Ava kõik Sulge kõik1. SissejuhatusRiigihangetes toimuvad 2016. aastal olulised muutused, sest 18. aprillil jõustuvad Euroopa Liidu uued riigihangete direktiivid ja sellega seoses peab uuenema 2016. aastal ka riigihangete seadus.
Uus seadus on 2016. aasta aprilli alguses riigikogus menetluses ja loodetavasti jõustub veel esimesel poolaastal. Uus seadus muudab oluliselt menetlusi,...2. Märksõnad (ainult paberväljaandes)3. Hankijad 3.1. Hanke olemus ja hankijadKõigis riikides korraldatakse eraisikute, äriühingute ja riigi majandustegevust, eelkõige avalike vahendite kasutamist. Avalikke vahendeid kasutatakse riigihangete korras. Kasutatavate vahendite suurus ei ole tähtis, sest riigihanke alla kuulub nii viieeurone lillekimp kui ka paarsada miljonit maksva maja ehitamine, samuti juhtumid, kus kolmas isik maksab avaliku võimu asemel ehk kolmas isik...3.2. Riigihangete seadus ja Euroopa Liidu õigusaktidRiigihangete seadus on peaaegu ühesugune kogu Euroopa Liidus, sest põhiseisukohtade aluseks on Euroopa Liidu õigusaktid. Kogu Euroopa Liidus rakendatava nn pretsedendiõiguse tagab oma otsuste kaudu Euroopa Kohus (vt ptk 3.2.1).
Euroopa Liidu riigihangete korraldus
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004...3.2.1. Euroopa Kohtu otsusedlisaks tuleneb direktiivi 93/37 artikli 6 lõikest 3, et kui töö on jagatud mitmeks osaks, millest igaüks on eri lepingu objekt, tuleb lõikes 1 nimetatud summade arvutamisel arvesse võtta iga osa maksumust, mis määrab ära, kas seda direktiivi kohaldatakse kõigile osadele või mitte. Lisaks ei või kõnesoleva direktiivi artikli 6 lõike 4 kohaselt ühtegi ehitustööd ega lepingut osadeks jaotada...3.2.1.1. Euroopa Kohtu seisukohad läbipaistvusest, proportsionaalsusest ja põhjendamiskohustusestEuroopa Kohus on riigihangete puhul korduvalt rõhutanud läbipaistvuse ja proportsionaalsuse põhimõtet. 2013. aasta 13. detsembri otsuses asjas T-165/12 on kohus selgitanud läbipaistvuse ja proportsionaalsuse ning põhjendamiskohustuse põhimõtteid.
Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt peab hankija igas hankemenetluse etapis tagama, et järgitakse võrdse kohtlemise põhimõtet ja sellest...3.2.2. Ühtne riigihangete klassifikatsioonÜhtne riigihangete klassifikatsioon (ingl Common Procurement Vocabulary) kehtestati 1993. aastal, et muuta riigihangete korraldamine läbipaistvaks ja tõhusaks. Alates 1. jaanuarist 2011 tuleb riigihangetes kindlaks määrata CPV–kood.
Seega tuleb järgida komisjoni 28. novembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 213/2008, millega...3.2.3. Riigihanke rahvusvahelised piirmääradRiigihanke rahvusvahelised piirmäärad kehtestab Euroopa Komisjon iga kahe aasta järel. Alates 1. jaanuarist 2014 kehtivad piirmäärad komisjoni 13. detsembri 2013. aasta määruse nr 1336/2013 kohaselt, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2004/17/EÜ, 2004/18/EÜ ja 2009/81/EÜ lepingu sõlmimise menetlustele kohaldatavate piirmäärade puhul.
Riigihanke rahvusvahelised...3.2.4. Euroopa Komisjoni tõlgendused riigihanke direktiividega reguleerimata lepingute sõlmimisest2006. aasta 1. augustil ilmus Euroopa Teatajas Euroopa Komisjoni tõlgendav teatis, milles käsitletakse ühenduse õigust lepingute sõlmimisel, mida ei ole või on ainult osaliselt riigihankedirektiividega reguleeritud, näiteks allapoole riigihankedirektiivide kohaldamise piirmäära jäävad lepingud. Samal ajal on selliseid lepinguid vaja siseturul, sh väikestele ja keskmistele ettevõtetele. Allpool...3.2.5. Euroopa Liidu riigihangete poliitika suundumusedEuroopa Liidus valmistatakse ette riigihangete poliitika uusi suundumusi, mis põhinevad Euroopa 2020. aasta strateegial.
Suundumusi kajastava dokumendi nimetus on “Roheline raamat EL-i riigihankepoliitika ajakohastamise kohta. Euroopa hanketuru tõhustamine”. Rohelises raamatus käsitletakse Euroopa Liidu direktiivide muutmise vajadust ja esitatakse Euroopa Kohtu otsuste alusel...3.2.6. Euroopa Kohtu otsused toetustega rahastatavate riigihangete kohtaPerioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse alusel peab toetuse saaja tagama, et projekti eesmärgi saavutamiseks säilib vara infrastruktuuri või tootlikku tegevusse sihtotstarbelise investeerimise korral ja seda kasutatakse viie aasta jooksul ning väike- ja keskettevõtte korral kolme aasta jooksul projekti abikõlblikkuse perioodi lõppemisest arvates nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli...3.3. Avalik-õiguslikud isikud hankijanaRiigihangete seadus (§ 10) määrab kindlaks isikud, kes peavad tegema hankeid. Peale avalik-õiguslike isikute on hankijatena fikseeritud ka eraõiguslikke isikuid. Avalik-õiguslikud isikud kui hankijad on:
riik või riigiasutus
Mõiste “riigiasutus” hõlmab valitsusasutusi, sealhulgas:
ministeeriume
ameteid ...3.4. Eraõiguslik isik kui hankijaRiigihangete seaduse kohaselt on peale avalik-õiguslike isikute hankijateks ka eraõiguslikud isikud.
See, kas isik on või ei ole hankija, ei sõltu isiku tahtest, vaid tegelikest asjaoludest.
Sihtasutus kui hankija...3.5. Erandlikud hankijadNii Euroopa Liidu riigihangete direktiivid kui ka meie riigihangete seadus esitab loetelu avalik-õiguslikest isikutest, kes ei pea riigihanget korraldama. Sellised hankijad on nn eranditega (vt ptk 4.2) seotud hankijad ehk erandlikud hankijad.
Sellest hoolimata on Euroopas jõutud seisukohale, et ka sellised asutused peavad kasutama avalikku ja läbipaistvat...3.6. Hankija otsusedRiigihanke puhul teeb hankija erinevaid otsuseid, mis kõik mõjutavad hankemenetlust ja sõlmitavat hankelepingut.Hankija nimel tegutseb riigihanget tegeva institutsiooni seaduslik esindaja, kes peab otsustama riigihanke küsimused, näiteks riigihanke korraldamine, pakkujate või taotlejate kvalifitseerimine, pakkumuste vastavaks ja edukaks tunnistamine.Tavaliselt määrab hankija...3.6.1. Hankija otsusele esitatavad nõudedRiigihangete seaduse kohaselt (RHS) ei ole hankemenetlus haldusmenetlus ja seega ei kohaldata hankemenetlusele haldusmenetluse seaduse (HMS) nõudeid. Haldusmenetluse seaduse § 56 oluline nõue on põhjendamine (vt ka ptk 3.6). Hankija otsused on kirjalikud ning seetõttu peab otsus olema kirjalikult põhjendatud.
Haldusakti põhjendus tuleb esitada haldusaktis või...3.7. Ühishanked ja keskne hankijaRiigihangete seaduse (RHS) § 13 annab võimaluse korraldada riigihankeid ühiselt, volitades üht hankijatest riigihanget korraldama. Hankijal on õigus volitada teist hankijat täitma kõiki riigihanke korraldamisega seotud kohustusi. Kui üks hankija volitab teist hankijat korraldama hankemenetlust, siis võib hankemenetlust korraldav hankija teha ka asjakohaseid otsuseid, nagu kvalifitseerimisotsus...4. Riigihangete objektid Hankeplaan
järgima asjatundlikkuse põhimõtet, s.o:...4.1.6.5. -4.1.6.6. Keskkonnahoidlik projekteerimine ja ehitustööEhitiste ehitamisest ja kasutamisest keskkonnale tekkivate mõjude vähendamiseks on Euroopa Komisjon koostanud keskkonnahoidlike projekteerimise ja ehitustöö riigihangete põhimõtted. Terviktekst on kättesaadav aadressil: http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/toolkit/construction_GPP_product_sheet_et.pdf.
Keskkonnahoidlike ehitustöö riigihangete põhimõtted
...4.1.6.7. Ehitiste projekteerimise riigihangeRiigihanke piirmäära (so 40 000 eurot) ületava hoonete ning nende tehnosüsteemide ja muude osade projekteerimise riigihanke korraldamist reguleerib alates 1. juulist 2014 valitsuse 2. detsembri 2013. aasta määrusega nr 169 kehtestatud “Ehitustööde riigihanke piirmäära ületavate ehitustööde ja ehitiste projekteerimise riigihangete korraldamise eeskiri”.
Hooned on majandus- ja...4.1.6.8. Ehitustööde riigihanke piirmäära ületav riigihangeRiigihanke piirmäära (so 250 000 eurot) ületava hoonete ja nende osade, sh tehnosüsteemide ehitustööde riigihanke korraldamist reguleerib alates 1. juulist 2014 valitsuse määrusega nr 169 kehtestatud “Ehitustööde riigihanke piirmäära ületavate ehitustööde ja ehitiste projekteerimise riigihangete korraldamise eeskiri”.
Hooned on majandus- ja kommunikatsiooniministri 4. detsembri 2012....4.1.7. Halduslepingud2003. aasta 1. juulist hakkas kehtima halduskoostöö seadus, mis reguleerib riigi ja kohaliku omavalitsuse avaliku halduse ülesannete iseseisvaks täitmiseks volitamise tingimusi ja korda ning haldusorganite vahelise ametiabi osutamise aluseid ja korda ehk halduslepingute sõlmimist. 2004. aasta 18. juulist muudeti halduskoostöö seadust – sätestati täpsemad nõuded halduslepingutele ja...4.1.7.1. Sõitjateveo avaliku teenindamise leping uusÜhistranspordiseaduse (ÜTS) § 21 näeb ette avaliku teenindamise lepingu sõlmimise korra. Üldiselt tuleb leping sõlmida riigihangete seaduses ettenähtud reeglite järgi, kuid arvestada saab ÜTS-i § 21 ning raudtee- ja teeliikluse sõitjateveo korral Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1370/2007 erisusi.
Lepingu...4.1.8. Avaliku ja erasektori partnerlus-projektid (ehituskontsessioonid)2005. aastast alates peab avaliku ja erasektori partnerlusprojektide (nt ehituskontsessioonide) puhul rakendama Raamatupidamise Toimkonna juhendit RTJ 17 “Avaliku ja erasektori partnerlusprojektid” (kättesaadav www.riigiteataja.ee). Nimetatud juhendi kohaselt on avaliku ja erasektori partnerlusprojektid ehk PPP-projektid pikaajalised koostööprojektid avaliku sektori üksuse ja...4.1.8.1. Euroopa Komisjoni käsitlus avaliku ja erasektori partnerlusprojektidestAvaliku ja erasektori partnerlusprojekte (ingl public private partnership, PPP) käsitlev raamatupidamise toimkonna juhend RTJ 17 “Avaliku ja erasektori partnerlusprojektid” on tekitanud omavalitsustes suuri vaidlusi, sest juhendi kohaselt on välistatud teatud rahastamisvõimalused. Omavalitsused ei ole sellega rahul, seetõttu on kasutatud põhiseaduslikku võimalust pöörduda...4.1.9. Teenuste kontsessioonTeenuste kontsessioon antakse hankelepinguga, mille ese on:
teenuse tellimine ja kontsessionäärile antud õigus osutada teenust ning saada selle eest teenuse kasutajatelt tasu
või
õigus osutada teenust ja saada selle kasutajatelt tasu koos hankija rahalise maksega.
Euroopa Kohtu lahendid
Teenuste kontsessiooni korral peab...4.1.9.1. Vee- ja kanalisatsiooniteenuse osutamineÜhisveevärgi ja -kanalisatsiooni seadus (ÜVVKS) sätestab alates 11. aprillist 2014 vee-ettevõtja määramise korra. Näiteks tuleb vee-ettevõtja määrata riigihankega, mida reguleerib peale riigihangete seaduse (RHS) ka ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seadus.
Vee-ettevõtja on eraõiguslik juriidiline isik, kes:
ühisveevärgi kaudu varustab kliendi kinnistu veevärki veega
...4.1.9.2. Jäätmeveoteenuse osutamineOmavalitsuse korraldatud jäätmeveoteenuse hangete kord on muutunud, sest 1. oktoobrist 2014 jõustusid jäätmeseaduse muudatused. Jäätmeveo hanke peab nüüd korraldama teenuse kontsessioonina, sest teenuse eest maksab teenuse osutajale tarbija, mitte omavalitsus.
Korraldatud jäätmevedu on olmejäätmete kogumine ja vedamine määratud piirkonnast määratud...4.1.10. Ehitustöödega kaasnev kunstiteose tellimise kohustus Alates 1. jaanuarist 2011 kehtib kunstiteoste tellimise seadus.
Ostetakse asju või tellitakse teenuseid või ehitustöid või antakse kontsessioon või korraldatakse ideekonkurss, et pakkuda või opereerida avalikkusele kättesaadavaid elektroonilise side võrke või...4.2.1. SisetehingAlates 1. jaanuarist 2011 reguleerib riigihangete seadus (RHS) sisetehinguid (varasema nimega in-house-lepingud).
Sisetehing on hankija leping äriühinguga, mille:
kõik aktsiad või osad kuuluvad:
kõnealusele hankijale kõnealusele hankijale ja teistele hankijatele kõnealusele hankijale ja sihtasutusele, mille ...4.2.2. Kinnisasjade erandidKehtiva riigihangete seaduse (RHS) kohaselt ei ole hankija kohustatud selles sätestatud korda rakendama, kui leping sõlmitakse kinnisasja või sellega seotud õiguste omandamiseks, üürimiseks või rentimiseks. Selline erandlik õigus kehtib olenemata lepingu liigist (RHS § 14 lõige 1 punkt 6).
Seega on riigisisese seaduse kohaselt tegemist erandliku...4.3. Allapoole riigihanke piirmäära jäävad riigihankedRiigihanke piirmäärast väiksematele hangetele kohaldatakse lihthangete kohta käivat ja hankekorras fikseeritavat korda.
– ehitustööde hankelepingu...4.3.1. Piirmäärast väiksema eeldatava maksumusega hangete korral hankija kehtestatav kordKui riigihanke eeldatav maksumus ilma käibemaksuta on väiksem kui riigihangete seaduse § 15 lõikes 1 sätestatud piirmäärad, peab hankija kehtestama korra, mis tagab riigihangete seaduses sätestatud üldiste põhimõtete täitmise. Hankija peab määrama:
hanke eest vastutava isiku, vajaduse korral volitatud isiku ja komisjoni määramise viisi
riigihanke...4.4. -4.5. -4.6. Riigihangete kordAlates 1. jaanuarist 2012 peab iga hankija kehtestama asutusesisese hankekorra, kui tema ühes eelarveaastas planeeritavate:
asjade ja teenuste riigihangete eeldatav kogumaksumus ületab 80 000 eurot või ehitustööde riigihangete eeldatav kogumaksumus ületab 500 000 eurot. Riigihangete korras sätestatav tegevus
Riigihanke...5. Hankemenetlused 5.1. Avatud hankemenetlusAvatud hankemenetluse korral võib pakkumuse esitada iga huvitatud isik, kes täidab pakkuja või taotleja esitatud tingimusi ja hankija kehtestatud võimalikke piiranguid.
Näiteks võib hankija hanketeates kehtestada hankemenetluse taotlejate ringile järgmised piirangud:
lubab hankemenetluses osaleda ainult Eestist, teistest Euroopa Liidu riikidest, muust Euroopa...5.2. Piiratud hankemenetlusPiiratud hankemenetluse korral võib iga huvitatud isik esitada hankemenetluses osalemise taotluse. Kuid pakkumuse saavad esitada ainult need taotlejad, kelle hankija on kvalifitseerinud ja seejärel objektiivsete nõuete alusel valinud ning teinud pakkumuse esitamise ettepaneku.
Huvitatud isik on taotlejale esitatud tingimuste ja hankija kehtestatud võimalike piirangute kohane.
...5.3. Väljakuulutamisega läbirääkimistega hankemenetlusVäljakuulutamisega läbirääkimistega hankemenetluse korral:
võib iga huvitatud isik esitada menetluses osalemise taotluse teeb hankija vähemalt kolmele taotlejale, kelle ta on ise objektiivsete ja võrdse kohtlemise alusel välja valinud, pakkumuse esitamise ettepaneku peab hankija vähemalt kolme taotlejaga läbirääkimisi, et kohandada nende esitatud pakkumusi...5.3.1. Läbirääkimised väljakuulutamisega läbirääkimistega hankemenetluse korralRiigihangete seadus (RHS) on väljakuulutamisega läbirääkimistega hankemenetluse sisu ehk läbiräägitavate andmete korral lakooniline.
Väljakuulutamisega läbirääkimistega hankemenetluses võib vaagida ainult neid andmeid, mis ei ole pakkumuste esitamise ajal määratavad või mida ei ole hankedokumentides esitatud (RHS § 66 lg 3).
Kui...5.4. Väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlus uusVäljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluse korral peab hankija hankelepingu tingimuste üle läbirääkimisi omal valikul ühe või mitme huvitatud isikuga, olles varem esitanud neile hankedokumendid. Hankija peab hindama iga kord, kas väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluse tingimused on või ei ole täidetud. Tingimuste hindamisel peab hankija...5.5. Võistlev dialoogVõistlev dialoog on hankemenetlus, mille korral:
võib iga huvitatud isik esitada hankemenetluses osalemise taotluse hankija peab läbirääkimisi taotlejatega, kelle ta ise on objektiivsete ja mittediskrimineerivate nõuete alusel valinud, et välja selgitada üks või mitu kasutusomadustelt ja funktsionaalsetelt nõuetelt kõige enam tema vajadusi rahuldavat lahendust;...5.6. IdeekonkurssIdeekonkurss on menetlus, mille tulemusena hankija võib omandada konkursi käigus žürii väljavalitud kavandi või projekti peamiselt planeeringute, arhitektuuri, inseneritööde, infosüsteemide, tarkvara arendamise või andmetöötluse valdkonnas.
...5.6.1. ArhitektuurivõistlusEesti Arhitektide Liit kinnitas ja võttis 11. detsembril 2008. aastal kasutusele arhitektuurivõistluste juhendi. Juhendi koostasid Tõnu Laigu, Toomas Paaver, Tiina Tallinn, Illimar Truverk ja Ingrid Mald-Villand ning see on autoriõiguse objekt. Juhendi täistekst on Eesti Arhitektide Liidu kodulehel www.arhliit.ee.
...5.7. Elektrooniline oksjonElektrooniline oksjon on eduka pakkumuse väljaselgitamise viimane etapp, mille käigus hankija hindab ja võrdleb elektroonilises keskkonnas pakkumustes esitatud tingimuste kvantitatiivselt mõõdetavaid väärtusi.Avatud hankemenetluse ja piiratud hankemenetluse ning väljakuulutamisega läbirääkimistega hankemenetluse korral võib hankija korraldada elektroonilise oksjoni tingimusel, et...5.8. InnovatsioonipartnerlusRiigihangete seaduse kohaselt on innovatsioon uue või märkimisväärselt täiustatud asja, teenuse või protsessi, sealhulgas tootmis- või ehitusprotsessi, turustusviisi või organisatsioonilise meetodi kasutuselevõtt äritavades, töökorralduses või välissuhetes.
Innovatsiooni olulisuse rõhutamise tõttu on uues riigihangete...5.9. Teated5.9.1. HanketeadeAvatud hankemenetluse, piiratud hankemenetluse, väljakuulutamisega läbirääkimistega hankemenetluse ja võistleva dialoogi alustamiseks esitab hankija riigihangete registrile registri veebilehe kaudu hanketeate.
Erandlikult ei alga väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlus hanketeatega,...5.9.1.1. Võrgustikega seotud valdkondade hanketeadeVõrgustikuga seotud valdkonna hanketeates avaldatakse järgmised andmed (kommentaarid vt ptk 6.1):
märge selle kohta, kas riigihanke eeldatav maksumus on võrdne rahvusvahelise piirmääraga või ületab seda
märge selle kohta, kas hanketeade saadetakse hankija soovil ametlike väljaannete talitusele (...5.9.1.2. Dünaamilise hankesüsteemi lihtsustatud hanketeadeDünaamiline hankesüsteem on elektrooniline hankelepingute sõlmimise protsess, mille käigus kõik huvitatud isikud, kes vastavad hankija kehtestatud kvalifitseerimise tingimustele ja esitavad hankija koostatud tehnilise kirjelduse kohase esialgse pakkumuse, saavad sellega liituda ning hankija võib sõlmida hankelepinguid dünaamilise hankesüsteemiga liitunud pakkujatega selle kasutusaja jooksul...5.9.1.3. Ehitustööde kontsessiooni alusel ehitustööde hankelepingu sõlmimineKui kontsessionäär, kes ei ole hankija RHS-i § 10 tähenduses, soovib sõlmida kontsessiooni alusel ehitustööde hankelepingu, mille eeldatav maksumus on võrdne riigihanke piirmääraga või ületab seda, peab ta:
esitama ehitustööde hankelepingu sõlmimiseks ehitustööde kontsessiooni alusel riigihangete registrile hanketeate
määrama...5.9.2. EelteadeEelteate eesmärk on teavitada turgu kavandatavatest suurematest hangetest. Eelteade avaldatakse riiklikus riigihangete registris. Eelteate esitamise korral võib hankija kohaldada pakkumuste esitamisele lühendatud tähtaegu võrreldes tavamenetlustega.
Kui hankija on esitanud registrile eelteate, siis ei või...5.9.3. Perioodiline eelteadePerioodilise eelteate eesmärk on sarnaselt tavalise eelteatega informeerida turgu kavandatavatest suurematest hangetest. Perioodiline eelteade avaldatakse riiklikus riigihangete registris. Hankelepingute sõlmimisel võrgustikuga seotud valdkondades ei kohaldata tavapäraste...5.9.4. Ideekonkursi kutseIdeekonkurss on menetlus, mille tulemusena hankija võib omandada konkursi käigus žürii väljavalitud kavandi või projekti peamiselt planeeringute, arhitektuuri, inseneritööde, infosüsteemide või tarkvara arendamise või andmetöötluse valdkonnas. Ideekonkursi võib korraldada
...5.9.5. Ehitustööde kontsessiooni teadeKui hankija soovib sõlmida hankelepingut ehitustööde kontsessiooni andmiseks, siis esitab ta registrile ehitustööde kontsessiooni teate. Ehitustööde kontsessiooni teates sätestatud tingimustel on kõigil huvitatud isikutel õigus esitada kontsessioonitaotlus. Riigihangete...5.9.6. Kvalifitseerimissüsteemi kehtestamise teadeVõrgustikuga seotud valdkonna hankija võib esitada avatud hankemenetluse, piiratud hankemenetluse ja väljakuulutamisega läbirääkimistega hankemenetluse korral hankemenetluse alustamiseks riigihangete registrile ühe järgmistest teadetest:
perioodilise eelteate
kvalifitseerimissüsteemi kehtestamise...5.9.7. Ideekonkursi tulemusedRiigihangete seaduse kohaselt peab hankija esitama riigihangete registrile kümne päeva jooksul pärast ideekonkursi võitja väljakuulutamist ideekonkursi tulemused.
Riigihangete registrisse kantakse ideekonkursi tulemuste kohta järgmised andmed:
märge selle kohta, kas teade on hõlmatud direktiiviga...5.9.8. Riigihanke aruanneEt tagada riigihangete avalikustamine ja läbipaistvus, peab hankija teavitama turgu riigihankemenetluse tulemustest riigihanke aruandega.
Hankija esitab riigihangete registrile riigihanke aruande kümne päeva jooksul pärast:
...5.9.9. Hankelepingu sõlmimise teadeHankelepingu või raamlepingu sõlmimise põhjal esitab hankija registrile riigihanke aruande, mille alusel koostab register hankelepingu sõlmimise teate ja edastab selle avaldamiseks Euroopa ühenduste ametlike väljaannete talitusele, kui: samas hankemenetluses on varem edastatud Euroopa ühenduste ametlike väljaannete talitusele avaldamiseks...5.9.10. Alla riigihanke piirmäära jäävate hangete teatedEuroopa Komisjon on võtnud allapoole riigihanke piirmäära või väljaspool riigihanke regulatsiooni toimuvate hangete kohta vastu tõlgendava teatise (vt ptk 4.3.1), mille hangetest teavitamise osa on selguse huvides alljärgnevalt refereeritud. Võrdse kohtlemise põhimõte ja kodakondsuse alusel võrdse kohtlemise...5.9.11. Vabatahtlik teadeKui hanketeate esitamine ei ole RHS-i kohaselt nõutav, võib esitada hanke kohta vabatahtliku eelneva avalikustamisteate (nn vabatahtlik teade). Vabatahtliku teate puhul peab kindlasti arvestama, et vabatahtliku teate ja hankelepingu sõlmimise vahele peab jääma vähemalt 14 päeva. Kui hankija esitab...5.9.12. Hanketeate muutmineHankijal on õigus muuta hanketeadet või muid riigihanke alusdokumente:
enne pakkumuste esitamise tähtpäeva
enne taotluste esitamise tähtpäeva piiratud, konkurentsipõhises läbirääkimistega...5.10. LihthangeLihthanke korraldamise nõuded on kirjas riigihangete seaduse (RHS) §-s 18. Järgnevalt on esitatud lihthanke korraldamise juhised.
Lihthange algab lihthanke teate avaldamisega registris. Hankija esitab lihthanke teate registrile avaldamiseks, kui hankelepingu eeldatav maksumus ilma käibemaksuta on võrdne lihthanke piirmääraga või ületab seda. Võrgustikuettevõtjaks olev hankija esitab...5.11. Lihtsustatud korras tellitavad teenusedHankija ei ole kohustatud korraldama riigihangete seaduses sätestatud korras hankemenetlust teenuste hankelepingu sõlmimisel, mille eeldatavast maksumusest rohkem kui 50 protsenti moodustavad allpool toodud teenused (Euroopa Komisjoni määruse (EÜ) nr 213/2008, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrust (EÜ) nr 2195/2002 ühtse riigihangete klassifikaatori (CPV) kohta ning Euroopa...5.12. Hankemenetluse automaatne peatumine1. jaanuarist 2014 kehtib erikord riigihangetele, millele on võimalik esitada pakkumisi või hankemenetluses osalemise taotlusi ainult elektrooniliselt.
Erikord näeb ette, et hankemenetlus peatub automaatselt ja pakkumuste või hankemenetluses osalemise taotluste esitamise tähtpäev ei saabu järgmistel juhtudel:
riigihangete register ei ole pakkumuste või hankemenetluses...5.13. Dünaamiline hankesüsteem1. jaanuarist 2014 leiab dünaamilist hankesüsteemi käsitleva teabe riigihangete seadusest (RHS), loobutud on alamaktide (valitsuse määrus) volitusnormist.
Dünaamiline hankesüsteem on elektrooniline hankelepingute sõlmimise protsess, mille käigus:
kõik huvitatud isikud, kes vastavad hankija kehtestatud kvalifitseerimise tingimustele ja esitavad hankija koostatud tehnilise...6. Hanke erinõuded6.1. Keskkonnahoidlikud hankedKeskkonnaküsimused on maailmas järjest olulisemaks muutunud. Üha rohkem pööratakse tähelepanu sellele, kas ostetav asi, teenus, ehitis on keskkonnasõbralik, kuidas seda utiliseeritakse ning kas ja kui palju on kulutatud asja tootmiseks keskkonnaressursse.
Enamasti on raske mõjutada avalikku sektorit uusi ideid rakendama. Riigihangetega tahab Euroopa Komisjon EL-i riikide puhul luua...6.1.1. Ehitustööde ja ehitiste projekteerimise riigihangete korraldamineEhitustööde ja projekteerimise riigihangete puhul on kehtinud erisugused määrused. Kuni 30. aprillini 2007 kehtis valitsuse määrus, mis sätestas kindlad nõuded ehitustööde ja projekteerimise riigihangete hankedokumentidele, pakkujatele esitatavatele nõuetele jms. Alates 1. maist 2007 määrus enam ei kehti ning hankijad on vabad üldisi põhimõtteid arvesse võttes ise määrama kõik asjaomased...6.1.2. -6.1.3. Ehitustöö riigihange ja energiatõhususEhitustöö riigihanke korral peab täitma energiatõhususe nõudeid. Alates 1. jaanuarist 2009 peab energiamärgis olema paigaldatud nähtavale kohale.
Energiamärgis on dokument, kuhu on märgitud, kui palju tarbib energiat sisekliima tagamisega hoone teiste...6.2. Sotsiaalsed kaalutlused riigihankesRiigihanke mõju majandustegevusele on suur, mistõttu on Euroopa Komisjon valmistanud ette juhendi “Sotsiaalne ostmine. Juhend sotsiaalsete kaalutluste arvestamiseks riigihankes.” Juhend on kättesaadav aadressil: ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=6457&langId=et Allpool on esitatud juhendist kokkuvõte.
Sotsiaalselt vastutustundlik riigihange (SRPP) ...7. Hankedokumendid 7.1. HankedokumendidKorrektsete hankedokumentide koostamine on hankemenetluse korraldamise olulisim toiming. Hankedokumendid määravad, mida hankija pakkujalt soovib ja just nendest saab pakkuja teada:milliste kriteeriumide alusel hinnatakse tema pakkumustkuhu tuleb pakkumus esitadakust saab selgitusi lepingutingimuste kohtamillal pakkumused avatakse....7.1.1. Pakkumuste hindamise kriteeriumidKriteeriumid, mille põhjal pakkumusi hinnatakse, määrab hankija, kes nimetab hankedokumentides või hanketeates, kas ta sõlmib hankelepingu tervikuna majanduslikult soodsaima või üksnes madalaima hinnaga pakkumuse alusel. Pakkumuse maksumus ehk hind on lihtsaim hindamiskriteerium ja harilikult kõige eelistatum riigihangetes, kus pakutavate asjade ja teenuste kvaliteedi,...7.1.1.1. Ehitustööde riigihangete hindamise alusedHindamisaluste kehtestamine on ostja vabadus, kes võib valida, kuidas parim pakkumine kindlaks tehakse:
Ehitustööde tehniline kirjeldus on riigihangete seaduse kohaselt hankelepingu...7.1.4. Pakkumuse tagatisHankijal on õigus nõuda koos pakkumusega ka selle tagatise esitamist. Pakkumuse tagatise mõte on tagada kahju täielik või osaline hüvitamine, kui pakkuja jätab hankemenetluse käigus kohustused täitmata.
krediidiasutuse...7.2. Hankedokumentide väljastamineHankedokumendis fikseeritakse pakkumusele esitatavad nõuded ja seetõttu on oluline, et hankija saaks sellekohased nõudmised algsest allikast ehk hankija käest. Samuti peaks hankija juba hanketeates teatama, et pakkujad peavad saama hankedokumendid ainult tema käest pärast registreerimist. Registreerimist on vaja, et tagada hankedokumentide muutmise korral kõikidele isikutele muutunud andmete...7.3. Selgituste andmine Igal hankemenetluses osaleval isikul ja huvitatud isikul, kellel on võimalus osaleda selles hankemenetluses, on õigus saada selgitusi või täiendavat teavet hanketeate ja hankedokumentide kohta ning pakkumuse esitamise ettepaneku kohta.
pakkumuse esitamise ettepaneku...7.4. Intellektuaalse omandi õiguste kinnituse nõueRiigihangete seaduse § 31 lõike 81 kohaselt peab alates 1. juulist 2010 hankija nõudma pakkujalt või taotlejalt, et ta kinnitaks hankelepingu täitmiseks vajalike intellektuaalse omandi õiguste olemasolu, kui hankelepingu täitmine on seotud intellektuaalse omandiga. Sellise nõude peab hankija fikseerima hankedokumentides. Kui hankija nõuab mingit asja pakkujalt või taotlejalt, peab...8. Pakkujate kvalifitseerimine 8.1. Pakkuja ja taotlejaRHS määratleb pakkumismenetlusega seoses nii menetluses osalevad kui ka osalemist taotlevad isikud. Pakkuja on isik, kes on esitanud:hankemenetluses pakkumuse või dünaamilise hankesüsteemi korral esialgse pakkumuse.Taotleja on isik, kes on esitanud hankijale hankemenetluses osalemise taotluse:piiratud hankemenetluse...8.1.1. Pakkujate koostöö pakkumuse esitamiselPakkujate koostöö kohta pakkumise ettevalmistamisel esitamiseks tegi riigikohus 4. mail 2011 otsuse, mis oluliselt mõjutab pakkujate omavahelist koostööd. Ettevõtjate koostööd käsitleb konkurentsiseadus ja seetõttu on oluline teada, kas konkurentsiõigus korraldab riigihankemenetluses toimuvat ettevõtjate koostööd. Allpool esitame riigikohtu refereeritud otsuse asjas nr 3-1-1-12-11.
...8.1.2. HankepassVarasemaga võrreldes on pakkujate ja taotlejate elu läinud kergemaks, sest kvalifitseerimise ja ka hankemenetlusest kõrvaldamise dokumentide asemel on võimalik esitada hankepass.
...8.2. Pakkujale ja taotlejale esitatavad nõuded Hankija peab riigihanke korral peale hankelepingu eseme kirjeldamise kontrollima ka pakkujate ja taotlejate nõuetekohasust. Hankijal on kohustus kontrollida seaduse nõuete järgimist, nt hankemenetlusest kõrvaldamise alused, ja vabadus kehtestada enda nõudeid. Näiteks pidi hankija varem igal juhul ka ise pakkujatele või taotlejatele nõuded kehtestama. Kui hankija leiab, et...8.2.1. Pakkuja või taotleja sobivus tegeleda kutsetöögaHankija võib hanketeates nimetada, milliseid erinõudeid peab täitma või milliseid registreeringuid või tegevuslube nõutakse pakkuja või taotleja kvalifitseerimiseks, kui tegutsemise eeldus on:
õigusaktide kohaselt pakkuja või taotleja kandmine kutseala- või...8.2.2. Pakkuja või taotleja majanduslik ja finantsseisundPakkuja või taotleja majandusliku ja finantsseisundi kvalifitseerimise tingimustele vastavuse kontrollimiseks võib hankija nõuda järgmiste dokumentide esitamist:
asjakohane pangaõiend või muu asjakohane ja dokument, mille hankija on vastuvõetavaks tunnistatud, mis näitab,...8.2.2.1. -Hankija peab teadma pakkuja või taotleja kvalifikatsiooni kontrollimiseks tema tehnilist kompetentsust. RHS § 41 lg 1 punkti 4 kohaselt võib hankija nõuda pakkujalt või taotlejalt töö kvaliteedi jälgimise ja analüüsimise vahendite ning meetmete kirjeldust. Tavaliselt nõuab hankija EVS-EN ISO 9001 standardi kohase või sellega samaväärse juhtimissüsteemi rakendamist. Asjaomasele standardile...8.2.2.2. Välismaised pakkujadMajandustegevuse seadustiku üldosa seaduse § 14 lg 3 p 2 kohaselt ei ole Euroopa Liidu mõnes teises lepinguriigis asutatud teenuseosutajal kohustust esitada enne Eestis ajutiselt majandustegevuse alustamist ehk teenuste osutamist teadet majandustegevuse registrile ehk majandustegevusteadet, kui ettevõtja soovib alustada Eestis Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELT C 83, 30.03.2010, lk 47–199)...8.2.2.3. Välismaised pakkujad ja teenuste direktiivi rakendamisest tulenevad erisused28. detsembril 2009 jõustus Euroopa Liidu teenuste direktiivi rakendamise seadus (edaspidi teenuste seadus). Seadus tagab Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigi (edaspidi lepinguriik) isikute asutamisvabaduse ja teenuse osutamise vabaduse Eestis.
Kõik Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigis asutatud pakkujad peavad olema nimetatud seaduse nõuete kohased ja nende kvalifitseerimisel tuleb...8.2.2.4. Ühispakkujad ja -taotlejadRiigihangete seaduse § 41 lõike 6 järgi võib pakkuja vajaduse korral tõendada oma tehnilise ja kutsealase pädevuse vastavust kvalifitseerimise tingimustele konkreetse hankelepingu täitmise raames lisaks oma näitajatele ka teise isiku näitajate alusel vahendite ja meetmete või spetsialistide osas, olenemata pakkuja õiguslike suhete iseloomust selle isikuga. Seega peab pakkuja hankijale...8.2.2.5. Kvalifitseerimisnõuded ühe hankemenetluse piires osadeks jagatud riigihanke korralRiigihankeseaduse § 24 kohaselt võib hankija jaotada riigihanke osadeks ühe hankemenetluse piires ning hankija peab järgima järgmisi põhimõtteid:
riigihanke eeldatava maksumuse määramisel tuleb arvesse võtta kõigi osade eeldatav kogumaksumus hanketeates tuleb määrata, kas ta lubab pakkujal esitada pakkumuse ühele, mitmele või kõigile osadele.
Riigihanke...8.2.2.6. Pakkuja või taotleja tehnilistele töötajatele esitatavad nõudedRiigihankeseaduse § 41 lg 1 p 3 näeb ette, et hankija võib nõuda pakkujalt või taotlejalt kindlatele nõuetele vastavate tehniliste töötajate olemasolu.
Töötajatele esitatavate nõuete määramisel peab hankija arvestama järgmisi asjaolusid:
töötajale esitatavad nõuded peavad olema otseses seoses hankelepingu alusel ostetavate asjade, tellitavate teenuste või ehitustööde olemuse...8.2.3. Pakkuja või taotleja nõuded, mis tulenevad asukohamaastRiigihangete seaduse (RHS) § 3 näeb ette riigihanke üldpõhimõtted, mille üks nõue on hankija kohustus seada riigihanke eesmärgile proportsionaalsed, asjakohased ja põhjendatud nõuded ning kohelda võrdselt ja mittediskrimineerivalt kõiki isikuid, kelle elu- või asukoht on:
Eestis;...8.2.3.1. Pakkuja või taotleja ning EVS-EN ISO 9001 standardHankija peab teadma pakkuja või taotleja kvalifikatsiooni kontrollimiseks tema tehnilist kompetentsust. Tehnilise ja kutsepädevuse nõuete kontrollimiseks võib hankija nõuda pakkujalt või taotlejalt töö kvaliteedi jälgimise ja analüüsimise vahendite ning meetmete kirjeldust. Tavaliselt nõuab hankija EVS-EN ISO 9001 standardi kohase või sellega samaväärse juhtimissüsteemi rakendamist....8.2.4. Tegevusluba ja majandustegevuse registri registreeringÕigusaktides kehtestatud erinõuete täitmise kontrollimiseks nõuab hankija hanketeates pakkujalt või taotlejalt tegevusloa või registreeringu või muu erinõude täitmist tõendava tõendi või tema asukohariigi õigusaktide kohaselt asjaomase organisatsiooni kuulumise kohta tõendi esitamist, kui need ei ole hankijale andmekogu avalike andmete alusel kättesaadavad. Kui pakkujal või taotlejal puudub...8.2.4.1. Ehituse, projekteerimise ja omanikujärelevalve tegevusalade alaliikide loetelu1. juulil 2015 jõustunud ehitusseadustiku kohaselt peab ehitaja märkima oma täpse tegevusala, mis võib olla üks või mitu allpool nimetatutest:
Riigihangete seaduse (RHS) kohta selgitusi jagav rahandusministeerium on seisukohal, et...8.2.7. Pakkuja või taotleja tehniline ja kutsepädevusPeale majandusliku ja finantsseisundi on hankijal õigus määrata tehnilise ning kutsepädevuse nõuded.
Teenuste või ehitustööde hankelepingute või asjade hankelepingute sõlmimisel, mille esemeks on ka asjade...8.3. Pakkuja või taotleja kõrvaldamine hankemenetluselt uusRiigihangete seaduse (RHS) § 38 kohaselt peab hankija kõrvaldama hankemenetlusest pakkuja või taotleja:
keda on või kelle seaduslikku esindajat on kriminaal- või väärteomenetluses karistatud:
...8.3.1. Maksud ja maksuvõlgnevusedAlates 1. juulist 2010 kehtib riigihangete seaduse (RHS) uus redaktsioon, mille § 38 kohaselt ei sõlmi hankija hankelepingut isikuga ning kõrvaldab hankemenetlusest taotleja ja pakkuja, kellel ei ole tasutud:
riiklikud maksud
elu- või asukoha kohalikud maksud
sotsiaalkindlustuse maksed.
Riigihangete seadus käsitleb maksu...8.3.2. Pankrot, likvideerimine, sundlikvideerimine ja äritegevuse peatamineSarnaselt olukorraga, kus pakkuja või taotleja pole täitnud riiklike või kohalike maksude tasumise kohustust, tuleb pakkuja või taotleja hankemenetlusest kõrvaldada ka juhul, kui tema:on pankrotis või suhtes on algatatud likvideerimine või suhtes on algatatud sundlikvideerimine võiäritegevus on peatatud.Pankroti mõiste on kehtivas õiguses...8.3.3. Hankemenetlusest kõrvaldamine valeandmete esitamise tõttu uusRiigihangete seaduse (RHS) § 38 lõike 1 punkti 6 järgi kõrvaldatakse pakkuja hankemenetlusest valeandmete esitamise eest kahel juhul, kui:
valeandmed on esitatud RHS-i 2. peatüki 3. jaos sätestatud nõuetele vastavuse kohta;
...8.3.4. Hankemenetlusest kõrvaldamine pakkuja osaluse tõttu hankedokumentide koostamiselHankemenetlusest pakkuja kõrvaldamise alused ja kord on sätestatud riigihangete seaduse (RHS) §-s 38. Hankemenetlusest kõrvaldamine võib toimuda igas hankemenetluse järgus enne hankelepingu sõlmimist ning hankija peab tegema selle kohta põhjendatud kirjaliku otsuse (RHS § 38 lg 7). Riigihangete seaduse § 38 lõikes 2 sätestatud alused ei ole kohustuslikud (erinevalt RHS-i § 38 lõikest 1), vaid...8.3.4.1. Hankemenetlusest kõrvaldamine seadusest tuleneva keelu tõttuHankemenetlusest kõrvaldamine võib tuleneda õigusaktist. Näitena saab tuua ehitusvaldkonna, kus on keelatud teha omanikujärelevalve teenust isikul, kes on ehitist projekteerinud või ehitist ehitanud. Seega, omanikujärelevalve teenuse riigihankel on küsimuseks varem hankeobjekti projekteerinud või ehitanud (nt rekonstrueerimise või laiendamise üle tehtava omanikujärelevalve hanke korral) isiku...8.4. KvalifitseerimissüsteemTaotlejate kvalifitseerimiseks võib võrgustikuga seotud hankija luua kvalifitseerimissüsteemi. Võrgustikuga seotud valdkonnad riigihangete seaduse kohaselt
Gaasi ja soojusenergiaga seotud valdkonnad:
püsivõrgu käitamine, et pakkuda avalikkusele gaasi või soojusenergia ülekande või jaotamise teenust või tootmise, ülekande või jaotamisega seotud...8.4.1. EBRD eelkvalifitseerimise regulatsioonVaatleme lähemalt, mida EBRD eelkvalifitseerimise osas reguleerib ja milliseid nõudeid esitab, et taotlejate hulgast tulevased võimalikud pakkujad välja valida. Kasulik on arvestada, et ostjal on nende reeglite järgi oluliselt suuremad õigused, kui seda Eestis kehtiv riigihangete regulatsioon võimaldaks. Nii on EBRD reeglistiku kohaselt ostjal õigus lisada menetluse kestel täiendavaid...8.5. Ehitustööde riigihangete tunnustatud pakkujate ametlik nimekiriRiigihangete seaduse (RHS) § 42 kohaselt võib valitsus kehtestada pakkujate kvalifikatsiooni tõendamise hõlbustamiseks ja kulude vähendamiseks tunnustatud pakkujate nimekirjad.
Valitsuse 21. juuni 2012. aasta määrus nr 46 “Tunnustatud ehitusettevõtjate ametliku nimekirja loomise, pidamise ja uuendamise ning ehitusettevõtjate nimekirja kandmise alused ja kord ning tasu määrad nimekirja...8.5.1. Ehitustööde riigihangete tunnustatud pakkujate ametliku nimekirja pidamise kordValitsuse määrus “Tunnustatud ehitusettevõtjate ametliku nimekirja loomise, pidamise ja uuendamise ning ehitusettevõtjate nimekirja kandmise alused ja kord ning tasu määrad nimekirja kandmise ja kande uuendamise eest” käsitleb nimekirja pidamise korda. Nimekirja pidaja on alates 7. novembrist 2011 Eesti Ehitusettevõtjate Liit (EEEL).
Nimekiri on kättesaadav majandus- ja...8.5.2. Ehitustööde riigihangete pakkujate ametlikku nimekirja kandmise või nimekirjas olemise nõudedEhitustööde riigihangete tunnustatud ettevõtja nimekirja kandmisel või nimekirjas olemisel taotlejale ja pakkujale esitatavad nõuded lähtuvad põhimõttest, et nimekirja kantav isik peab olema majanduslikult usaldusväärne, maksevõimeline ja pädev tegutsema valitud tegevusalal.
Taotlejale ja pakkujale esitatavad üldised nõuded
Ta peab olema ettevõtja...8.6. Pakkujate kvalifitseerimisega seonduvad vaidlustuskomisjoni otsusedVaidlustuskomisjon on leidnud 08.07.2009 hankes ”Emajõe ja Võhandu jõe valgala veemajandusprojekti Põlva maakonna projekteerimise-ehitustööd. Põlva reoveepuhasti mudakäitlus, Räpina reoveepuhasti, Põlva VTJ” (registreerimisnumber 113263), et:
riigihangete seaduse (RHS) § 41 lg 1 p 1 võimaldab nõuda pakkujate või taotlejate kvalifitseerimiseks...8.7. Selgituste küsimine pakkuja kvalifikatsiooni kohtaRiigihangete seaduse (RHS) § 39 lg 1 esimese lause kohaselt peab hankija muu hulgas kontrollima, kas pakkuja tehniline ja kutseapädevus on kooskõlas hanketeates esitatud kvalifitseerimise tingimustega. Sama seaduse § 39 lg 3 sätestab, et hankijal on õigus jätta tingimustele mittevastav pakkuja kvalifitseerimata.
Hankija võib pakkujalt nõuda kvalifikatsiooni...8.8. Pakkujate kvalifitseerimine Euroopa Kohtu ja riigikohtu otsuste aluselEuroopa Kohtu 6. novembri 2014. aasta otsus C-42/13 fikseeris hankija käitumisnõuded pakkujate kvalifitseerimisel. Kohtuotsus muutis osaliselt riigikohtu eelneva otsuse nr 3-3-1-24-13 suuniseid pakkujate kvalifitseerimisel.
Riigihangete seaduse (RHS) § 39 lg 1 esimese lause kohaselt peab...9. Pakkumused 9.1. Pakkumuste esitaminePakkumus on pakkuja tahteavaldus hankelepingu sõlmimiseks, mis on pakkujale siduv alates pakkumuste esitamise tähtpäevast vähemalt kuni hankedokumentides määratud pakkumuse jõusoleku minimaalse tähtaja lõppemiseni. Pakkumus peab olema kooskõlas kasutatud hankemenetlusega:
hanketeates ja hankedokumentides sätestatud tingimustega
...9.1.1. Pakkumuste menetleminePakkumuste menetlemisel tekitavad sageli küsimusi vastavuse kontrollimise, põhjendamatult madala maksumusega pakkumuse kontrollimine ja pakkumuste hindamise etapid. Selguse huvides on allpool esitatud pakkumuste menetlemise etapid.
1. Pakkumuste esitamine.
Pakkuja esitab pakkumuse. Pakkujal on õigus enda pakkumus tagasi võtta enne pakkumuste esitamise tähtaega.
2....9.2. Pakkumuste avamineHankija avab pakkumused vastavalt kas:hanketeates näidatud ajal ja kohas või hankedokumentides näidatud ajal ja kohas või pakkumuse esitamise ettepanekus näidatud ajal ja kohas.Hankija peab lubama pakkujatel või nende volitatud esindajatel viibida pakkumuste avamise juures.Pakkumuste avamisel peaks olema vähemalt kolm inimest – üks nn koosoleku...9.3. Pakkumuste vastavusPakkumuste läbivaatamise eesmärk on teha kindlaks hankemenetluses osalevate pakkujate esitatud ja pakkumuste avamisel avatud pakkumuste vastavus esitatud tingimustele. Tagasi lükatakse pakkumused, mis ei ole tingimuste kohased või mille esitaja on hankemenetlusest kõrvaldatud või ei ole kvalifitseeritud.
Pakkumus peab olema kooskõlas:...9.3.1. Pakkumuse tagasilükkamineHankija peab kontrollima kvalifitseeritud pakkujate esitatud ja avatud pakkumuste vastavust hanketeate ja hankedokumentide tingimustele ning tegema põhjendatud kirjaliku otsuse pakkumuste vastavaks tunnistamise või tagasilükkamise kohta.
Pakkujate vastavuse kontrollimise eesmärk on tagada pakkujate võrdne kohtlemine, riigihanke läbipaistvus ja...9.3.2. Eksperdi kasutamine pakkumuse vastavuse hindamiselRiigihankeseaduse kohaselt on hankijal kohustus kontrollida pakkumuse kooskõla hankedokumentide nõuetega.
Kas ja kui palju saab hankija eespool nimetatud kohustust delegeerida, on käsitletud vaidlustuskomisjoni 24. oktoobri 2012. aasta otsuses, kus leiti järgmist:
riigihankeseaduse § 47 lg 1 kohaselt on hankijal kohustus kontrollida pakkumuste kooskõla hanketeates ja...9.3.3. Selgituste küsimineHankijal on pakkumuse ebaselguse korral kohtupraktika kohaselt sisuliselt kohustus nõuda pakkujalt pakkumuses esitatud teabe põhjendatud selgitamist, piiritlemist või täpsustamist. Pakkuja või taotleja on kohustatud esitama kõnealused asjaolud kolme tööpäeva jooksul asjaomase nõude saamisest arvates.
Selgitus ei tohi anda...9.3.4. Põhjendamatult madal maksumusKui hankija leiab, et pakkumuse maksumus on hankelepingu eeldatava maksumusega võrreldes põhjendamatult madal, peab hankija nõudma pakkujalt asjakohast kirjalikku selgitust.
Pakkuja on kohustatud esitama kirjaliku selgituse hankijale viie tööpäeva jooksul sellekohase nõude saamisest arvates....9.3.5. Näidis kui pakkumuse osaNäidiste puhul on riigihangete seaduse (RHS) rakendamisel lähtutud nii loogikast, et tegemist on pakkuja kvalifitseerimise dokumendiga kui ka pakkumuse vastavust tõendava dokumendiga. 2015. aasta jaanuaris käsitles pakkumustega koos esitatud näidist vaidlustuskomisjon (asjas nr 151782), kes leidis allpool nimetatud asjaolud.
Vaidlustuskomisjon käsitles 19. detsembri 2014. aasta otsuses hankelepingu...10.2. Hankelepingu muutmineRiigihankeseaduse § 69 alusel on teatud tingimustel võimalik hankelepingut muuta. Lõike 5 kohaselt ei mõjuta tingimuste rikkumine hankelepingu kehtivust. Allpool on esitatud nimetatud tingimused.
Hankelepingut on võimalik muuta, kui:
muutmise põhjustavad objektiivsed asjaolud, mida ei olnud hankijal...10.2.1. Hankelepingu muutmise alused Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/23/EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-,...10.3. RaamlepingRaamleping on riigihanke tulemusena tekkiv ühe või mitme hankija ühe või mitme isikuga sõlmitud leping, millega kehtestatakse lepingu kehtivusajal selle alusel sõlmitavaid hankelepinguid korraldavad tingimused eelkõige hinna või hinna ja ettenähtud koguste või mahtude kohta.
Riigihankeseaduse § 7 lõike 2 kohaselt kohaldatakse raamlepingutele hankelepingute sätteid, kui ei ole ette...10.4. MaksedIga lepingu, ka hankelepingu oluline tingimus on kokkulepe lepingu hinnas, teisisõnu: lepingu maksumus. Lepingujärgseid makseid tuleb teha lepingus ettenähtud korras, viisil ja tähtaegadel.
Riigihankemenetluses on hankelepingute puhul üks iseärasusi see, et maksetingimused peavad olema fikseeritud juba dokumentides. See tähendab, et hankijal peab olema juba riigihanget kavan...10.5. Vaidlused ja kahjutasud10.5.1. Hankelepingutest tulenevad vaidlusedRiigihankemenetluses sõlmitud hankelepingute, nagu muudegi ostu-müügi, tööettevõtu jms lepingute puhul võib see pool, kes arvab, et tema subjektiivseid õigusi on rikutud, pöörduda oma rikutud õiguste kaitseks või ka muus vaidluses õiguskaitsevahendi (vaidlust lahendava institutsiooni) poole.
RHS ei näe ette kohustuslikku kohtualluvust. See tähendab, et hankelepinguid sõlmides on pooltel...10.5.2. Kahjutasud ja muud sanktsioonidSee, millised on hankelepingu mittetäitmisel või mittekohasel täitmisel kohaldatavad sanktsioonid või kahjutasud, sõltub
lepingus sätestatud sellekohastest tingimustest
lepingu liigist
rikkumise iseloomust ja tekitatud kahjust
õigusaktide nõuetest.
Nagu käsiraamatu eelmistes osades rõhutatud, laieneb hankelepingutele kehtiv õigus.
Enne...10.6. Hankelepingu lõppemineEnne 1. juulit 2002 kehtinud õiguse kohaselt sõlmitud lepingute lõppemise alused on:
nõuetekohane täitmine
samaliigilise vastunõude tasaarvestamine
võlgniku ja kreeditori isiku kokkulangemine
poolte kokkulepe
täitmise võimatus
füüsilise isiku surm või juriidilise isiku tegevuse lõppemine.
Pärast 1....10.7. Ehitustööde tööettevõtulepingute tingimusedEhitustööde riigihangete teostamiseks sõlmitakse üldjuhul tööettevõtulepingud. Ehituse tööettevõtulepingute sõlmimisel rakendatakse tsiviilkoodeksis sätestatud tingimusi, ehituses tavaks kujunenud ehitusala lepingute üldisi tingimusi ja head ehitustava.
Tulenevalt RHS § 52 lõikest 2 peavad lepingu tingimused vastama hankedokumentides ja edukaks tunnistatud pakkumuses esitatud...10.7.1. Ehitustöö lepingu objekt ja subjektLepingu objekt on ehitustööd, mille üldise kirjelduse ja põhilised näitajad (mahud jne) peab esitama lepingus, kuid mille täpseks aluseks olevatele dokumentidele tuleb lepingus viidata. Põhiline alusdokument on projektdokumentatsioon, hankedokumendid ja pakkumus ise.
Üldjuhul kasutatakse ehitustööde riigihangetes koguhinnamaksumust. Sellisel juhul peab tööde mahud...10.7.2. Lepingu tähtajadÜks tähtsamaid tähtaegu on lepingu tähtaeg ehk tööde teostamise lõpptähtaeg. Tööde teostamise seisukohast võib kokku leppida ka vahetähtaegu, näiteks tööde üleandmise etappidena. Ka need tähtajad on olulised. Vahetähtaegade täitmine annab hankijale ülevaate tegelikust tööde käigust kogu ehituse ulatuses. Nii lõpptähtaja kui ka vahetähtaja mittetäitmisel rakendatakse üldjuhul leppetrahvi või...10.7.3. Tagatised ja maksetingimusedTagatistena kasutatakse praktikas ehitustööde puhul kas krediidiasutuse garantiid või kindlustusgarantiid.
Teostustagatise ehk ehitusaegse tagatisega tagatakse töövõtja lepinguliste kohustuste täitmine ehitusperioodil. Ehitusaegse tagatise suurus on 10% pakkumuse maksumusest. Kindlustusgarantiina kasutatakse sageli koguriskikindlustust (CAR – Contractors All Risks), mis...10.7.4. Ehitustööde üleandmine ja vastuvõtmineKuna töövõtuleping lõpeb tööde üleandmisega, tuleb ehitustööde puhul üleandmine kirjalikult vormistada. Tellijal (hankijal) on kohustus töö vastu võtta ja see üleandmisel üle vaadata (TsK § 366). Kui tellija ei teata viivitamatult töövõtjale lepingutingimustest kõrvalekaldumistest, mis halvendasid tööd või teistest puudustest töös, kaotab ta õiguse ka hiljem nendele tugineda.
Kui...10.7.5. Ehituse töövõtulepingute üldtingimused (ETÜ 2013)2005. aasta suvel valmisid Eesti Ehitusettevõtjate Liidu, Eesti Projektbüroode Liidu, Eesti Ehitusmaterjalide Liidu, Eesti Arhitektide Liidu, Eesti Kaubandus-Tööstuskoja ning majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi koostöös ehitamist käsitlevate lepingute üldtingimused (edaspidi ETÜ 2005) ja näidisvormid.
Lepingute näidiseid on kaks:
ehituse töövõtulepingute üldtingimused...10.8. Projekteerimise töövõtulepingu tingimused2004. aasta kevadsuvel valmis Eesti Projektbüroode Liidu, Eesti Arhitektide Liidu, Eesti Ehitusettevõtjate Liidu ja Eesti Kaubandus-Tööstuskoja koostöös uus projekteerimist ja sellega kaasnevate teenuste osutamist käsitlev lepingu näidisvorm “Projekteerimise töövõtulepingu üldtingimused”. Kevadel 2007 korrigeeriti Eesti Projektbüroode Liidu eestvedamisel nimetatud üldtingimusi ning need...10.9. Omanikujärelevalve käsunduslepingu tingimused2005. aasta kevadsuvel valmisid Eesti Kaubandus-Tööstuskoja, Eesti Projektbüroode Liidu, Eesti Ehitusmaterjalide Liidu, Eesti Arhitektide Liidu, Eesti Ehitusettevõtjate Liidu ning majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi koostöös omanikujärelevalvet käsitleva lepingu üldtingimused ja näidisvorm “Omanikujärelevalve käsunduslepingu üldtingimused” (OKÜ) ning “Näidisleping” (vt www.mkm.ee –...10.10. Tarkvaraarenduse tüüpleping2015. aasta kevadel valmis riigi ja ettevõtjate koostöös tarkvaraarenduse tüüpleping. See on kättesaadav aadressil https://itpraktikud.eesti.ee/dokuwiki/doku.php?id=itari:toogrupid:erasektor:start%C2%A0.
on omandanud õiguse...11.2. Vaidlustuse ja kahju hüvitamise taotluse esitamise tähtajad ja nõudedVaidlustuse esitamisel eeldatakse, et see peab olema laekunud ehk esitatud vaidlustuskomisjonile (VAKO) kindla aja jooksul.
Vaidlustus hanke alusdokumendi peale peab olema laekunud vaidlustuskomisjonile kümne päeva jooksul päevast, kui vaidlustaja sai teada või pidi teada...11.2.1. Vaidlustuse esitamine lihtsustatud korras tellitavate teenuste hangete korralRiigikohus käsitles 10. novembril 2008 vaidlust kohtuasjas nr 3-3-1-63-08, milles käsitleti lihtsustatud korras tellitavate teenuste hankeid. Kohus arutas, kas hankija tegevuse kohta esitatud vaidlustuse peab lahendama halduskohus või vaidlustuskomisjon, kui hankele ei pea kohaldama riigihangete seaduses sätestatud hankemenetluse korda. Tegemist on põhimõttelise otsusega, mis peaks lisaks nn...11.2.2. Kahju hüvitamise nõueRiigihangete seaduse § 117 lõike 3 kohaselt võib taotleja või pakkuja esitada vaidlustuskomisjonile pärast hankelepingu sõlmimist kahju hüvitamise taotluse, kui hange jäi teostamata hankija õigusvastase tegevuse pärast. Hankija tegevus, mille ebaseaduslikkuse pärast võib taotleja või pakkuja taotleda kahju hüvitamist, on: otsus toiming hanketeade ...11.3. Vaidlustuse läbivaatamineVaidlustusse kaasamine
Vaidlustuskomisjon (VAKO) kaasab vaidlustuse läbivaatamisse peale vaidlustaja ja hankija iga riigihankes osaleva või osalemisest huvitatud ettevõtja, kelle õiguste üle vaidlustuse läbivaatamise käigus võidakse otsustada (kolmas isik). Seega on alati kaasatud näiteks edukas pakkuja, kui vaidlustatakse eduka pakkumise otsus, samuti iga pakkuja...11.3.1. Riigihanke peatamineVaidlustuskomisjon võib vaidlustaja põhjendatud taotluse alusel teha igas vaidlustusmenetluse etapis otsuse riigihanke peatamise kohta. Otsuse tegemisel peab vaidlustuskomisjon võtma arvesse peatamisest tulenevaid tagajärgi kõigi huvidele, mida võidakse kahjustada.
...11.3.3. Vaidlustuse puudused ja läbi vaatamata jätmise alusedVaidlustuskomisjon (VAKO) hindab vaidlustuse vastavust nõuetele ühe tööpäeva jooksul vaidlustuse laekumisest arvates.
Kui vaidlustuskomisjon leiab, et vaidlustuses on kõrvaldatavaid puudusi, annab ta vaidlustajale puuduste...11.4. Kahju hüvitamineKahju hüvitamise eesmärk on luua varaline olukord, milles taotleja või pakkuja oleks siis, kui tema õigusi ei oleks rikutud. Riigihangete korral tähendab see tavaliselt saamata jäänud tulu hüvitamist.
Hankeasi on riigihanke korraldamisest, hankelepingu sõlmimisest või muutmisest tekkinud haldusasi....11.6.1. Kaebus vaidlustuskomisjoni otsuse pealeEnamasti saab halduskohtusse esitada kaebuse vaidlustuskomisjoni (VAKO) otsuse peale, sest eeldatakse, et enne kohtusse kaebamist peab olema läbitud vaidlustuskomisjoni menetlus. VAKO-sse aga saab kaevata ajapiirangutega ehk vaidlustus peab olema laekunud VAKO-sse hiljemalt kolm tööpäeva enne hankemenetluses osalemise taotluste, pakkumuste või ideekavandite esitamise tähtpäeva. Mida aga teha,...11.6.2. Kaebus vaidlustusmenetluses kantud õigusabikulude hüvitamiseks uusRiigihangete seaduse järgi ei pea hankija automaatselt hüvitama pakkuja kantud õigusabikulusid vaidlustusmenetluses, vaid pakkuja peab esitama asjakohase nõude riigivastutuse seaduse alusel. Kohtupraktikas on vaidlustusmenetluse õigusabikulude nõuet käsitlenud Tallinna halduskohus ja Tallinna ringkonnakohus. Mõlemad kohtud käsitlesid riigivastutuse seadusest tulenevaid asjaolusid...11.7. Ringkonnakohtu otsusedTartu ringkonnakohus on 14.10.2008 haldusasjas nr 3-08-1449 OÜ Coniery vaidlustus Kiviõli linnavalitsuse 12.06.2008 korralduse nr 218 “Riigihanke “Keskpuiestee ja Metsa tänava rekonstrueerimine” (viitenumber 105814) pakkujate kvalifitseerimine” punkti 1 osalise ja punkti 4 täielikuks tühistamiseks leidnud järgmist.
Hankija...11.8. Riigikohtu otsusedRiigikohtu erikogu on 20. detsembri 2001. a määruses (kohtuasja number 3-3-1-8-01) leidnud järgmist.
Avalik õigus kui osa õiguskorrast on määratud korraldama spetsiifilisi suhteid, mis kaasnevad avaliku võimu teostamisega. Avalik-õiguslik vaidlus eeldab igal juhul, et õigussuhte üks pooltest oleks avaliku võimu kandja. Üldiselt on selleks riik, kohalik...12. Järelevalve12.1. Haldusjärelevalve ja riiklik järelevalve2014. aasta 1. juulist muutub korrakaitseseaduse jõustumisega senine riiklik järelevalve kaheks eraldi järelevalveks: haldusjärelevalveks ja riiklikuks järelevalveks.
Haldusjärelevalve on sätestatud Vabariigi Valitsuse seadusega (VVS).
Haldusjärelevalve on ühe haldusorgani kontroll teise haldusorgani tegevuse õiguspärasuse üle (VVS).
...12.1.1. HaldusjärelevalveHaldusjärelevalve on ühe haldusorgani kontroll teise haldusorgani üle. Haldusmenetluse seaduse § 8 kohaselt on haldusorgan seadusega, selle alusel antud määrusega või halduslepinguga avaliku halduse ülesandeid täitma volitatud asutus, kogu või isik. Haldusorganid on näiteks ministeerium, amet, omavalitsuse asutus või eraisik, kellele on antud halduslepinguga avaliku võimu ülesanne, nt...12.1.2. Riiklik järelevalveRiiklik järelevalve on üldiselt sätestatud korrakaitseseaduses. Riikliku järelevalve eesmärk on avalikku korda ähvardava ohu ennetamine, ohukahtluse korral ohu väljaselgitamine, ohu tõrjumine ning avaliku korra rikkumise kõrvaldamine.
Riigihangete seaduse järgi teeb riiklikku järelevalvet riigihangete üle rahandusministeerium. Seega on riigihangete kontekstis riikliku järelevalve...12.2. Rahandusministeeriumi otsus või ettekirjutusRahandusministeerium tunnistab enne hankelepingu sõlmimist oma otsusega kehtetuks riigihangete seaduse (RHS) § 10 lõike 1 punktis 1 nimetatud hankija hankemenetluse või teeb RHS-i § 10 lõike 1 punktides 2–6 või lõikes 3 nimetatud hankijale ettekirjutuse hankemenetlus kehtetuks tunnistada, kui hankija:
ei ole hanketeates, hankedokumentides või pakkumuse esitamise ettepanekus...12.3. Tegevus Euroopa Komisjoni teate korral õigusrikkumise kohtaRiigihangete seaduse § 110 sätestab, et kui Euroopa Komisjon teavitab hankijat kirjalikult Euroopa Liidu riigihangete õigusaktide või neid rakendavate riigisiseste õigusaktide sätete ilmsest rikkumisest hankemenetluse korraldamisel, on hankija kohustatud:
kohe edastama komisjoni teate ärakirja rahandusministeeriumile kolme tööpäeva jooksul teate saamisest arvates...12.4. SüüteodSüütegu on karistusseadustikus või muus seaduses sätestatud karistatav tegu (karistusseadustik, § 3).
Süüteod jagunevad järgmiselt:
kuritegu
väärtegu.
Kuritegu on karistusseadustikus sätestatud süütegu, mille eest on füüsilisele isikule põhikaristusena ette nähtud rahaline karistus või vangistus ja juriidilisele...12.4.1. VäärteguRiigihangete seaduse (RHS) kohaselt on väärtegu:
konfidentsiaalsusnõuete rikkumine
taotleja või pakkuja hankemenetlusest kõrvaldamata jätmine, kui RHS-is on selline kohustus sätestatud ja hankijale on teada, et taotleja või pakkuja puhul on olemas kohustusliku kõrvaldamise alus
hankelepingu sõlmimine või muutmine RHS-i nõudeid rikkudes
...12.5. Vastutus riigihangete korra rikkumise eestRiigihangete seaduse (RHS) või selle alusel kehtestatud õigusaktide rikkumise eest kannab füüsiline isik tsiviil-, distsiplinaar-, haldus- või kriminaalvastutust. Juriidilisele isikule kohaldatav haldusvastutus ei välista haldus- või kriminaalvastutuse kohaldamist asjaomasele füüsilisele isikule.
Riigihangete rikkumisega seotud asja menetletakse ...12.5.1. Ametniku varaline vastutusAmetniku varalist vastutust reguleerivad avaliku teenistuse seaduse paragrahvid 891 ja 892. Nimetatud sätete järgi on ametnik kohustatud hüvitama riigile või kohalikule omavalitsusüksusele, kelle asutuses ta kahju tekitamise ajal töötas, süüliselt teenistuskohustuse rikkumisega tekitatud kahju. Selliseks kahjuks peetakse ka riigi või kohaliku omavalitsusüksuse...12.5.2. Konfidentsiaalsusnõude rikkumineKonfidentsiaalsusnõuet käsitlevad:
karistusseadustiku (KarS) § 157 “Kutse- ja ametitegevuses teatavaks saanud saladuse hoidmise kohustuse rikkumine”
Rahalise karistusega karistatakse isikut, kes rikub talle seadusega määratud kohustust hoida saladuses kutse- või ametitegevuses teatavaks saanud teavet teise isiku tervist, eraelu või äritegevust puudutava kohta. ...12.6. KorruptsioonKorruptsiooni põhitingimus on majanduslikud huvid. Riigihankemenetlust rakendades ostetakse suures koguses asju ning tellitakse teenuseid ja ehitustöid, seetõttu tundub, et korruptsioon ja riigihanked on lahutamatud. Korruptsiooniks peetakse enamasti asjaolu, kui ameti-isik kasutab võimu isikliku kasu saamise eesmärgil. ...12.6.1. Huvide konfliktRiigihanke ajal võib juhtuda, et hankija esindajad peavad otsuste tegemisest taanduma. Sellise olukorra näide on huvide konflikt.
Huvide konflikti korral on isik korraga seotud või on olnud seotud mitme osalisega.
Huvide vastuolu korral on võimalikud erinevad käitumisviisid, mis hankija peaks olema eelnevalt kindlaks määranud. Hankija peab...12.6.2. Ametiisiku võimalikud riigihangetega seonduvad süüteod ja karistusedAmetiisikul on ametiseisund riigi või kohaliku omavalitsuse asutuses, organis või avalik-õiguslikus juriidilises isikus. Ametiisikule on pandud haldamis-, järelevalve- või juhtimisülesanded, varaliste väärtuste liikumist korraldavad või võimuesindaja ülesanded. Ametiisik juhib eraõiguslikku juriidilist isikut, tegutseb selle nimel või tegutseb teise füüsilise isiku...12.6.3. Karistusseadustikus sätestatud süüteod riigihanke rikkumiselKaristusseadustik sätestab süüteod riigihangete rikkumise korral. Seadustiku §-s 300 on ette nähtud karistus riigihangete konkursil ühele osalejatest põhjendamatute soodustingimuste või eeliste loomise või muul viisil riigihangete nõuete rikkumise eest, kui sellega on tekitatud oluline varaline kahju. Seda paragrahvi on aastail 2007–2013 kohaldatud, kuid 2014. aasta sügisel jõustus...12.7. Riigikontrolli leitud puudused riigihangetesAllpool on toodud väljavõtted riigikontrolli audititest osades, mis käsitlevad riigihankeid. Auditite terviktekstid asuvad aadressil http://www.riigikontroll.ee.
Riigikontroll leidis auditeerimisel puudused
Tehniliselt ühtne riigihange (telefonijaamade ja telefonide ost) tehti kahes...12.8. Euroopa Liidu rahastus ja riigihangete seaduse rikkumineEuroopa Liidu seadused näevad ette, et Euroopa Liidu eelarvest eraldatavale rahale tuleb rakendada riigihangete reegleid. Kui raha saaja seda ei järgi, on õigus eraldatud ja juba ka kulutatud raha tagasi küsida. Liikmesriigil ning hankijal on kohustus raha tagasi maksta.
Raha tagasimaksmise puhul aga on oluline, kas saab kohalda aegumistähtaega või mitte. Kõigile nendele küsimustele... Lisad Lisa 1. Riigihanke korraldamise lubamise otsuse näidis (ainult veebis) Lisa 2. Riigihanke korraldamise korra näidis (ainult veebis) Lisa 3. Alla riigihanke maksumuse piirmäära asjade ostmise ning ehitustööde ja teenuste tellimise korra näidis (ainult veebis) Lisa 4. Riigihanke korraldamise otsuse näidis (ainult veebis) Lisa 5. Riigihanke korraldamise otsuse näidis (ainult veebis) Lisa 6. Hankedokumentide kinnitamise näidis (ainult veebis) Lisa 7. Pakkujate kvalifitseerimise, hankemenetlusest kõrvaldamise, pakkumuse vastavaks ja edukaks tunnistamise otsuse näidis (ainult veebis) Lisa 8. Pakkumuste tagasilükkamise otsuse näidis (ainult veebis) Lisa 9. Riigihanke pakkumuse ja kvalifitseerimiseks vajalike andmete ning dokumentide esitamise näidis (ainult veebis) Lisa 9.1. Riigihanke kvalifitseerimiseks vajalike andmete ning dokumentide esitamise näidis (ainult veebis) Lisa 9.2. Riigihanke pakkumuse esitamise näidis (ainult veebis) Lisa 10. Riigihanke pakkumuste ja kvalifitseerimiseks vajalikke andmeid sisaldava pakendi avamise protokolli näidis (ainult veebis) Lisa 11. Riigihanke pakkumuste ja kvalifitseerimiseks vajalikke andmeid sisaldava pakendi avamise protokolli ärakirja näidis (ainult veebis) Lisa 12. Riigihanke pakkumuste vastavaks tunnistamise koosoleku protokolli näidis (ainult veebis) Lisa 13. Riigihanke pakkumuste vastavaks tunnistamise ja tagasilükkamise teate edastamise näidis (ainult veebis) Lisa 14. Riigihanke pakkumuste vastavaks tunnistamise ja tagasilükkamise teate kättesaamise näidis (ainult veebis) Lisa 15. Euroopa Keskpanga riigihangete teostamise sise-eeskiri (ainult veebis) Lisa 1. Euroopa Ühenduse asutamislepingu I lisa Lisa 2. Volituste andmine halduslepingu sõlmimiseks Lisa 3. Rakendusüksuse ülesannete täitmise haldusleping Lisa 4. Halduslepingu sõlmimise teade Lisa 5. Hankeplaani näidis (ainult veebis) Lisa 6. Tallinna linna protseduurireeglid riigihanke korraldamiseks lihtmenetluse korral (ainult veebis) Lisa 7. Alla riigihanke maksumuse piirmäära jäävate riigihangete korraldamise juhise vormi näidis Tallinna linnavalitsuse näitel (ainult veebis) Lisa 8. Lihtmenetlusega riigihanke korraldamise ja vastutava ametiisiku määramise haldusakti näidis (ainult veebis) Lisa 9. Lihtmenetlusega riigihanke korraldamise ja vastutava ametiisiku ning komisjoni koosseisu määramise haldusakti näidis (ainult veebis) Lisa 10. Hankekuulutuse vormi näidis Tallinna linnavalitsuse näitel (ainult veebis) Lisa 11. Riigihanke kutse näidis Tallinna linnavalitsuse näitel (lihtmenetlus, asjade ostmine) (ainult veebis) Lisa 12. Riigihanke kutse näidis Tallinna linnavalitsuse näitel (lihtmenetlus, teenuste ostmine) (ainult veebis) Lisa 13. Riigihanke kutse näidis (lihtmenetlus, ehitustöö) (ainult veebis) Lisa 14. Pakkuja lihtmenetlusest kõrvaldamise, pakkujate kvalifitseerimise, pakkumuste vastavaks tunnistamise protokolli näidis (ainult veebis) Lisa 15. Pakkuja lihtmenetlusest kõrvaldamise, pakkujate kvalifitseerimise, pakkumuste hindamise haldusakti näidis (ainult veebis) Lisa 16. Alla riigihanke maksumuse piirmäära asjade ostmise, teenuste ja ehitustööde tellimise juhis Tallinna näitel (ainult veebis) Lisa 17. Riigihangete kord Tartu Ülikooli näitel (ainult veebis) Lisa 18. Hankemenetlusega seotud toimingute teostamise kord Sillamäe linnavalitsuse näitel (ainult veebis) Lisa 19. Riigihangete korraldamise kord vallavalitsuses Tamsalu vallavalitsuse näitel (ainult veebis) Lisa 20. Riigihanke protokolli näidis Tallinna linna näitel (ainult veebis) Lisa 20.1. Riigihanke otsuse näidis Tallinna linna näitel (ainult veebis) Lisa 20.2. Lihthanke dokumendid ehitustööde tellimise korral Tallinna linna näitel (ainult veebis) Lisa 20.3. Lihthanke dokumentide näidis asjade ostmise korral Tallinna linna näitel (ainult veebis) Lisa 20.4. Lihthanke dokumentide näidis teenuste tellimisel Tallinna linna näitel (ainult veebis) Lisa 20.5. Riigihanke komisjoni näidis Tallinna linna näitel (ainult veebis) Lisa 20.6. Riigihanke eest vastutava isiku määramise näidis Tallinna linna näitel (ainult veebis) Lisa 20.7. Hankekorra näidis Tallinna linna näitel (ainult veebis) Lisa 20.8. Hankeplaani näidis Tallinna linna näitel (ainult veebis) Lisa 21. Euroopa Kaitseagentuuri riigihanke eeskiri (ainult veebis) Lisa 22. Kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas ostjate sõlmitavate ehitustööde ning asjade ja teenuste riigihangelepingute sõlmimise kord (ainult veebis) Lisa 23. Komisjoni tõlgendav teatis (ainult veebis) Lisa 24. Euroopa Kohtu kohtuotsus kohtuasjas nr T-258/06 (ainult veebis) Lisa 25. Euroopa Kohtu kohtuotsus kohtuasjas nr C 271/08 (ainult veebis) Lisa 26. Üürilepingu tüüpvorm (ainult veebis) Lisa 28. Rahvusarhiivi hankeplaan (ainult veebis) Lisa 29. Ravimiameti hankeplaan (ainult veebis) Lisa 1. Ideekonkursside korraldamise eesmärgid (ainult veebis) Lisa 2. IT-hange (ainult veebis) Lisa 2.1. Mööblihange (ainult veebis) Lisa 2.2. Ehitustööde hange (ainult veebis) Lisa 2.3. Omanikujärelvalve hange (ainult veebis) Lisa 3. Võrgustikega seotud valdkonnad. Ehitustööde hange (ainult veebis) Lisa 3.1. Võrgustikega seotud valdkonnad. Finantsteenuste hange (ainult veebis) Lisa 4. Kommunaalteenuste hange (ainult veebis) Lisa 5. Kommunaalteenuste hange (ainult veebis) Lisa 6. IT majutusteenuse hange (ainult veebis) Lisa 7. Teenuse hange (ainult veebis) Lisa 8. Ideekonkursi kutse (ainult veebis) Lisa 9. Ehitustööde kontsessiooni teade (ainult veebis) Lisa 10. Kvalifitseerimissüsteemi kehtestamise teade (ainult veebis) Lisa 11. Ideekonkursi tulemuste teade (ainult veebis) Lisa 12. Riigihanke aruanne (ainult veebis) Lisa 13. Hankelepingu sõlmimise teade (ainult veebis) Lisa 14. Alla riigihanke piirmäära jäävate hangete teate näidis (ainult veebis) Lisa 14.1. Alla riigihanke piirmäära jäävate hangete teate näidis (ainult veebis) Lisa 14.2. Alla riigihanke piirmäära jäävate hangete teate näidis (ainult veebis) Lisa 15. Pakkumuse esitamise ettepaneku näidis põllumajandusministeeriumist (ainult veebis) Lisa 16. Sõlmitud hankelepingutest teavitamise näidis (ainult veebis) Lisa 1. Ehitusmaterjalide ja -toodete harmoneeritud standardid (ainult veebis) Lisa 2. Masinaid käsitlevad harmoneeritud standardid (ainult veebis) Lisa 3. Elektriseadmeid käsitlevad harmoneeritud standardid (ainult veebis) Lisa 4. Surveseadmeid käsitlevad harmoneeritud standardid (ainult veebis) Lisa 5. Mööbli riigihanke tehniline kirjeldus (ainult veebis) Lisa 6. Detailplaneeringu riigihanke tehniline kirjeldus (ainult veebis) Lisa 7. Ehitustoodete ja -materjalide tehnilised tunnused (ainult veebis) Lisa 8. Eurokoodeksid (ainult veebis) Lisa 9. Transporti käsitlevad standardid (ainult veebis) Lisa 10. Turismi käsitlevad standardid (ainult veebis) Lisa 11. Arhitektuurse ideelahenduse konkursi tehniline kirjeldus (ainult veebis) Lisa 12. Gaasiseadmete harmoneeritud standardid (ainult veebis) Lisa 13. Kaitsevahendeid (isikukaitsevahendeid) käsitlevad harmoneeritud standardid (ainult veebis) Lisa 14. Liftide harmoneeritud standardid (ainult veebis) Lisa 15. Plahvatusohtlikku keskkonda käsitlevad harmoneeritud standardid (ainult veebis) Lisa 16. Elektromagnetilist ühilduvust käsitlevad harmoneeritud standardid (ainult veebis) Lisa 17. Raadio- ja telekommunikatsiooni terminaliseadmeid käsitlevad harmoneeritud standardid (ainult veebis) Lisa 18. Meditsiinivahendeid käsitlevad harmoneeritud standardid (ainult veebis) Lisa 19. Mänguasju käsitlevad harmoneeritud standardid (ainult veebis) Lisa 20. Omanikujärelevalve teenuse riigihanke tehniline kirjeldus (ainult veebis) Lisa 21. Reisijateveo köisteid käsitlevad harmoneeritud standardid (ainult veebis) Lisa 22. Üldist tooteohutust käsitlevad harmoneeritud standardid (ainult veebis) Lisa 23. Kiirraudteesüsteeme käsitlevad harmoneeritud standardid (ainult veebis) Lisa 24. Väikelaevu käsitlevad harmoneeritud standardid (ainult veebis) Lisa 25. Mõõtevahendeid käsitlevad harmoneeritud standardid (ainult veebis) Lisa 1. Erialaregistrite loetelu Lisa 2. Pakkujate kvalifitseerimisele esitatavate nõuete näidised Lisa 3. Kvalifitseerimissüsteemi näidis (ainult veebis) Lisa 4. Eesti sertifitseerimisasutustes sertifitseeritud kvaliteedisüsteemide nimekiri Lisa 5. Euroopa Kohtu kohtuotsus kohtuasjas nr C 74/09 (ainult veebis) Lisa 1. Pakkumuste avamisel täidetavate dokumentide näidised Lisa 2. Vaidlustuskomisjoni otsus riigihanke "Keila gümnaasiumi uue hoone ehitustööd" kohta (ainult veebis) Lisa 1. Projekteerimise töövõtulepingu üldtingimused (PTÜ 2007) (ainult veebis) Lisa 2. Justiitsministeeriumi töövõtulepingute üldtingimused (ainult veebis) lisa1.vaidlustusenaidis.docxuus


§ 20 Keskuse struktuuriüksused on:5 VARA, FINANTSEERIMINE, ARUANDLUS JA KONTROLL6 ÜMBERKORRALDAMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE7 8 RAKENDUSSÄTTED
Väljaandja:PõllumajandusministerAkti liik:määrusTeksti liik:terviktekstRedaktsiooni jõustumise kp:01.09.2015Redaktsiooni kehtivuse lõpp:
Avaldamismärge:RT I, 29.08.2015, 63
Põllumajandusuuringute Keskuse põhimäärus [RT I, 12.06.2013, 1 - jõust. 01.07.2013] Vastu võetud 08.01.2004 nr 1RTL 2004, 6, 75jõustumine 24.01.2004Muudetud järgmiste aktidega (näita)VastuvõtmineAvaldamineJõustumine15.12.2004RTL 2004, 157, 236601.03.200517.02.2006RTL 2006, 20, 34305.03.200612.04.2007RTL 2007, 34, 59428.04.200705.02.2009RTL 2009, 16, 19201.03.200907.02.2011RT I, 11.02.2011, 301.03.201121.01.2013RT I, 25.01.2013, 201.03.201318.03.2013RT I, 21.03.2013, 101.04.201303.06.2013RT I, 12.06.2013, 101.07.201321.08.2015RT I, 29.08.2015, 101.09.2015Määrus kehtestatakse "Vabariigi Valitsuse seaduse" § 43 lõike 5 ja § 49 lõike 1 punkti 10 alusel.[RTL 2004, 157, 2366 - jõust. 01.03.2005] 1. peatükk ÜLDSÄTTED § 1. Põllumajandusuuringute Keskus (edaspidi Keskus, lühendatult PMK, inglise keeles Agricultural Research Centre ) on põllumajandusministri 29. detsembri 1997. a määrusega nr 18 «Taimetoodangu Inspektsiooni ja Taimse Materjali Kontrolli Keskuse moodustamine» moodustatud Maaeluministeeriumi valitsemisalas tegutsev ministeeriumi hallatav riigiasutus.[RT I, 29.08.2015, 1 - jõust. 01.09.2015] § 2. Keskus juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi seadustest, Vabariigi Valitsuse määrustest ja korraldustest, valdkonna eest vastutava ministri määrustest ja käskkirjadest, teistest õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.[RT I, 29.08.2015, 1 - jõust. 01.09.2015] § 3. Keskusel on väikese riigivapi kujutise ja oma nimega pitsat, valdkonna eest vastutava ministri kinnitatud eelarve ning kehtestatud korras registreeritud sümboolika.[RT I, 29.08.2015, 1 - jõust. 01.09.2015] § 4. Keskuse aadress on Teaduse 4/6, Saku, 75501 Harju maakond. Keskuse mujal asuvate struktuuriüksuste aadressid tuuakse ära nende põhimäärustes.2. peatükk KESKUSE TEGEVUSVALDKOND JA PÕHIÜLESANDED § 5. Keskuse põhiülesanneteks Eestis kehtivatest õigusaktidest tulenevate riikliku järelevalve teostajate teenindamiseks vajalike tegevustena on:1) sortide riiklike registreerimis- ja majanduskatsete tegemine sortide registreerimiseks ja sordilehte võtmiseks;