§ 40 Apellatsioonikomisjoni moodustamine
§ 401 Apellatsioonikomisjoni liikmed
§ 402 Apellatsioonikomisjoni koosseis
§ 58 Apellatsioonikomisjoni koosseisu liikme taandamine
RT I, 19.03.2019, 64
§ 40. Apellatsioonikomisjoni moodustamine
[RT I, 19.03.2019, 5 - jõust. 09.09.2019]
3) apellatsioonikomisjoni liikmete tasustamise põhimõtted.
(3) Apellatsioonikomisjonil on kaks alalist liiget. Apellatsioonikomisjoni alalised liikmed on apellatsioonikomisjoni esimees ja aseesimees.
(5) Apellatsioonikomisjoni alalised liikmed nimetab kuni viieks aastaks avaliku konkursi alusel ja selleks otstarbeks moodustatud komisjoni ettepanekul ametisse valdkonna eest vastutav minister, määrates nende seast apellatsioonikomisjoni esimehe ja aseesimehe.
(6) Kui apellatsioonikomisjoni alaline liige ei saa oma ülesandeid täita püsiva takistuse tõttu, nimetab valdkonna eest vastutav minister käskkirjaga apellatsioonikomisjoni alalise liikme asendaja kuni takistuse möödumiseni, aga mitte kauemaks kui kolmeks kuuks. Valdkonna eest vastutav minister võib asendamise tähtaega üks kord kuni kolme kuu võrra pikendada. Apellatsioonikomisjoni alalise liikme asendaja suhtes kohaldatakse apellatsioonikomisjoni alalise liikme kohta sätestatut käesolevas lõikes sätestatud erisustega.
(7) Apellatsioonikomisjoni koosseisu täiendav liige määratakse valdkonna eest vastutava ministri kinnitatud isikute nimekirjast, mis sisaldab loetelu tööstusomandi valdkonna asjatundjatest Patendiameti töötajate ja kolmandate isikute seast. Koosseisu täiendavaks liikmeks võib määrata selle tööstusomandi valdkonna asjatundja, millega konkreetne kaebus või avaldus seondub. Apellatsioonikomisjoni koosseisu täiendavaks liikmeks ei määrata isikut, kelle puhul esineb käesoleva seaduse § 58 lõikes 1 nimetatud taandamise alus.
(8) Valdkonna eest vastutav minister võib kehtestada apellatsioonikomisjoni põhimäärusega nõuded käesoleva paragrahvi lõikes 7 nimetatud isikute nimekirja koostamisele ja apellatsioonikomisjoni koosseisu täiendava liikme määramise alused.
(9) Kui apellatsioonikomisjoni koosseisu täiendav liige ei saa oma ülesandeid täita püsiva takistuse tõttu, määrab apellatsioonikomisjoni koosseisu eesistuja tema asemele uue isiku.
§ 401. Apellatsioonikomisjoni liikmed
(1) Apellatsioonikomisjoni alalise liikme suhtes kohaldatakse kohtute seaduse § 47 lõigetes 1 ja 2 sätestatut. Apellatsioonikomisjoni alaline liige vabastatakse ametist enne tähtaega juhul, kui ilmneb, et ta ei vasta kohtute seaduse § 47 lõikes 1 sätestatud nõuetele või esineb lõikes 2 sätestatud asjaolu.
(2) Apellatsioonikomisjoni alaliste liikmete palga ja lisatasud ning apellatsioonikomisjoni koosseisu täiendava liikme tasu määrab kindlaks Patendiameti peadirektor, järgides käesoleva seaduse § 40 lõike 2 alusel kehtestatud põhimõtteid.
(3) Apellatsioonikomisjoni alalisele liikmele ei kohaldata avaliku teenistuse seaduse § 14, § 15 punkte 1 ja 2 ning §-e 16–24, 30, 33, 45, 46, 52–54, 57, 61, 63, 67, 91 ja 98.
(4) Apellatsioonikomisjoni alaline liige ei või lisaks teenistusele apellatsioonikomisjonis töötada mujal kui õppe- või teadustööl.
(5) Apellatsioonikomisjoni alalise liikme üle teenistuslikku järelevalvet ei teostata. Apellatsioonikomisjoni aseesimees allub töökorraldus- ja muudes üldküsimustes apellatsioonikomisjoni esimehele, apellatsioonikomisjoni esimees allub töökorraldus- ja muudes üldküsimustes valdkonna eest vastutavale ministrile. Apellatsioonikomisjoni alalisele liikmele distsiplinaarkaristuse määramise õigus on valdkonna eest vastutaval ministril.
§ 402. Apellatsioonikomisjoni koosseis
(1) Kaebust lahendav apellatsioonikomisjoni koosseis koosneb apellatsioonikomisjoni alalistest liikmetest ja ühest täiendavast liikmest. Kui see on kaebuse sisu arvestades põhjendatud, võib apellatsioonikomisjoni esimees määrata, et kaebust lahendav apellatsioonikomisjoni koosseis koosneb ühest apellatsioonikomisjoni alalisest liikmest ja kahest täiendavast liikmest.
(2) Avaldust lahendav apellatsioonikomisjoni koosseis koosneb ühest apellatsioonikomisjoni alalisest liikmest ja kahest täiendavast liikmest.
(4) Kaebuse või avalduse menetlusse võtmisel määrab apellatsioonikomisjoni esimees apellatsioonikomisjoni alaliste liikmete seast kaebust või avaldust läbivaatava apellatsioonikomisjoni koosseisu eesistuja.
(2) Kui avalduse esitaja ei esita avalduse põhjendusi ja tõendeid avalduses või käesoleva seaduse § 483 lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul, lükatakse avaldus apellatsioonikomisjoni koosseisu eesistuja ainuisikulise otsusega põhjendamatuna tagasi.
(1) Eelmenetlust juhib apellatsioonikomisjoni koosseisu eesistuja, kelle ülesanne on anda apellatsioonikomisjoni koosseisule ülevaade kaebuse või avalduse faktilistest ja õiguslikest asjaoludest ning menetlusosaliste seisukohtadest.
(4) Eelmenetluse käigus teeb apellatsioonikomisjoni otsused apellatsioonikomisjoni koosseisu eesistuja ainuisikuliselt, kui käesolevas seaduses ei ole sätestatud teisiti. Otsus edastatakse viivitamata menetlusosalistele.
(5) Kui käesolevas seaduses ei ole sätestatud teisiti, võib apellatsioonikomisjoni koosseisu eesistuja menetlusosalise põhjendatud kirjaliku avalduse alusel pikendada menetlusosalisele seadusest tulenevat või apellatsioonikomisjoni antud menetlustähtaega.
(6) Menetlusosalisele seadusest tuleneva või apellatsioonikomisjoni antud menetlustähtaja möödumise korral võib apellatsioonikomisjoni koosseisu eesistuja selle menetlusosalise kirjaliku avalduse alusel ennistada, kui tähtaja möödalaskmine on tingitud mõjuvast põhjusest ning ennistamisavaldus esitatakse kahe kuu jooksul tähtaja lõpust arvates ja menetlusosaline teeb tegemata jäänud menetlustoimingu kahe kuu jooksul pärast seda, kui tähtaja järgimata jätmise põhjus on ära langenud.
(3) Kui avalduse esitaja ei esita varasema kaubamärgi kasutamise kohta tõendeid ega põhjenda kaubamärgi kasutamata jätmist käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel antud tähtaja jooksul või kui esitatud tõendid või põhjendused on ilmselgelt asjakohatud või ebapiisavad, lükatakse avaldus varasemale kaubamärgile põhinevas osas apellatsioonikomisjoni koosseisu eesistuja ainuisikulise otsusega tagasi.
(1) Apellatsioonikomisjoni koosseisu eesistuja võib kaebuse või avalduse menetluse oma ainuisikulise otsusega peatada enda algatusel või menetlusosalise avalduse alusel tsiviilkohtumenetluse seadustikus sätestatud menetluse peatamise alustel või menetlusosaliste ühise avalduse alusel. Kui apellatsioonikomisjoni koosseisu eesistuja jätab menetlusosalise avalduse menetluse peatamiseks rahuldamata, teeb ta selle kohta otsuse.
(2) Menetluse peatamise tinginud asjaolude äralangemisel otsustab apellatsioonikomisjoni koosseisu eesistuja menetluse jätkamise oma ainuisikulise otsusega.
(3) Kaebuse või avalduse menetlus lõpetatakse apellatsioonikomisjoni koosseisu eesistuja ainuisikulise otsusega ning otsus saadetakse viivitamata kaebajale või avalduse esitajale, kui:
(5) Kui teine menetlusosaline teatab apellatsioonikomisjonile, et ta ei vaidle kaebusele või avaldusele vastu, või tunnustab menetluses enda vastu esitatud nõuet, rahuldatakse kaebus või avaldus otsust põhjendamata apellatsioonikomisjoni koosseisu eesistuja ainuisikulise otsusega.
(2) Kompromiss kinnitatakse apellatsioonikomisjoni koosseisu eesistuja ainuisikulise otsusega, millega lõpetatakse kaebuse või avalduse menetlus.
(1) Apellatsioonikomisjoni koosseisu eesistuja alustab 15 päeva jooksul pärast menetlusosalistele lõplike seisukohtade esitamiseks määratud tähtaegade möödumist lõppmenetlust, määrates kaebuse korral apellatsioonikomisjoni koosseisu täiendava liikme ja avalduse korral täiendavad liikmed. Kui on vaja pidada istung, määrab apellatsioonikomisjoni koosseisu eesistuja istungi toimumise aja ja koha.
(2) Lõppmenetluse alustamine vormistatakse resolutsioonina. Resolutsioon sisaldab kuupäeva ja apellatsioonikomisjoni koosseisu eesistuja allkirja.
(3) Lõppmenetluses menetleb apellatsioonikomisjon kaebust või avaldust kolmeliikmelises koosseisus.
(1) Apellatsioonikomisjoni istungit juhib apellatsioonikomisjoni koosseisu eesistuja. Istung protokollitakse.
(11) Apellatsioonikomisjoni istung on avalik. Apellatsioonikomisjoni koosseisu eesistuja võib kuulutada istungi kinniseks tsiviilkohtumenetluses ettenähtud menetluse kinniseks kuulutamise alustel.
§ 58. Apellatsioonikomisjoni koosseisu liikme taandamine
(3) Taandusavalduse vaatab läbi kaebust või avaldust menetlev apellatsioonikomisjoni koosseis. Kui taandusavaldus rahuldatakse, arvab apellatsioonikomisjoni koosseisu eesistuja taandatud liikme apellatsioonikomisjoni koosseisust välja ja määrab tema asemele uue liikme. Kui liikme asendamine istungil ei ole võimalik, lükatakse istung edasi.
(31) Kui taandatakse apellatsioonikomisjoni alaline liige, määratakse tema asemele koosseisu uueks liikmeks apellatsioonikomisjoni teine alaline liige, selle võimatuse korral määratakse uus liige vastavalt apellatsioonikomisjoni täiendava liikme määramise korrale.
(32) Kui taandatakse apellatsioonikomisjoni koosseisu eesistuja, arvab taandatud liikme apellatsioonikomisjoni koosseisust välja ja määrab tema asemele uue liikme apellatsioonikomisjoni teine alaline liige. Sel juhul määrab teine alaline liige apellatsioonikomisjoni koosseisu liikmete seast uue koosseisu eesistuja, kelleks võib põhjendatud juhul olla ka apellatsioonikomisjoni koosseisu täiendav liige.
(4) Kui taandamisavaldused on esitatud apellatsioonikomisjoni mõlema alalise liikme suhtes, lahendab taandamisavaldused ning määrab apellatsioonikomisjoni koosseisu uued liikmed ja koosseisu eesistuja Patendiameti peadirektor.
2) käesoleva seadusega ettenähtud juhul apellatsioonikomisjoni esimehe või koosseisu eesistuja ainuisikulise otsusena.
(1) Kui menetlusosaline ei nõustu käesoleva seaduse § 47 lõikes 3, § 484 lõikes 2, § 521 lõikes 3 või § 54 lõikes 1, 2, 3 või 5 nimetatud apellatsioonikomisjoni esimehe või koosseisu eesistuja ainuisikulise otsusega, võib ta esitada kaebuse Harju Maakohtusse ühe kuu jooksul otsuse teatavakstegemisest arvates. Kohus vaatab kaebuse läbi hagita menetluses. Kaebuse esitanud menetlusosaline teatab viivitamata apellatsioonikomisjonile kaebuse esitamisest.
(10) Kui enne 2019. aasta 9. septembrit esitatud kaebuse või vaidlustusavalduse lõppmenetlust ei ole nimetatud kuupäeva seisuga alustatud, määrab apellatsioonikomisjoni esimees sellele apellatsioonikomisjoni koosseisu eesistuja 2020. aasta 1. märtsiks. Apellatsioonikomisjoni koosseisu eesistuja määramise ajaks tehtud menetlustoimingud säilitavad kehtivuse ja neid ei korrata, välja arvatud ulatuses, milles apellatsioonikomisjoni koosseisu eesistuja peab seda vajalikuks.
(11) Kui enne 2019. aasta 9. septembrit esitatud kaebuse või avalduse lõppmenetlust on nimetatud kuupäeva seisuga alustatud, jätkatakse selle läbivaatamist eelmenetluses. Apellatsioonikomisjoni esimees taastab eelmenetluse oma ainuisikulise otsusega ja määrab apellatsioonikomisjoni koosseisu eesistuja 2020. aasta 1. märtsiks. Eelmenetluse taastamise otsus vormistatakse resolutsioonina, mis sisaldab kuupäeva ja apellatsioonikomisjoni esimehe allkirja. Eelmenetluse taastamise ajaks tehtud menetlustoimingud säilitavad kehtivuse ja neid ei korrata, välja arvatud ulatuses, milles apellatsioonikomisjoni koosseisu eesistuja peab seda vajalikuks.