtja, sealhulgas alguse ja lõpu kuupäevad ning kindlustatud päevade arv;
3) taotleja poolt või temale kuuluvate sõidukitega põhjustatud kindlustusjuhtumite kuupäevad ja tõendi taotleja seotus kindlustusjuhtumis osalenud sõidukiga;
4) tõendi väljastaja ees- ja perekonnanimi;
5) fondi kontaktandmed.
§ 14. Andmete avaldamine vastutava töötleja veebilehel
(1) Registri vastutav töötleja tagab oma veebilehel võimaluse teha avalik päring, mille kaudu saab kontrollida registrist:
1) sõiduki suhtes sõlmitud lepingu ja selle kinnituseks väljastatud poliisi olemasolu;
2) sõiduki seotust kindlustusjuhtumiga.
(2) Sõiduki suhtes sõlmitud lepingu ja selle kinnituseks väljastatud poliisi olemasolu kohta väljastatakse päringu vastusena andmed kindlustuskaitse kehtivuse ja kindlustusandja kohta.
(3) Lõike 1 punktis 2 nimetatud päringu vastusena väljastatakse vähemalt andmed kindlustusjuhtumi toimumise aja ja sõiduki kahjustuste ulatuse kohta.
4. peatükk Andmete säilitamine ja registri tegevuse lõpetamine
§ 15. Andmete säilitamine ja registri arhiiv
(1) Registri andmeid säilitatakse 30 aastat kindlustuskaitse kehtivuse lõppemisest või käsitluse lõpetamisest arvates.
(2) Arhiivi kantakse ja seal hoitakse registri muudetud andmeid.
(3) Registri andmetega tehtud toimingute logisid ja arhiivi kantud andmeid säilitatakse kaks aastat toimingu tegemisest või arhiivi kandmisest arvates.
§ 16. Registri tegevuse lõpetamine
Registri tegevus lõpetatakse seaduses ette nähtud korras. Registri tegevuse lõpetamisel otsustatakse registri andmete üleandmine teise andmekogusse või riiklikku arhiivi või andmete hävitamine ja nende üleandmise või hävitamise tähtaeg.
Määrus jõustub 2014. aasta 1. oktoobril.


§ 21 Korterelamu haldamise kulu, sealhulgas remondiga seotud kulu
§ 22 Korterelamu renoveerimiseks võetud laenu tagasimakse
§ 3 Kütteks tarbitud soojusenergia või kütuse maksumus
§ 31 Soojaveevarustuseks tarbitud soojusenergia või kütuse maksumus
§ 4 Veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuste maksumus
§ 5 Elektrienergia tarbimisega seotud kulu
§ 6 Majapidamisgaasi maksumus
§ 7 Maamaksukulud
§ 8 Hoonekindlustuse kulud
§ 9 Olmejäätmete veotasu
RT IV, 29.03.2016, 264
Vastu võetud 16.12.2010 nr 49
18.10.2012 RT IV, 26.10.2012, 29 29.10.2012, rakendatakse tagasiulatuvalt 01.10.2012
18.04.2013 RT IV, 24.04.2013, 11 27.04.2013, rakendatakse tagasiulatuvalt 01.04.2013
21.05.2015 RT IV, 29.05.2015, 30 01.06.2015
[RT IV, 29.05.2015, 30 - jõust. 01.06.2015]
Üüri piirmäär on kuni 5 eurot ühe ruutmeetri kohta ühes kuus.
§ 21. Korterelamu haldamise kulu, sealhulgas remondiga seotud kulu
Korterelamu haldamise, sealhulgas remondiga seotud kulu piirmäär on kuni 2 eurot ühe ruutmeetri kohta ühes kuus.
§ 22. Korterelamu renoveerimiseks võetud laenu tagasimakse
Korterelamu renoveerimiseks võetud laenu tagasimakse kulu piirmäär on kuni 2 eurot ühe ruutmeetri kohta ühes kuus.
§ 3. Kütteks tarbitud soojusenergia või kütuse maksumus
(1) Tsentraalse küttega eluruumi kütmise puhul võetakse arvesse tarbitud soojusenergia või kütuse kulu, kuid mitte rohkem kui 6 eurot ühe ruutmeetri kohta ühes kuus.
(2) [Kehtetu - RT IV, 29.05.2015, 30 - jõust. 01.06.2015]
(3) Ilma tsentraal- ja individuaalkütteta eluruumi kütmisel elektriküttega võetakse küttekuluna arvesse kütteperioodil (01. septembrist kuni 30. maini) tarbitud elektrienergia kulu kuni 3 eurot eluruumi normpinna ühe ruutmeetri kohta ühes kuus.
[RT IV, 24.04.2013, 11 - jõust. 27.04.2013]
(4) Ilma tsentraal- ja elektrikütteta eluruumi kütmise puhul võetakse kütuse kuluna arvesse kütteperioodil (01. septembrist kuni 30. maini) tarbitud kütte kulu kuni 3 eurot eluruumi normpinna ühe ruutmeetri kohta ühes kuus. Juhul kui ilma tsentraal- ja elektrikütteta eluruumi kütmise puhul kajastub kuludokumendil taotlusele järgneva perioodi küttekulu, võetakse see järgnevatel kuudel toetuse taotlemisel arvesse vastavalt kehtestatud piirmäärale kuludokumendil näidatud summa kompenseerimiseni või kuni uue kuludokumendi esitamiseni.
[RT IV, 26.10.2012, 29 - jõust. 29.10.2012]
§ 31. Soojaveevarustuseks tarbitud soojusenergia või kütuse maksumus
(1) Tsentraalse soojaveevarustusega eluruumi tarbevee soojendamise puhul võetakse arvesse soojusenergia või kütuse kulu, kuid mitte rohkem kui 10 eurot iga pereliikme kohta ühes kuus.
(2) Ilma tsentraalse soojaveevarustuseta eluruumi tarbevee soojendamisele kulunud kütte (elektri, gaasi, puude vm) maksumuseks arvestatakse kuni 8 eurot iga pereliikme kohta kuus.
§ 4. Veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuste maksumus
(1) Üheliikmelisel perel võetakse kuluna arvesse kuni 4 m3 veevarustuse ja reovee ärajuhtimise maksumus ühes kuus. Alates teisest pereliikmest võetakse kuluna arvesse kuni 2 m3 veevarustuse ja reovee ärajuhtimise maksumus ühes kuus.
§ 5. Elektrienergia tarbimisega seotud kulu
§ 6. Majapidamisgaasi maksumus
§ 7. Maamaksukulud
§ 8. Hoonekindlustuse kulud
§ 9. Olmejäätmete veotasu


Riigikogu 14.06.2007 seadus; jõustumiskuupäev 14.07.2007
redaktsioon 16.10.2017 [RT I, 21.06.2016, 22]
09.12.2014 RT I, 22.12.2014, 9 01.01.2015, osaliselt Riigikogu XIII koosseisu volituste alguspäeval.
Riigikogu liige on rahvaesindaja, kes valitakse vastavalt põhiseaduse §‒le 60 ja Riigikogu valimise seadusele.
[RT I, 06.07.2012, 1 ‒ jõust. 01.04.2013]
§ 4. Riigikogu liikme ametiga ühitamatu töö‒ ja teenistussuhte lõpetamine
Riigikogu liikme ametiga ühitamatu töö‒ või teenistussuhe loetakse lõppenuks Riigikogu liikme ametivande andmise päevast, kui töö‒ või teenistussuhet ei ole lõpetatud või töösuhet peatatud enne ametivande andmise päeva.
(5) Riigikogu liige ei saa tagasi astuda ajal, kui tema volitused on peatunud vastavalt käesoleva seaduse §‒le 5 või 6.
(1) Lisaks käesoleva seaduse §‒s 8 ettenähtud juhtudele lõpevad Riigikogu liikmeks asunud asendusliikme volitused Riigikogu liikme volituste taastumise korral:
3) käesoleva seaduse §‒s 6 ettenähtud juhul Riigikogu juhatuse otsuses märgitud kuupäevale eelneval päeval.
«Asudes täitma oma kohustusi Riigikogu liikmena Riigikogu ? koosseisus, annan vande jääda ustavaks Eesti Vabariigile ja tema põhiseaduslikule korrale. (Nimi. Allkiri. Kuupäev.)»
(1) Riigikogu uue koosseisu liikmed annavad ametivande esimesel istungil Riigikogu kodu‒ ja töökorra seaduses ettenähtud korras.
5. peatükk RIIGIKOGU LIIKME TEGEVUSE TAGATISED, ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
§ 18. Immuniteet
(5) Ilma Riigikogu liikme eelneva kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis antud nõusolekuta ei saa teda kohustada osalema haldus‒ ja tsiviilkohtumenetluses ning väärteomenetluses või rakendada tema suhtes sundtoomist, kui see takistab Riigikogu liikme ülesannete täitmist.
(6) Riigikogu liikme suhtes menetlustoimingute tegemisel ning süüdistusakti koostamisel järgitakse kriminaalmenetluse seadustiku 141. peatükis sätestatut.
[RT I, 22.12.2014, 9 ‒ jõust. 01.01.2015]
§ 181. Aegumine
<!- START 18b5 -!>
Riigikogu liikme suhtes menetlustoimingu tegemiseks või süüdistusakti koostamiseks nõusoleku saamiseks esitab õiguskantsler või riigi peaprokurör põhjendatud taotluse, milles näidatakse veenvalt, miks muul viisil ei ole võimalik eesmärki saavutada.
<!- END 18b5 -!>
3) riigisaladus puudutab julgeolekuasutuse poolt teabe kogumist julgeolekuasutuste seaduse §‒s 25 või 26 sätestatud viisil ja see ei ole veel lõppenud või
(4) Julgeolekukontroll teostatakse iga Riigikogu liikme suhtes, kes on määratud Riigikogu riigikaitsekomisjoni liikmeks. Kui riigikaitsekomisjoni liikmeks määratud Riigikogu liige ei läbi julgeolekukontrolli, määratakse tema asemele uus riigikaitsekomisjoni liige Riigikogu kodu‒ ja töökorra seaduses sätestatud korras.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud julgeolekukontrolli läbimiseks täidab Riigikogu liige riigisaladusele juurdepääsu loa taotleja ankeedi ja allkirjastab nõusoleku, millega lubab julgeolekukontrolli teostaval asutusel saada julgeolekukontrolli teostamise ajal enda kohta teavet füüsilistelt ja juriidilistelt isikutelt ning riigi‒ ja kohaliku omavalitsuse asutustelt ja organitelt, ning esitab need Riigikogu julgeolekuasutuste järelevalve komisjonile.
(8) Riigikogu julgeolekuasutuste järelevalve komisjon otsustab, kas Riigikogu liige on julgeolekukontrolli läbinud. Salastatud välisteabe juurdepääsusertifikaat väljastatakse riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduses ettenähtud korras.
[RT I, 22.12.2014, 9 ‒ jõustub Riigikogu XIII koosseisu volituste alguspäeval]
[Kehtetu ‒ RT I, 29.06.2012, 1 ‒ jõust. 01.01.2014]
§ 22 <!- END 21 -!> . Riigikogu liikme ametiga ühitamatud ametid ja ülesanded
(3) Riigikogu liige ei või oma volituste ajal olla vallavanem või linnapea, valla‒ või linnavalitsuse liige ega kohaliku omavalitsuse ametnik.
§ 24. Linna‒ ja vallavolikogu liikmeks olemise keeld
[Kehtetu ‒ RT I, 21.06.2016, 16 ‒ jõust. 16.10.2017]
§ 25 <!- END 24 -!> . Euroopa Parlamendi liikmeks olemise keeld
§ 26. Avalik‒õigusliku juriidilise isiku nõukokku kuulumise piirangud ning juhiks ja juhatuse liikmeks olemise keeld
(1) Riigikogu liige ei või oma volituste ajal olla avalik‒õigusliku juriidilise isiku nõukogus nimetatuna Vabariigi Valitsuse, ministri või muu täidesaatva riigivõimu asutuse juhi poolt.
(3) Riigikogu liige ei või oma volituste ajal olla avalik‒õigusliku juriidilise isiku juht ega juhatuse liige.
[RT I 2010, 1, 2 ‒ jõust. 01.01.2012]
(2) [Kehtetu ‒ RT I 2010, 1, 2 ‒ jõust. 01.01.2012]
(3) [Kehtetu ‒ RT I 2010, 1, 2 ‒ jõust. 01.01.2012]
(4) [Kehtetu ‒ RT I 2010, 1, 2 ‒ jõust. 01.01.2012]
(5) [Kehtetu ‒ RT I 2010, 1, 2 ‒ jõust. 01.01.2012]
(6) [Kehtetu ‒ RT I 2010, 1, 2 ‒ jõust. 01.01.2012]
(7) [Kehtetu ‒ RT I 2010, 1, 2 ‒ jõust. 01.01.2012]
[RT I 2009, 15, 95 ‒ jõust. 01.03.2009]
(1) [Kehtetu ‒ RT I 2007, 44, 316 ‒ jõust. 27.03.2011 ‒ jõustub Riigikogu XII koosseisu volituste alguspäeval.]
[RT I 2009, 15, 95 ‒ jõust. 27.03.2011 ‒ jõustub Riigikogu XII koosseisu volituste alguspäeval.]
[Välja jäetud ‒ RT I 2009, 15, 95 ‒ jõust. 01.03.2009]
§ 38. ‒ § 59. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
Kuni 2011. aasta 31. detsembrini on Riigikogu liikme palk Eesti keskmise palga ning käesoleva seaduse §‒s 29 sätestatud vastava koefitsiendi korrutis, kuid mitte suurem kui 2009. aasta neljanda kvartali Eesti keskmise palga ning käesoleva seaduse §‒s 29 sätestatud vastava koefitsiendi korrutis.
[RT I, 28.12.2010, 6 ‒ jõust. 27.03.2011 ‒ jõustub Riigikogu XII koosseisu volituste alguspäeval.]