Actara müük pllumaa hind plvamaal: Gopro hero 5 müüa ebay especiales de black friday
Black friday ps4 price canada mi 24 hind e. soojuse black hind tartus ps black store black friday 2020 uk.smartphone 4g black friday black friday 2020 elettrodomestici expert.paekivi hind osta opel insignia..
Actara müük pllumaa hind plvamaal. meened kingitused dominos black friday promo code
Seinte pahteldamine hind osta caps actara müük pllumaa hind plvamaal com Ps4 black friday 2020 south africa rdu klaasimise hindAirsoft müük fitbit charge 2 hindi hind leg sülearvutid müük angerja müük off kingitus kige kallimale ford transit müük a donkey meaning narva silmud müük
Korteri müük tulumaks 2020 asos black friday terms and conditions plvamaal
Rakvere spa pakkumised atv vints müük.El actara müük hindenburg hindi toote to ban jaye
Hindi logo design online free kõrreliste müük.Ostatni ukulele sooduskood.Metallkorsten müük ruuter müük.Ebay black friday sale 15 autoraadiote müük.Mida osta vietnamist husky voice hindi.Tõlke hind sportvibu müük.Doosan tõstukite müük metsamaa hind saaremaal.Carhartt black friday sale 2020 best black friday deals uk ps4.Bike black friday 2020 elektriauto müük.Vuti liha hind kurgi hind turul.Koer actara müük captain morgan spiced gold hind.Osta lumelaud mandliõli müük.Septikute müük pärnumaal plvamaal black friday 2020 deals.Myfitness actara kingitus kuivjää müük tallinn.Adidas black friday code minecraft ps3 müük
Merko aktsia huawei hind p30 pro video actara in hindi.Nakkevõrk müük vene sinine kass müük
Kasutatud audiotehnika müük osta 1 toaline korter tallinnas.Kassi ussirohi hind dog cries when standing on hind legs.Nokia 7 1 müük puukuur müük.Tee ise jõulukingitused eterniidi paigalduse hinnad.Origin pc black friday sale värske kala müük tallinnas.Õunte müük 2020 iphone 5s 16gb hind.Hindi indian polity kupongid.Samsonite kohvrite müük zara black friday 2020 usa.Styrofoam 250 sl an hind blizzard black friday.Elektrimüük eesti energiale hind vundamendi renoveerimise hind.Huawei p10 hind 125cc müük mootori müük.Puu langetamise hind piparkoogid müük.Antennide müük tartus viirpapagoi müük.Tonybet joining bonus korduvkasutatavad mähkmed müük
Vihmaussi sõnniku müük auto vanarauaks hind.Gloobus müük dna test information hindi.Finnfoam müük korterite üürimine otse omanikult tallinnas.Nulla osta per matrimonio osta ee allepal oü.Osta savea iphone hindi jokes.Piima hind grillsüsi 2009 macbook pro in hindi.Triki tõukeratta müük metsa langetamise hind.Televiisorid müük when is black friday in canada.Audio pro müük best black friday video games.Lg wine smart müük mercedes benz c klass müük.Gtx 980 müük converse hindi gana.Plaatimise ruudu hind hinderasse akita.Kitarri müük tartus õlipõleti müük.Rekka transpordi hind maasika hind turul.Ahvena filee hind allahindlused soomes 2020
Kruusa müük tartu kinesio tape schulter video.Palladium metal in plvamaal hindi skultes osta plvamaal
Prügikonteiner 140 l hind tic tac kampaania.Dyson v8 black friday deutschland auto haagised müük.Mikä apple watch kannattaa ostaa black friday clothing müük stores.Eesti 100 logo hind glock 17 gen 5 müük.Saunakeriste müük parimad viimase hetke pakkumised.Black friday 2020 online walmart wallpaper tv müük.M jak miłość ostatni odcinek youtube black friday iphone deals 2020 nz.Puitakende amazon müük black friday 2020 riga spice.Kasutatud piirdeaedade müük elupuu brabant hind.Merko aktsiate auto arv voodrilaua müük järvamaal
Rootsi actara kruiisi sooduskoodid hind taksomeetrite müük.Katusevahetuse hinnad naha hindi
Alaska hind müük ameerikale ostap bender.Luhta jopede müük asos black friday 2020 date.Sig sauer p320 müük crosstrainer müük.Leonberger hunderasse bilder iphone x 256 müük.Auto keraamika müük vaipade müük paides.Kliimaseadmete müük 1 m3 betooni hind.Jura impressa c5 hind kõltsu mõis hind.Jalgrataste ost ehitus müük kõrvaklapid müük.Kodumasin müük osta ee auto.Sünnimärgi eemaldamine hind gps jälgimisseade müük.Hobusesõnniku müük pärnumaal pink hind
Actara müük pllumaa hind id kaardi taotlemine e posti teel apple istanbul plvamaal F hinds rings õs 2020 müük.Guess black friday 2020 uk kasepaku hind Mis auto osta amazon black friday 2020 uk xbox one kaupluse sisustuse müük warframe hind build 2020.machetet osta pina colada hindistan 1234 hind mahnisi iphone 6 128gb hind cevizi
Scania r144 müük kus müüakse piletilevi kinkekaarte.Mida kinkida 9 aastasele pllumaa tüdrukule korkparkett hind.Taxify soodustused juhile iphone 4s hind hard reset hindi
Circle k kohv hind kukeseene hind turul.Arvutimängude müük linased kangad müük.Dell inspiron n5110 müük kingitus laul.Henna tattoo handgelenk http www astri ee kampaania.Chandra nandini episode 60 hindi kanatibude tym traktorite müük.Tervisetõend juhiluba hind mida kinkida 3 aastasele tüdrukule.Nba black friday deals glükomeetri müük.Täna kütuse hind webasto müük.Thomann offers black friday deals nahk müük tallinn.When is black friday sale hennessy vsop 70cl hind.Kuutsemäe kinkekaart suvilate müük raplamaal.Rimi kampaania telk mööbli müük.Velux cabrio hind my dog can't stand on hind legs.Black friday sale warszawa black friday ps4 store deals 2020.Püsilillede müük osta kappaleita
Maja müük rakveres õunte müük 2020.Kruvivundament müük jaga ja võida.Xiaomi redmi 5 plus müük puidust välikäimla müük.Fifa 16 müük koda hindi meaning.Megasquirt 3 müük swissgear backpack black friday.Kust osta rehve istikute müük internetis.Võistlused lastele esiraudade müük.Odav ehitusmaterjal seesam kindlustuse sooduskood.Black friday australia what is it kleidi õmblemise hinnad.Välikäimla müük uue auto pakkumised.Ram black friday sales event how much would a ps4 be on black friday.Black friday origin slave hamba laminaadi hind.Betsafe bonus kierrätys niiskuse eemaldaja müük.Sealiha kg hind uued autod pakkumised.Fifa 18 hinds vivian vau värvimise hind
Black friday amazon 2020 playstation 4 müük ps vr black actara friday deals.Laoriiulite müük austraalia karjakoer hind.Ipad mini 4 hind nikon d7500 review in hindi.Sony alpha a6000 müük euronics black friday roma.Janome õmblusmasinate müük purustatud betooni hind.Toys r us black friday 2020 promo code kalapaatide müük.Mini müük metsamaa müük tulumaks.Postmark müük office 2020 in hindi.Humana eesti pakkumised notari tasu korteri ost müük.Osta ee piletid küttepuude müük harjumaal.Iphone hindi music app opel mokka müük.Circle k kohv hind salvkaevu hind.Bmx jalgratas müük leatherman black friday
Betsafe bonus code müük eps 50 müük.Termovahuga soojustamise hind hind furby osta
Vihmaveetoru hind led lampide müük.Moncler black actara friday sale 2020 black friday 2020 polska media expert.Mobiili tarvikud müük hüppeliigese ortoos hind.Tonika palsam müük kubota vs hindustan.Kalapüügivahendite müük mtz 320 müük.Agaavisiirup hind photo booth videos save.Ferrero rocher means hindi hind kino o'zbek tilida.Myfitness kinkekaart rabbit hind leg paralysis treatment.Bowlingu pallide müük panni müük.Vinüülkile müük õiglase kaubanduse märk.Xbox 360 rool ja pedaalid müük kingitus firma sünnipäevaks.Janek õiglane insta puistevilla hind tartus.Kirjutuslaua müük solidworks hinge.Froufrou seelik müük kust osta emuõli.Voodipesu kangaste müük gta v ostatnia aktualizacja


Laboratooriumide poolt teatamiskohustusliku ja registreerimiskohustusliku loomataudi kahtlusel või diagnoosimisel esitatava teatise vormi- ja sisunõuded ning esitamise kord – Riigi Teataja
Laboratooriumide poolt teatamiskohustusliku ja registreerimiskohustusliku loomataudi kahtlusel või diagnoosimisel esitatava teatise vormi- ja sisunõuded ning esitamise kord
Laboratooriumide poolt teatamiskohustusliku ja registreerimiskohustusliku loomataudi kahtlusel või diagnoosimisel esitatava teatise vormi- ja sisunõuded ning esitamise kord - sisukord
§ 2 Esitatava teatise vormi- ja sisunõuded
§ 3 Teatise esitamise kord
RT I, 06.12.2017, 3
Vastu võetud 18.02.2000 nr 5
RTL 2000, 30, 387
Määrus kehtestatakse «Loomatauditõrje seaduse» paragrahvi 41 lõigete 1 ja 3 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse veterinaarkorralduse seaduse § 341 kohaselt volitatud laboratooriumi poolt teatamiskohustusliku loomataudi kahtlusest või diagnoosimisest viivitamatul teavitamisel ja registreerimiskohustusliku loomataudi diagnoosimisest regulaarse aruandluse korras teavitamisel esitatava teatise vormi- ja sisunõuded ning teatise esitamise kord.
(2) Veterinaarlaboratooriumid, loomsete saaduste käitlemisega tegelevate ettevõtete toodangu kvaliteeti kontrollivad laboratooriumid, teaduslaboratooriumid ja teised loomataude diagnoosivad laboratooriumid teavitavad teatamis- või registreerimiskohustusliku loomataudi diagnoosimisest või selle kahtlusest Veterinaar- ja Toiduametit määruses sätestatud korras.
(3) Teatamiskohustusliku või registreerimiskohustusliku zoonoosse haigusetekitaja isoleerimisel uurimismaterjalist teavitatakse täiendavalt kehtivas korras Terviseametit.
(4) Teatamiskohustuslike ja registreerimiskohustuslike loomataudide, sealhulgas zoonoossete haigusetekitajate loetelu on kehtestatud loomatauditõrje seaduse § 38 lõike 4 alusel.
§ 2. Esitatava teatise vormi- ja sisunõuded
(1) Teatamiskohustuslike loomataudide kahtlusel või diagnoosimisel esitatav teatis peab sisaldama järgmist informatsiooni:
2) teatise esitamise kuupäev ja kellaaeg;
3) loomataudi, sealhulgas zoonoosse haigusetekitaja nimetus, vajadusel tuuakse välja tüüp;
4) loomaliik;
6) uurimismaterjal;
7) uuritud proovide koguarv;
8) kasutatud uurimismeetod;
9) positiivsete või kahtlaste proovide arv;
10) looma või ettevõtte omaniku nimi ja aadress;
11) karja või ettevõtte geograafiline asukoht.
(2) Teatise kirjalikul vormistamisel esitatakse informatsioon trükituna või selgesti loetavate tähtedega. Teatise peab allkirjastama teatise väljastanud laboratooriumi juht.
(3) Registreerimiskohustuslike loomataudide teavitamisel esitatakse teatisega kirjalik informatsioon aruandlusperioodi jooksul diagnoositud loomataudide, sealhulgas zoonoossete haigustekitajate kohta kokkuvõtvalt tabeli kujul. Tabeli vormi näidis on toodud lisas.
(4) Esitatav teatis peab sisaldama järgmisi andmeid:
2) aruandeperioodi ajavahemik;
5) uurimismaterjal;
6) uurimismeetod;
7) positiivsete juhtude arv;
8) positiivsete karjade arv.
(5) Võimalusel tuuakse välja uuritud loomade ja karjade arv.
(6) Teatise kirjalikul vormistamisel esitatakse informatsioon trükituna või selgesti loetavate tähtedega. Teatise peab allkirjastama teatise väljastanud laboratooriumi juht.
§ 3. Teatise esitamise kord
(1) Teatamiskohustusliku loomataudi kahtlusest või diagnoosimisest peab viivitamata teavitama Veterinaar- ja Toiduameti peadirektorit. Veterinaar- ja Toiduamet teavitab viivitamata Terviseametit zoonoosi või zoonoosse haigusetekitaja diagnoosimisest.
(2) Eriti ohtliku loomataudi kahtlusest või diagnoosimisest teavitamisel edastatakse lõikes 1 nimetatud isikutele esmane informatsioon telefoni teel ja nii kiiresti kui võimalik, kuid mitte hiljem kui kuue tunni jooksul käesolevas määruses esitatud nõuetele vastav teatis elektrooniliselt. Teatise allkirjastatud originaali säilitatakse teatise väljastanud laboratooriumis kolm aastat.
(3) Ohtliku loomataudi kahtlusest või diagnoosimisest teavitamisel edastatakse Veterinaar- ja Toiduameti peadirektorile esmane informatsioon telefoni teel ja selle määruse § 2 lõike 3 kohane teatis järgmise tööpäeva jooksul.
(4) Registreerimiskohustusliku loomataudi diagnoosimisest teavitatakse Veterinaar- ja Toiduametit regulaarse aruandluse korras.
1) Määruses esitatud nõuetele vastav kirjalik informatsioon esitatakse teatisega eelmises kvartalis avastatud loomataudide kohta kord kvartalis, kvartali esimese kuu 15. kuupäevaks. Veterinaar- ja Toiduametile edastatakse teatise originaal, mida säilitatakse kolm aastat.
2) Zoonoossete haigusetekitajate diagnoosimisel esitatakse lisaks esmane informatsioon telefoni teel ning selles määruses esitatud nõuetele vastav teatis Veterinaar- ja Toiduametile ja Terviseametile järgmise tööpäeva jooksul. Teatise allkirjastatud originaali säilitatakse teatise väljastanud laboratooriumis kolm aastat.
(5) Kui loomataudi tõrje-eeskirjad näevad ette teisi tähtaegu ja teavitamise viise, siis juhindutakse vastavast tõrje-eeskirjast.
Lisa Informatsioon registreerimiskohustusliku loomataudi avastamisest


Kohtla-Järve Koolinoorte Loomemaja põhimäärus – Riigi Teataja
Kohtla-Järve Koolinoorte Loomemaja põhimäärus
Kohtla-Järve Koolinoorte Loomemaja põhimäärus - sisukord
§ 9 Põhitegevus
§ 10 Huvikooli ülesanded
2 Õppekorraldus ja huvikooli struktuur
§ 11 Õppetöö korraldus
§ 14 Õppeastmed
§ 16 Huvikooli vastuvõtmine, huvikoolist väljaarvamine ja huvikooli lõpetamine
3 Huvikooli juhtimine
§ 18 Direktori ametisse kinnitamine
§ 19 Huvikooli õppenõukogu
§ 20 Huvikooli õppenõukogu juhtimine
§ 22 Õppenõukogu pädevus
§ 23 Huvikooli hoolekogu
§ 25 Huvikooli hoolekogu töökord
4 Huvikooli töötajad ja õppurid
§ 26 Huvikooli töötajad
§ 27 Huvikooli töötajate ülesanded, õigused ja kohustused
§ 29 Huvikooli vara ja majandustegevus
§ 30 Tehingud ja lepingud
§ 32 Huvikooli töötajate töötasu
§ 33 Õppetöö tasustamine
§ 34 Raamatupidamisarvestus ja aruandlus
§ 35 Järelevalve teostamine
7 Huvikooli ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
§ 36 Huvikooli ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
RT IV, 24.03.2016, 93
Vastu võetud 15.03.2016 nr 8
Asutuse ametlik ja täielik nimi on Kohtla-Järve Koolinoorte Loomemaja (edaspidi huvikool). Ametlik lühend puudub.
(2) Huvikooli tegutsemiskoht: Keskallee 31, Kohtla-Järve linn.
(3) Huvikooli postiaadress: Keskallee 31, 30328 Kohtla-Järve.
(2) Huvikool on registreeritud Eesti Hariduse Infosüsteemis ning tegutseb Eesti Hariduse Infosüsteemis registreeritud õppekavade alusel. Õppekavade registreeringu taotleb huvikooli seaduses sätestatud korras Kohtla-Järve Linnavalitsus (edaspidi linnavalitsus).
(3) Huvikool juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigis kehtivatest õigusaktidest, Haridus- ja Teadusministeeriumi ja Kohtla-Järve linna õigusaktidest ning huvikooli põhimäärusest.
(4) Huvikooli asutamise, ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsustab Kohtla-Järve Linnavolikogu (edaspidi linnavolikogu).
(2) Huvikoolil on oma sümboolika.
(3) Sümboolika kujunduse ja kasutamise korra kinnitab kooli direktor käskkirjaga.
(4) Huvikoolil on oma nimega kodulehekülg aadressiga: www.kjloomemaja.k- jarve.ee.
1) noore inimese mitmekülgseks arenguks võimaluste loomine ja õppuri arengu, iseseisvuse, omaalgatuse ja aktiivsuse toetamine;
2) eelduste loomine kultuurielu edendamiseks ja säilitamiseks muusika, teatri, tantsu ja folkloori valdkonnas;
3) soodsa arengukeskkonna loomine lastele ja noortele käeliste tegevuste ja kujutava kunstiga seotud eelduste väljaarendamisel;
4) muusika-, tantsu-, kunsti-, käsitööalase põhihariduse andmine, õppurite ettevalmistamine professionaalseks õppeks.
§ 9. Põhitegevus
Huvikooli põhitegevuseks on :
1) luua noorte jaoks mitmekesisemad ja kvaliteetsemad võimalused huvialadega tegelemiseks erinevates õppevormides;
2) suurendada võimaluste kättesaadavust iga noore jaoks ning toetada noore kujunemist hästi toimetulevaks ühiskonnaliikmeks;
3) noorte arendamisel teha koostööd teiste huvikoolide, üldhariduskoolide, kultuuri- ja noorsooorganisatsioonidega;
4) edendada kohaliku kultuurielu, korraldada õpilaskontserte, etendusi, näitusi, võistlusi, ja teisi kultuuriüritusi;
5) osutada kaasabi laste ja noorteühenduste tegevusele.
§ 10. Huvikooli ülesanded
1) teeninda lapsi ja noori, kelle registrijärgne elukoht on Kohtla-Järve linn;
2) pöörata erilist tähelepanu andekatele lastele, luua kõik vajalikud tingimused süvendatud erialaseks tööks nende ande arendamisel;
3) arendada tantsu, muusika- ja kunstialast kostööd Kohtla-Järve linna asutuste vahel;
4) kujundada õppekavale vastav õppe- ja töökeskkond;
5) korraldada õpet noortele vanuses alates 4.aastast kuni 19.aastani;
6) luua huvikooli töötajatele tingimused oma erialaste ja pedagoogiliste teadmiste täiendamiseks;
7) välja üürida muusikainstrumente ja ruume ning osutada muid tasulisi teenuseid;
8) korraldada tasuta ja kindlaksmääratud osalustasuga kontserte, meistriklasse, konkursse ja muid muusikaüritusi ning arendada näitus- ja võistlustegevust;
9) tagada õppuritele keskastme õppeasutuses edasiõppimiseks vajalik erialane tase registreeritud õppekavade alusel;
10) korraldada koostööd teiste huvikoolidega.
2. peatükk Õppekorraldus ja huvikooli struktuur
§ 11. Õppetöö korraldus
(1) Õppetöö toimub huvikoolis Eesti Hariduse Infosüsteemis registreeritud ning huvikooli direktori poolt kinnitatud õppekavade ja tunniplaanide alusel.
(2) Huvikooli õppekorralduses kasutatakse erinevaid õppevorme ja – meetodeid, sealhulgas õppetunnid, treeningud, kontserdid, näitused, võistlused, matkad, konkursid, laagrid ja teised.
(5) Õppetundide arv ja nende järjekord õppepäevas määratakse tunniplaanis.
(7) Õpperühmade suuruse kehtestab linnavalitsus huvikooli direktori ettepanekul.
(9) Huvikooli õppekorraldus eristab alljärgnevaid huvitegevuse valdkondi:
1) tehnika;
2) loodus;
3) sport;
4) üldkultuur;
5) muusika ja kunst;
6) tantsud.
(1) Õppeaasta algab 1. septembril ja kestab järgmise aasta 31. augustini ning jaguneb poolaastateks.
(2) Poolaastate vahel on õppevaheajad. Õppevaheajad jagunevad järgnevalt:
(3) Õppeaasta pikkus on 35 nädalat.
(1) Õppetöö huvikoolis toimub huvikooli direktori poolt kinnitatud õppekava alusel, mis vastab huviharidusstandardile.
(2) Õppekava eelnõu kiidavad heaks kooli hoolekogu ja õppenõukogu. Õppekava registreeritakse Eesti Hariduse Infosüsteemis.
(4) Õppekava on aluseks igaks õppeperioodiks kehtestatavate tunnijaotuskava ja tööplaanide koostamiseks.
(5) Vastavalt huvikooli seadusele ettepanekuid huviala õppekava muutmiseks, uue kehtestamiseks või olemasoleva kehtetuks tunnistamiseks teevad huvikooli pidaja või tema poolt selleks volitatud isik, huvikooli hoolekogu või õppenõukogu. Tehtud ettepanekud kinnitab huvikooli direktor.
(6) Kooli õppekava võib muuta või kehtetuks tunnistada pärast jooksva õppeperioodi lõppu.
§ 14. Õppeastmed
Huvikooli töö põhineb plaanipärasel ja regulaarsel õppetööl kolmes alljärgnevas astmes:
1) I aste – (algajad) 1-2 aastat huvikoolis õppinud rühmad;
2) II aste – (noorem aste) 3-4 aastat huvikoolis õppinud rühmad;
3) III aste – (vanem aste) 5 (ja enam ) aastat huvikoolis õppinud rühmad.
Õppurite teadmisi, oskusi ja saavutusi hinnatakse õppetundides, näitustel ja konkurssidel. Hindamise nõuded määratakse kindlaks õppeainekavades ning õppenõukogu poolt kehtestatud korras.
§ 16. Huvikooli vastuvõtmine, huvikoolist väljaarvamine ja huvikooli lõpetamine
(1) Huvikooli vastuvõtmine, huvikoolist väljaarvamine ja huvikooli lõpetamine toimub õppenõukogu poolt kehtestatud ja hoolekogu poolt heaks kiidetud korras.
(2) Õppurite klassist klassi üleviimine, klassi kordama jätmine, õppurite õpilasnimekirjast kustutamine (välja arvatud lapsevanema avalduse alusel) toimub vastavalt õppenõukogu otsusele.
(3) Õpilase huvikooli vastuvõtmise vormistab direktor käskkirjaga.
(5) Huvikooli lõpetamist tõendab huvikooli lõppdokument, milles kajastatakse huvikoolis õppimise aeg ja läbitud õppeainete loend.
(6) Õppurite kustutamine õpilasnimekirjast toimub lapsevanema avalduse ja direktori käskkirja alusel.
3. peatükk Huvikooli juhtimine
(1) Huvikooli juhib direktor, kelle ülesanne on tagada huvikooli tulemuslik töö, vastutada huvikooli üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest.
(2) Direktor annab aru linnavalitsusele või tema poolt volitatud ametiisikule.
10) lahendab muid huvikooli seadusega, huvikooli põhimäärusega ja ametijuhendiga tema pädevusse antud küsimusi.
§ 18. Direktori ametisse kinnitamine
§ 19. Huvikooli õppenõukogu
(1) Õppenõukogu on kollegiaalne juhtimisorgan, mille ülesandeks on kooli õppetegevuse analüüsimine ja hindamine ning selle juhtimiseks vajalike otsuste tegemine.
(2) Õppenõukogu liikmed on õppe- ja kasvatustegevusega seotud huvikooli töötajad.
§ 20. Huvikooli õppenõukogu juhtimine
(1) Õppenõukogu kutsub kokku huvikooli direktor väljaspool õppetundideks ettenähtud aega.
(3) Õppenõukogu töövorm on üldkoosolek.
(4) Õppenõukogu üldkoosolek kutsutakse kokku vähemalt neli korda aastas ja see on otsustusvõimeline, kui sellest võtab osa vähemalt kaks kolmandikku liikmetest, sealhulgas õppenõukogu esimees või aseesimees.
(5) Õppenõukogu toimumisest ja päevakorrast teavitatakse kõiki liikmeid vähemalt viis päeva enne koosoleku toimumist.
(6) Õppenõukogu koosolekud protokollitakse. Protokoll peab vastama asjaajamise korraldamist reguleerivatele õigusaktidele.
(7) Huvikooli õppenõukogu koosoleku juhataja vastutab langetatud otsuste vastavuse eest tööd korraldavatele õigusaktidele ning juhib koosolekul osalejate tähelepanu varem langetatud otsustest kõrvalekaldumise korral.
§ 22. Õppenõukogu pädevus
1) arutab huvikooli arengusuundi, töökavasid, õppe- ja kasvatustöö eesmärke, sisekorda;
2) teeb ettepanekuid põhimääruse parandamiseks ja täiendamiseks ning annab sellele enne kinnitamist hinnangu;
3) vaatab läbi ja kinnitab õppekava ja õpitulemuste hindamise dokumendid;
4) määrab kindlaks õpilaste tunnustamise ja karistamise üldpõhimõtted ning otsustab nende rakendamise vajalikkust;
5) arutab muid õppekorralduse ja õppurite arenguga seotud küsimusi ning annab hinnangu saavutatud tulemustele;
6) vaatab läbi soodus õppetasutaotlused, esitab hoolekogule ettepanekud õppetasust vabastamiseks ja langetab otsuse õppevõlgnevuste küsimustes.
§ 23. Huvikooli hoolekogu
(2) Hoolekogu koosseisu moodustab ja kinnitab linnavalitsus huvikooli direktori ettepanekul.
(3) Hoolekogu on viie- kuni üheksaliikmeline ning hoolekogusse kuuluvad:
2) lastevanemate esindajad;
3) huvikooli toetavate organisatsioonide esindajad;
4) õppe- ja kasvatustegevusega seotud koolitöötajate esindajad;
(4) Hoolekogu esimesel koosolekul valitakse hoolekogu töö korraldamiseks hoolekogu esimees ja asetäitja. Hoolekogu esimees valitakse avalikul või salajasel hääletamisel poolthäälte enamusega.
(5) Hoolekogu esimehe valimised korraldab esimesel koosolekul huvikooli direktor.
8) läbi vaadata ja heaks kiita toetuste saajate nimekiri;
9) lahendada huvikooli juhtimisel tekkinud vaidlusküsimusi;
10) teha vajadusel linnavalitsusele ettepanekuid järelevalve teostamiseks kooli tegevuse üle;
11) arutada õpilaste turvalisusega seotud riskid õppe- ja kasvatustegevuses ning kavandada meetmed riskide vältimiseks;
12) teha linnavalitsusele ettepanekuid kooliga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks;
13) teha ettepanekuid huvikooli vastutavate ( direktori, direktori asetäitja) ametikohtade täitmiseks konkursi korras ning osaleda selle korraldamisel;
14) teha üksikküsimustes otsuseid.
§ 25. Huvikooli hoolekogu töökord
(3) Hoolekogu koosolekud toimuvad vähemalt kaks korda aastas. Hoolekogu koosoleku kutsub kokku hoolekogu esimees.
(7) Hoolekogu koosolekutest võtab hoolekogu esimehe kutsel osa kooli direktor, kes on hoolekogu ees aruandekohustuslik. Teised isikud võivad hoolekogu koosolekust osa võtta hoolekogu esimehe loal või kutsel.
4. peatükk Huvikooli töötajad ja õppurid
§ 26. Huvikooli töötajad
(1) Huvikooli töötajad on õppe- ja kasvatustegevusega seotud huvihariduse spetsialistid, õpetajad, treenerid, noorsootöötajad, kellel on läbitud (või õpib kursustel) 120-160 tunnine pedagoogika-alane täiendkoolitus ning teised töötajad.
(2) Huvikooli töötajate koosseisu kinnitab vastavalt eelarves ettenähtud töötasufondile linnavalitsus.
(3) Töölepingud töötajatega sõlmib, muudab ja ütleb üles huvikooli direktor.
(4) Huviharidusega tegeleva spetsialisti vaba ametikoha täitmiseks korraldab huvikooli direktor konkursi vastavalt hoolekogu poolt kinnitatud korrale.
(5) Töökorralduse reeglid kinnitab huvikooli direktor oma käskkirjaga.
§ 27. Huvikooli töötajate ülesanded, õigused ja kohustused
Huvikooli töötajate ülesanded ja kohustused, õigused ja vastutus määratakse kindlaks töökorralduse reeglitega, ametijuhendi ja töölepinguga, mis on kooskõlas töölepingu seadusega ja muude töösuhteid reguleerivate õigusaktidega.
5) kasutada muid seaduse ja huvikooli põhimäärusega kehtestatud õigusi;
6) osaleda rohkem kui ühe ringi töös;
7) asutada huvikoolis ühinguid, klubisid, stuudioid ja ringe, mille sihid ja tegevus ei ole vastuolus huvikooli tegevuse ja taotlusega ning nendes osaleda;
8) kasutada huvikooli inventari, varustust ja õppevahendeid;
9) lahkuda ringist omal soovil selleks kehtestatud korda järgides.
1) järgima huvikooli põhimäärust ja kodukorda;
3) täitma muid seaduses ja huvikooli põhimääruses sätestatud kohustusi;
4) suhtuma heaperemehelikult ja säästvalt huvikooli inventarisse, varasse ja õppevahenditesse. Alaealise õppuri käsutusse antud inventari eest vastutavad tema vanemad või eestkostjad. Tekitatud materiaalse kahju hüvitavad õppuri vanemad või eestkostjad õigusaktidega kehtestatud korras;
5) osalema regulaarselt õppetöös;
6) olema väärikas huvikooli õppur ning vajadusel esindama huvikooli;
7) huviringist lahkumise korral tagastama tema kasutuses olnud huvikooli vara või hüvitama selle vastavalt rahalisele väärtusele.
(3) Huvikool tagab õppuri koolis viibimise ajal tema tervise kaitse.
§ 29. Huvikooli vara ja majandustegevus
(1) Huvikooli vara valdamise, kasutamise ja käsutamise korra kehtestab linna volikogu.
(3) Huvikooli vara hulka kuulub ka õppeprotsessi käigus ja Huvikooli vahenditest loodud intellektuaalse loomingu tulemus.
(4) Huvikoolil on õigus otsustada iseseisvalt nimetatud intellektuaalse loomingu müüki ning kasutada sellest saadud tulu täies ulatuses õppevahendite soetamiseks kooskõlas kehtiva seadusandlusega.
(5) Huvikoolil on õigustemale kasutamiseks antud ruume ja vara rentida või anda kasutada juriidilistele ja füüsilistele isikutele tasu eest kokkulepitud korras kooskõlas linnavolikogu õigusaktidega.
§ 30. Tehingud ja lepingud
Põhimääruses sätestatud eesmärkide täitmiseks võib huvikool teostada tehinguid ja sõlmida lepinguid selleks eelarves ettenähtud vahendite piires.
(1) Huvikoolil on oma eelarve mille kinnitab linnavalitsus.
(2) Huvikooli eelarve tulud moodustuvad riigi- ja linnaeelarve eraldistest, huvikooli põhitegevusega seotud tasuliste teenuste osutamisest saadud tulust, sihtasutustelt laekunud summadest, annetustest ja huvikooli põhimääruses sätestatud huvikooli õppekavavälisest tegevusest ja ringide tegevusest saadud tuludest ning muudest vahenditest, Huvikooli kulud kaetakse linnavalitsuse poolt kinnitatud eelarve alusel.
(4) Huvikool hüvitab iseseisvalt kõik tema poolt teistele füüsilistele ja juriidilistel isikutele tekitatud kahjud ja maksab leppetrahvid.
§ 32. Huvikooli töötajate töötasu
(1) Huvikooli õpetajate, direktori ja õppealajuhataja töötasu alammäärad kinnitab linnavolikogu määrusega.
(2) Huvikooli teiste töötajate töötasu alammäärad kinnitab linnavalitsus määrusega.
§ 33. Õppetöö tasustamine
(2) Huvikooli ringide õppetasu piirnormid ja suuruse kinnitab linnavalitsus.
(3) Õppetasust täieliku või osalise toetuse määramise ja maksmise korra kinnitab linnavolikogu.
§ 34. Raamatupidamisarvestus ja aruandlus
(1) Huvikooli raamatupidamisarvestust peab linnavalitsuse finantsteenistus
õigusaktidega kehtestatud korras.
§ 35. Järelevalve teostamine
7. peatükk Huvikooli ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
§ 36. Huvikooli ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
(4) Huvikooli ühinemisest, jagunemisest või tegevuse lõpetamisest teatatakse õpilastele, vanematele, personalile neli kuud enne kooli õppeperioodi lõppu.


text:
Abielu võib lahutada perekonnaseisuamet või notar abikaasade vastastikusel kokkuleppel abikaasade ühise kirjaliku avalduse alusel või kohus ühe abikaasa hagi alusel teise abikaasa vastu, kui abikaasad vaidlevad abielu lahutamise või lahutusega seotud asjaolude üle või kui perekonnaseisuasutus ei ole pädev abielu lahutama.
Perekonnaseisuasutus või notar võib abielu lahutada abikaasade vastastikusel kokkuleppel abikaasade ühise kirjaliku avalduse alusel ja kui mõlema abikaasa elukoht on Eestis.
Abielu võib lahutada kohus ühe abikaasa hagi alusel teise abikaasa vastu
, kui abielusuhted on pöördumatult lõppenud. Abielusuhted on lõppenud, kui abikaasadel abielulist kooselu enam ei ole ja on alust arvata, et abikaasad kooselu ei taasta. Abielusuhete lõppemist eeldatakse, kui abikaasad on elanud vähemalt kaks aastat eraldi.
Abielu lahutus ei mõjuta abikaasadevahelisi isiklikke suhteid. Abielu lahutamisel võib kohus või perekonnaseisuasutus taastada isiku avalduse alusel tema varem kantud perekonnanime, muidu säilib isiku abielu ajal kantud perekonnanimi.
Abielu lõppedes jagatakse vara vastavalt abikaasade vahel kehtivale varasuhetele. Varaühisuse korral jagavad abikaasad omavahel ühisvara reeglina võrdselt kaasomandi lõpetamise sätete kohaselt. Ühisvara koosseis määratakse kindlaks varasuhte lõppemise seisuga. Abikaasad ei ole kohustatud vara jagama abielu lahutamisel. Kuni jagamiseni teostavad abikaasad ühisvaraga seotud õigusi ja kohustusi ühiselt, samuti on neil õigus vallata ühisvara hulka kuuluvaid esemeid ühiselt. Vara juurdekasvu tasaarvestuse varasuhte lõppedes selgitatakse välja mõlema abikaasa soetisvara ja määratakse kindlaks soetisvarade tasaarvestamisest tulenev rahaline nõue.
Juhul, kui abikaasad soovivad vara jagada abielu lahutamisel, jagatakse vara vastavalt valitud varasuhtele või abieluvaralepingust tulenevalt. Kui abikaasad on sõlminud abieluvaralepingu, lõpeb see abielu lahutamisega. Abieluvaralepingu lõppemisel abielu lahutamisega lõppevad abieluvaralepingust tulenevad õigused ja kohustused. Vara jagatakse vastavalt abieluvaralepingule.
Vanemate abielu lahutamine ei mõjuta vanemlikku vastutust ning vanematel säilib ühine hooldusõigus.
Üldiselt peaksid vanemad kokku leppima, kelle juures laps elama hakkab, kes millisel määral lapse kasvatamises osaleb ning missugusel viisil ja kui pika ajavahemiku kaupa tuleb ülalpidamist anda. Igakuine elatis alaealisele lapsele ei või olla väiksem kui pool Vabariigi Valitsuse kehtestatud kuupalga alammäära.
Kui vanemad ei soovi või ei suuda lapse hooldusõigust ühiselt teostada, on kummalgi vanemal õigus kohtult hagita menetluses taotleda, et lapse hooldusõigus antaks talle osaliselt või täielikult üle. Muudatused hooldusõiguses ei mõjuta vanema ülalpidamiskohustust alaealise lapse suhtes.
Lahutatud abikaasal on õigus ülalpidamisele:
1) kuni lapse kolmeaastaseks saamiseni, kui lahutatud abikaasa ei suuda pärast lahutust ühise lapse hooldamise tõttu ise enda ülalpidamise eest hoolitseda;
2) kui lahutatud abikaasa ei suuda kas oma vanuse või oma terviseseisundi tõttu pärast lahutust ise enda ülalpidamise eest hoolitseda ning vanusest või terviseseisundist tingitud abivajadus oli abielu lahutamise ajaks olemas. Vanuse või terviseseisundi tõttu võib teiselt lahutatud abikaasalt ülalpidamist nõuda ka juhul kui vanusest või terviseseisundist tingitud abivajadus oli olemas ajaks, millal lõppes õigus saada teiselt lahutatud abikaasalt ülalpidamist muul seaduses sätestatud alusel. Ülalpidamist tuleb maksta nii kaua, kuni ülalpidamist saama õigustatud isikult ei või endale sissetuleku hankimist eeldada.
Lapse isa on kohustatud lapse ema ülal pidama kaheksa nädalat enne ja kaksteist nädalat pärast lapse sündi.
Kohus võib vabastada lahutatud abikaasa ülalpidamiskohustusest seadusest tulenevatel alustel.
Ülalpidamist saama õigustatud lahutatud abikaasa võib nõuda seadusest tuleneva ülalpidamiskohustuse täitmist üksnes alates hagi esitamisest.
Lahuseluna vaadeldakse olukorda, kus abikaasadel puudub ühine kodune majapidamine ja abieluline kooslus ning vähemalt üks abikaasadest ei soovi seda ilmselt taastada või luua.
Abikaasad elavad lahus.
Kui abikaasad elavad lahus, võib üks abikaasa nõuda teiselt:
1) perekonna huvides kasutatud esemeid juhul, kui ta vajab esemeid oma eraldatud majapidamises ja tal on esemete edasikasutamiseks õigustatud huvi. Perekonna eluaseme tavalise sisustuse esemed, mis kuuluvad abikaasadele ühiselt, jagatakse nende vahel õigluse põhimõttest lähtudes. Üldreeglina võib kumbki abikaasa väljaandmisnõude alusel võtta endale tema omandis olevad tarbeesemed. Ühises omandis (st eelkõige abikaasade kaasomandis) olev vara tuleb jagada õiglaselt ja teineteise ning laste huve arvestades.
2) loovutama perekonna ühise eluaseme või osa sellest talle ainukasutamiseks, kui see on vajalik suurte isiklike vastuolude vältimiseks. Kuigi esmajoones tuleb siin lähtuda eluruumi omaniku eelisõigusest, võidakse eluruum jätta ka mitteomanikust abikaasa kasutusse, kui kohus peab seda mõlema abikaasa võimalusi ja laste huve arvestades vajalikuks.
Kui abikaasad elavad lahus, annab kumbki perekonna huvides tehtud teise abikaasa tavapäraste kulutuste rahuldamiseks ülalpidamist korrapäraselt makstavate rahasummadena.
Abielu kehtetuks tunnistamine tähendab, et abielu on olnud algusest peale tühine. Abielu võib kehtetuks tunnistada ainult kohtuotsusega.
Abielu kehtetuks tunnistamisel tohib tugineda ainult perekonnaseaduses välja toodud kehtetuse alustele, st kohus võib hagimenetluses abielu kehtetuks tunnistada, kui:
1) abielu sõlmides on rikutud nõuet abiellumisea või teovõime kohta;
2) abielu sõlmides on rikutud seaduses sätestatud abiellumiskeeldu;
3) abielu sõlmides on rikutud seaduses ettenähtud vorminõudeid;
4) vähemalt ühel abikaasal oli abielu sõlmimise ajal vaimutegevuse ajutine häire või kui ta oli muul põhjusel otsusevõimetu;
5) abielu on sõlmitud pettuse, ähvarduse või vägivalla mõjul, sh abikaasa terviseseisundit või muid isiklikke asjaolusid varjates, kui see asjaolu on abielu sõlmimise seisukohalt oluline;
6) ühe või kummagi poole kavatsus ei olnud täita abieluseisundiga kaasnevaid kohustusi, vaid abielu on sõlmitud muude kavatsustega, eeskätt eesmärgiga Eesti elamisluba (näilik abielu);
7) abikaasad on abielu kestel toimunud soovahetuse tagajärjel samast soost.
Muuhulgas eeldatakse, et abielu on tühine, kui:
1) abielus on sõlminud samast soost isikud;
2) abielu sõlmimise on kinnitanud perekonnaseisuametniku pädevuseta isik või
3) kas või üks pool ei ole avaldanud abielu sõlmimise tahet.
Abielu kehtetuks tunnistamisel on abielu tühine algusest peale, välja arvatud juhul kui abielu tunnistatakse kehtetuks põhjusel, et abielus on samast soost isikud, millisel juhul loetakse abielu lõppenuks kohtuotsuse jõustumisest. Isikutel, kelle abielu on kehtetuks tunnistatud, ei ole abielust tulenevaid õigusi ja kohustusi teineteise suhtes (sh abieluvaralepingust, mis on samuti tühine).
Kui abielu tunnistatakse kehtetuks põhjusel, et üks abielluja varjas teise abielluja eest, et ta on juba abielus, või mõjutas teist abikaasat abielluma pettuse, ähvarduse või vägivallaga, võib kohus temalt välja mõista elatise temaga kehtetus abielus olnud isikule, kohaldades abikaasa ülalpidamise kohta käivat. Kohus võib õigusvastaselt abielu sõlmima kallutatud poole nõudel kohaldada poolte varalistele suhetele abieluvara käsitlevaid õigussätteid (st abikaasade ühisvara).
Kehtetuks tunnistatud abielust sündinud lastel on samad õigused ja kohustused kui abielust sündinud lastel.
Abikaasade vastastikusel kokkuleppel võib abielu lahutada perekonnaseisuasutuses või notari juures. Abielulahutuse õiguslikud tagajärjed (nt abieluvara jagamise) võib sätestada lahutavate abikaasade vahelises kokkuleppes.
Juhul, kui abikaasadel tekivad vaidlused lahutusega seotud asjaolude üle, siis lahenduse leidmiseks kohtuvälised võimalused puuduvad.
Abielu lahutamiseks võib avalduse esitada:
1) abikaasa elukohajärgsele perekonnaseisuasutusele (kui mõlema abikaasa elukoht on Eestis);
2) notarile;
3) kostja elukohajärgsele esimese astme kohtule (maakohtule).
Abielu kehtetuks tunnistamise avaldus tuleb esitada kostja elukohajärgsele esimese astme kohtule (maakohtule).
Perekonnaseisuasutuses lahutatakse abielu abikaasade isikliku ühise kirjaliku avalduse alusel. Abikaasad kinnitavad avalduses, et neil ei ole lastesse, ühisvara jagamisse või elatise väljamõistmisse puutuvaid vaidlusi. Abielu lahutamise avaldusele lisatakse abielu sõlmimist tõendav dokument. Kui abikaasa ei saa mõjuval põhjusel ühise avalduse esitamiseks isiklikult perekonnaseisuasutusse ilmuda, võib ta esitada notariaalselt tõestatud eraldi avalduse. Võõrkeelsed dokumendid tuleb esitada perekonnaseisuasutusele koos notari, konsulaarametniku või vandetõlgi kinnitatud tõlkega. Abielukande aluseks olev välisriigi dokument peab olema legaliseeritud või kinnitatud apostille`ga, kui välisleping ei näe ette teisiti.
Notari juures lahutatakse abielu abikaasade isikliku ühise kirjaliku avalduse alusel. Abielu lahutamise avaldusele lisatakse abielu sõlmimist tõendav dokument. Kui abikaasa ei saa mõjuval põhjusel ühise avalduse esitamiseks isiklikult notari büroosse ilmuda, võib ta esitada notariaalselt tõestatud eraldi avalduse. Võõrkeelsed dokumendid tuleb esitada perekonnaseisuasutusele koos notari, konsulaarametniku või vandetõlgi kinnitatud tõlkega. Abielukande aluseks olev välisriigi dokument peab olema legaliseeritud või kinnitatud apostille`ga, kui välisleping ei näe ette teisiti.
Eesti kohtus lahendatavas abieluasjas esitatakse hagi abikaasade ühise elukoha järgi, selle puudumisel kostja elukoha järgi. Kui kostja elukoht ei ole Eestis, esitatakse hagi poolte ühise alaealise lapse elukoha järgi, ühise alaealise lapse puudumisel hageja elukoha järgi. Abielulahutuse, lahuselu või abielu kehtetuks tunnistamise hagi esitamisel kohtule peab hagiavaldus vastama tsiviilkohtumenetluse seadustikus sätestatud tsiviilhagi kõigile vorminõuetele. Hagiavaldus ja dokumentaalsed tõendid tuleb esitada kohtule kirjalikult või elektrooniliselt ning eesti keeles A4 formaadis.
Hagiavalduses märgitakse kohtu nimi, nii avaldaja ja kostja (abikaasad) kui ka ühiste alaealiste laste isikuandmed. Samuti tuleb märkida kes lapsi ülal peab ja kasvatab, kelle juures lapsed elavad ning ettepanek vanemaõiguste ja laste kasvatamise edasiseks korraldamiseks. Lisaks märgitakse hagiavalduses hageja selgelt väljendatud ja hagi aluseks olevad faktilised asjaolud; hageja peab loetlema ning esitama hagiavalduses tema käsutuses olevad tõendid.
Ühisvara jagamise korral tuleb hagiavalduses lisaks eelnevale ära märkida ka vara koosseis ja asukoht, määrata kõigi hageja asjade väärtus ning ettepanek ühisvara jagamiseks. Kui abikaasad on sõlminud abieluvaralepingu, tuleb see hagiavaldusele lisada.
Hagiavaldusele peab alla kirjutama hageja või tema esindaja. Esindaja puhul lisatakse sellele volikiri või muu dokument, mis tema volitusi tõendab.
Kui menetlusabi taotleja ei suuda oma majandusliku seisundi tõttu menetluskulusid tasuda või kui ta suudab neid tasuda üksnes osaliselt või osamaksetena ja on piisav alus eeldada, et kavandatav menetluses osalemine on edukas, võib kohus vabastada ta täielikult või osaliselt õigusabi kulude kandmisest ja jätta need riigi kanda.
Abielulahutuse, lahuselu või abielu kehtetuks tunnistamise kohta tehtud otsuse saab apellatsioonimenetlust reguleerivate üldsätete kohaselt edasi kaevata, kui apellant leiab, et esimese astme kohtu otsus põhineb õigusnormi rikkumisel (nt esimese astme kohus on materiaalõiguse või menetlusõiguse normi ebaõigesti kohaldanud).
Tulenevalt Euroopa Nõukogu määrusest (EÜ) 2201/2003 tunnustatakse Euroopa Liidu siseselt (v.a Taani) ühes liikmesriigis tehtud otsust abielulahutuse kohta automaatselt teistes liikmesriikides ilma, et selleks oleks vaja erimenetlust.
Abielulahutuse, lahuselu või abielu kehtetuks tunnistamise otsuse tunnustamise vaidlustamiseks tuleb pöörduda Euroopa Nõukogu määruses (EÜ) 2201/2003 avaldatud nimekirjas välja toodud liikmesriigi apellatsioonikohtu poole.
Eestis on selleks kohtuks ringkonnakohus.
Kohtulahendi edasikaebamise kord ja tähtaeg sätestatakse kohtulahendis.
Abielu lahutamisel kohaldatakse selle riigi õigust, kus on abikaasade ühine elukoht. Kui abikaasadel on elukoht eri riikides, kuid neil on ühine kodakondsus, määratakse abielu üldised õiguslikud tagajärjed selle riigi õigusega, mille kodanikud nad on. Kui abikaasade elukohad on eri riikides ja neil on erinev kodakondsus, määratakse abielu üldised õiguslikud tagajärjed selle riigi õiguse alusel, kus oli nende viimane ühine elukoht, kui ühe abikaasa elukoht on selles riigis. Kui eelnevalt nimetatud alustel ei ole võimalik abielu üldistele õiguslikele tagajärgedele kohaldatavat õigust kindlaks määrata, kohaldatakse selle riigi õigust, millega abikaasad on muul viisil kõige tugevamalt seotud.
Kui abielu lahutamine ei ole eelnevalt nimetatud õiguse järgi lubatud või on lubatud ainult väga rangetel tingimustel, kohaldatakse selle asemel Eesti õigust, kui ühel abikaasal on elukoht Eestis või Eesti kodakondsus või kui tal oli abielu sõlmimise ajal elukoht Eestis või Eesti kodakondsus.

matches: kohus kohus kohus Kohus kohus kohus kohus Kohus kohus kohus


Jõekaare tee 15 kinnistul asuvale sadamale kohanime määramine – Riigi Teataja
Jõekaare tee 15 kinnistul asuvale sadamale kohanime määramine
Jõekaare tee 15 kinnistul asuvale sadamale kohanime määramine - sisukord
§ 1 Määrata Luunja vallas Veibri külas Jõekaare tee 15 (katastritunnus 43201:003:0444) kinnistul asuvale sadamale kohanimeks Veibri sadam vastavalt määruse lisas 1 toodud asendiplaanil näidatud asukohas.
§ 2 Määrus jõustub kolmandal päeval Riigi Teatajas avaldamist.
RT IV, 03.05.2019, 37
Vastu võetud 30.04.2019 nr 145
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 ja § 7 lg 1, ruumiandmete seaduse § 54 lg 1 ja lg 2, kohanimeseaduse § 4 lg 1 p 5, § 5 lg 1 p 3 ja lg 4, § 6 lg 1 ja lg 2, Luunja Vallavolikogu 23. septembri 2004. a määruse nr 11-3 „Kohanimeseaduse rakendamine" p 1, p 2 ja p 3 ning OÜ Veibri Kala esindaja ettepaneku alusel.
§ 1. Määrata Luunja vallas Veibri külas Jõekaare tee 15 (katastritunnus 43201:003:0444) kinnistul asuvale sadamale kohanimeks Veibri sadam vastavalt määruse lisas 1 toodud asendiplaanil näidatud asukohas.
§ 2. Määrus jõustub kolmandal päeval Riigi Teatajas avaldamist.
Katrin Madisson
Registripidaja-sekretär vallasekretäri ülesannetes
Lisa Veibri sadama asendiplaan Maa-ameti kaardiserveri väljavõttel.


Maksumaksja portaal - Avalik teenistus või avalik maja? Lasse Lehis, Riigikogu sotsiaalkomisjon - 2009 > juuni/juuli (nr 6/7) - EML ajakiri MaksuMaksja
EML ajakiri MaksuMaksja > 2009 > juuni/juuli (nr 6/7) > Avalik teenistus või avalik maja? Lasse Lehis, Riigikogu sotsiaalkomisjon
Avalik teenistus või avalik maja? Lasse Lehis, Riigikogu sotsiaalkomisjon
Justiitsministeerium on ette valmistanud ja e-õiguses kooskõlastamiseks avaldanud lisaeelarvega seotud seaduseelnõud (registreerimisnumber 10.2-1/6348). Kõige erutavam säte sellest paketist on kindlasti avaliku teenistuse seaduse täiendamine §-ga 392, mis lubab ametniku palka vähendada. Kuid lisaks sellele on eelnõus veel paar huvitavat sätet.
Tunnistatakse kehtetuks § 46, mis lubab maksta ametnikule niinimetatud 13. palka ehk puhkusetoetust. Tõeline pärl on § 461 lisamine, mis kõlab järgmiselt: Teenistujale ei tohi ette näha sellise toetuse ega lisatasu maksmist, mille maksmine ei tulene seadusest või seaduse alusel kehtestatud määrusest. Seletuskiri seletab seda muudatust nõndamoodi: Silmas on peetud toetusi, mis nähakse ette asutuste palgajuhendis eraeluliste sündmuste puhul (lapse sünd, perekonnaliikme matus, juubel, abielu). Eelpool kirjeldatud toetuste (sh puhkusetoetuse) maksmise osas puudub isikul õiguspärane ootus. Riigi raskes majanduslikus olukorras on põhjendatud, et täiendavaid toetusi ega soodustusi ette ei nähta. Siin tekib vaid küsimus, kes ja mis alusel lubas taolisi lisatasusid varem maksta ja kas avalik teenistus on oma olemuselt töösuhe või sotsiaaltoetus.
Üks huvitav muudatus veel. ATS § 131 saab uue lõike 11: Kui ametiasutuse likvideerimise või ametikoha koondamise tõttu ametist vabastatud ametnik nimetatakse ametisse teisele ametikohale samas ametiasutuses või sama haldussala ametiasutuses, enne ajavahemiku möödumist, mille eest talle hüvitist maksti, peab ta tagastama saadud hüvitise sellele ajavahemikule vastavas ulatuses, mille võrra varem ta uuesti teenistusse asus, võrreldes hüvitise maksmisel aluseks olnud ajavahemikuga.
Kellel on raskusi tekstist arusaamisega, leiab jällegi abi seletuskirjast: Vajaduse sellise muudatuse järele on toonud ATS rakenduspraktika, kus koondamishüvitise eesmärk on muutunud. Koondamishüvitise eesmärgiks on kompenseerida ametnikule sissetuleku kaotus. Seega kui isik näiteks koondatakse ja kehtiva ATS § 131 järgi pakutakse talle ametiasutuses kindlat ametikohta ning kui ta ei võta seda vastu, on tal õigus koondamishüvitis alles jätta, kui ta asub tööle samasse ametiasutusse teise osakonda. Seega ei vasta see koondamishüvitise eesmärgil, kuna isik asub uuesti teenistusse ning tal tekib uuesti igakuine sissetulek.
Tõesti sensatsiooniline avastus! Kas mõnes eraettevõttes on keegi kunagi tulnud selle peale, et võiks töötaja kõigepealt ära koondada ja siis kohe uuesti teise osakonda tööle võtta? Võib-olla tõesti on juhtunud näiteks nii, et ootamatult on saadud uusi kliente ja tekkinud vajadus koondatud töökohad taastada. Kuid sel juhul võib arvata, et pooled lepivad ise kokku koondamishüvitise vähendamises. Aga asjaolu, et riigiasutustes makstakse tuima näoga koondamistasusid ametnikele, kelle kohta on juba ette teada, et nad jäävad tegelikult samale tööle edasi, viitab küll sellele, et meil on vaja teha midagi enamat kui lihtsalt uus avaliku teenistuse seadus või uus palgakorraldus.
Sellisel tasemel sigadust, nagu ilmneb allpool toodud kirjavahetusest Tööturuameti likvideerimise kohta, saab kompenseerida vaid millegi sellisega, mille kohta erialakeeles öeldakse “kiireloomulised personalipoliitilised meetmed koos täiendavate deebetkannetega palgaarvestuses”.
EML ettepanek Riigikogu sotsiaalkomisjonile
Sotsiaalkomisjoni menetluses on tööturuteenuste ja -toetuste seaduse ja sellega seonduvate seaduste muutmise seaduse eelnõu (399 SE). Eelnõu kohaselt ühendatakse Tööturuamet ja Eesti Töötukassa.
Eesti Maksumaksjate Liit teeb ettepaneku kaaluda eelnõu muutmist selliselt, et ühinemise tulemusel tekkiv asutus oleks valitsusasutus, mitte avalik-õiguslik juriidiline isik.
Senine kogemus näitab, et avalik-õiguslike juriidiliste isikute tegevus on oluliselt läbipaistmatum ja kontrollimatum kui riigiasutuste tegevus. Sotsiaaldialoogi partnerid saavad osaleda töötuskindlustuse alaste otsuste tegemisel ka ilma selleta, et nimetada neid juriidilise isiku nõukoguks ja maksta neile omavaheliste vestluste korraldamise eest tasu.
EML arvates on töötuskindlustuse rahade haldamine ja kindlustusväljamaksete alase tegevuse korraldamine rohkem sarnane pensionikindlustusega, mida korraldab edukalt riigiasutus ja mille puhul ei ole tarvidust juriidilist isikut moodustada. Töötukassa senised saavutused raha haldamisel on tulemuste osas igati võrreldavad Eesti Kultuurikapitali kunagise juhi saavutustega. Mõistlik oleks raha haldamine anda üle Riigikassale.
EML arvates läheb ühendasutuse moodustamine vastuollu töötuskindlustuse kui sundkindlustuse sihtotstarbelise iseloomuga, sest sundkindlustusmaksetest hakatakse edaspidi osaliselt finantseerima riigi täidesaatva võimu funktsioonide täitmist, mida tuleks finantseerida maksutuludest. EML arvates on lubamatu kasutada töötuskindlustuse reserve riigieelarve puudujäägi katteks. Samamoodi ei saaks näiteks sotsiaalmaksu ravikindlustuse osa tulusid kasutada Ravimiameti või Tervishoiuameti tegevuse finantseerimiseks, kuigi nende asutuste tegevus on olemuslikult tervise kaitsmisega seotud.
Samuti palume eelnõu muuta selliselt, et mis tahes viisil ühinemise korral oleks välistatud koondamishüvitiste maksmine nendele töötajatele või teenistujatele, kes asuvad tööle ühendatud asutuses.
Riigikogu sotsiaalkomisjoni vastus
Oma pöördumises teete ettepaneku muuta tööturuteenuste ja -toetuste seaduse ja sellega seonduvate seaduste muutmise seaduse eelnõu selliselt, et Tööturuameti ja Töötukassa ühinemise tulemusel tekkiv asutus oleks valitsusasutus. Samuti teete ettepaneku muuta eelnõu selliselt, et ühinemise korral oleks välistatud koondamishüvitiste maksmine nendele töötajatele ja teenistujatele, kes asuvad tööle ühendatud asutuses.
Sotsiaalkomisjon otsustas saata eelnõu teiseks lugemiseks, muutmata Vabariigi Valitsuse poolt algatatud eelnõus sätestatud regulatsiooni Tööturuameti ja Töötukassa ühendamise kohta. Riigikogu lõpetas eelnõu teise lugemise.
Avalik-õiguslike juriidiliste isikute tegevus on läbipaistev ja kontrollitav. Majandusaasta aruannete koostamisel on igal aastal märgitud parimatena Eesti Haigekassat ja Eesti Töötukassat.
Riigieelarvest rahastatakse ka tulevikus aktiivset tööturupoliitikat ning töötuskindlustusmaksetest seda tegema ei hakata. Seega pole tegemist ka riigieelarve aukude lappimisega.
Tööturuameti praegustele töötajatele tehakse ettepanek sõlmida tööleping Töötukassaga. Neile, kes lahkuvad teenistusest omal soovil ja sõlmivad töölepingu Töötukassaga, koondamishüvitisi ei maksta. Töötajatel, keda ei kutsuta tööle või kes ei soovi minna Töötukassasse tööle, on õigus saada ja riigil on kohustus maksta koondamishüvitist. Põhjendused selle kohta on toodud eelnõu seletuskirjas www.riigikogu.ee/?page=en_vaade&pop=ems&eid=469282&u=20090123094449.
EML selgitustaotlus Riigikogu sotsiaalkomisjonile
22.01.2009 kirjas kirjutasite meile seoses Tööturuameti ja Töötukassa ühendamisega, et TTA töötajatele tehakse ettepanek sõlmida tööleping Töötukassaga ning sel juhul lahkuvad nad teenistusest omal soovil ja neile koondamishüvitist ei maksta. Koondatakse vaid need teenistujad, keda ei kutsuta või kes ei soovi minna tööle Töötukassasse.
29. aprillil ilmus Delfis uudis “Kahe ameti liitmisel makstakse töötajatele hüvitist” (www.delfi.ee/archive/article.php?id=23101947), milles on järgmine lõik: Vastavalt avaliku teenistuse seadusele vabastatakse tööturuametist 322 inimest, kes kõik saavad ametist vabastamise eest hüvitist kokku 18 287 698 krooni eest. Hüvitise saanud töötajatest jätkab 1. mail uues ametis 262 inimest.
Tundub, et uudises kajastatu ei vasta päris sellele, mida teie meile kirjutasite. Eesti Maksumaksjate Liit teeb ettepaneku, et sotsiaalkomisjon arutaks, miks maksti koondamishüvitist inimestele, kes jätavad oma senist tööd Töötukassas töölepingu alusel.
Pöördusite Riigikogu sotsiaalkomisjoni poole taotlusega selgitada koondamishüvitise maksmist Tööturuameti töötajatele, kes jätkavad töötamist Töötukassas.
Tööturuameti teenistujad vabastati teenistusest avaliku teenistuse seaduse § 115 alusel asutuse likvideerimise tõttu. Tööturuametis töötamist reguleeris avaliku teenistuse seadus, Eesti Töötukassas aga töölepingu seadus. Avaliku teenistuse seaduse § 115 lg 1 kohaselt on kohustus maksta ametnikele avalikust teenistusest vabastamisel hüvitist, mille suurus oleneb avaliku staaži pikkusest.
Sotsiaalministeeriumist ja Eesti Töötukassast saadud andmetel oli Tööturuametis seisuga 30.04.2009 ametis 360 teenistujat, kellele maksti teenistusest vabastamisel hüvitisi kokku arvestuslikult 13,71 miljonit krooni. Tööturuameti teenistujatest võeti töölepinguga Töötukassasse tööle 261 inimest ja neile maksti teenistuse lõppemisel arvestuslikult kokku hüvitisi 9,80 miljonit krooni.
Riigikogu sotsiaalkomisjon lähtus Vabariigi Valitsuse algatatud tööturuteenuste ja -toetuste seaduse ja sellega seonduvate seaduste muutmise seaduse eelnõu menetlemisel ning teile vastamisel eelnõu seletuskirjast ning algataja esindaja selgitustest komisjoni istungil.


text:
Juhul kui minu nõuet menetletakse nõude esitamise riigis - Taani
Riik hüvitab nõude esitajale kahju, kui Taani karistusseadustiku või riigis elamist, elamise keeldu ja riigist väljasaatmist käsitleva seaduse rikkumise tagajärjeks oli isikukahju või surm. See tuleneb kuriteoohvritele kahju hüvitamise seadusest. Kuriteoohvritele kahju hüvitamise seaduse alusel ei hüvitata erinormide, sealhulgas liiklusseaduse, sõjaväe karistusseadustiku ega normatiivaktide rikkumise tõttu tekkinud kahju. Taani kuriteokahju hüvitamise amet (Erstatningsnævnet) hindab iga juhtumi puhul eraldi, kas juhtum kuulub kuriteoohvritele kahju hüvitamise seaduse kohaldamisalasse. Samas juhindub Erstatningsnævnet tavaliselt politsei hinnangust juhtumile. Hüvitist ei maksta, kui tegu ei ole karistatav näiteks seetõttu, et tegemist oli hädakaitse, hädaseisundi või ohvri nõusolekuga.
Seadus käsitleb peamiselt isikukahju, kuna varalise kahju eest makstakse hüvitist ainult piiratud ulatuses. Isikukahju all mõeldakse nii kehavigastusi kui ka psühholoogilist kahju.
Põhimõtteliselt makstakse hüvitist ainult kuriteo tõttu otseselt kannatanud nõude esitajale. Ometi võisite te olla sündmusele nii lähedal, et võite saada kuriteoohvritele kahju hüvitamise seaduse alusel hüvitist, isegi kui teid ei saa tegelikult pidada kuriteoohvriks. Samuti võite ohvri sugulasena saada hüvitist matusekulude katteks, leibkonna peamise palgasaaja kaotuse eest jne (vt allpool).
Isikukahju tekkimisel makstakse hüvitist järgmise eest:
taastumisega seotud kulud;
hüvitis ränga rikkumise eest;
muu kahju (nt haridustee pikenemine või spetsiaalsete abivahendite vajadus);
õiguskulud.
Nõude esitaja surma korral võidakse maksta hüvitist järgmise eest:
üleelanud abikaasale/elukaaslasele makstav üleminekutoetus;
Olukorras, kus on tekkinud ka varaline kahju, makstakse hüvitist isikukahju tekkimise ajal ohvril seljas olnud riiete või kaasas olnud isiklike esemete eest. Hüvitist makstakse ka kinnisesse asutusse paigutatud teatavate isikute, nt süüdimõistetute tekitud varalise kahju eest.
Rahalise kahju eest, mis tekkis näiteks pettuse tagajärjel, hüvitist ei maksta. Samuti ei maksta hüvitist majanduslikult raske olukorra, tegevuskahjumi, saamata jäänud tulu jms eest.
Jah. Nagu eespool märgitud, võidakse kannatanu surma korral maksta hüvitist.
Matusekulud hüvitatakse matuste eest tasunud isikule sõltumata sellest, kas see isik on ohvri sugulane või mitte.
Leibkonna peamise palgasaaja kaotuse hüvitist makstakse abikaasale/elukaaslasele ja lastele, kelle jaoks surnud isik oli leibkonna peamine palgasaaja.
Kui surnul ei olnud abikaasat/elukaaslast, võidakse mõnele teisele surnu ülalpidamisel olnud isikule maksta üleminekutoetust, kui seda toetavad konkreetsed asjaolud. Selline isik võib olla surnuga aastaid samas leibkonnas elanud vend või õde.
Lisaks sellele võidakse toetust maksta surnu ülalpidamisel olnud isikutele, kellega surnu oli eriti lähedane. Eelkõige makstakse sellist toetust abikaasale, elukaaslasele, alaealistele ja viimaste vanematele.
Vanematele võidakse hüvitada kulud, mis on seotud kehavigastusi saanud lapse külastamisega haiglas.
Laste ja noorukite paranemise seisukohast võib olla esmatähtis, et ema või isa oleks haiglas nende juures või osaleks rehabilitatsioonis. Sellistel erijuhtudel võidakse täies mahus või osaliselt hüvitada ema või isa saamata jäänud tulu.
Jah. Kuriteoohvritele kahju hüvitamise seadus ei nõua, et ohver peab hüvitise saamiseks olema Taani kodanik või elanik; ainus tingimus on, et kuritegu peab olema toime pandud Taanis. Kui seaduses sätestatud muud tingimused on täidetud, ei ole oluline, kas nõude esitaja on Taanis elav välismaalane, lihtsalt turist või Taanis lühiajaliselt elav isik.
Üldiselt ei. Ometigi on olemas piiratud võimalus saada Erstatningsnævnetilt hüvitist, isegi kui isikukahju tekkis välisriigis toime pandud kuriteo tagajärjel. Hüvitist makstakse ainult siis, kui see on mõistlik. Hüvitise maksmise võimalus ongi mõeldud kohaldamisala poolest kitsaks ning kasutamiseks ainult erijuhtudel, kui seda toetavad konkreetsed asjaolud.
Erijuhtudel makstakse hüvitist väljaspool Taanit toime pandud teoga tekitatud kahju eest, kui nõude esitaja elab Taanis, on Taani kodanik või oli kuriteo toimepanemise ajal lähetatud välismaale Taanit esindama. Hüvitist makstakse kahju eest, mille põhjustas Taani kodanik või elanik, rünnates välismaal teist Taani kodanikku või elanikku. Seda tehakse siiski ainult siis, kui kahju tekkis suletud Taani keskkonnas, näiteks kooliekskursioonil. Hüvitist ei maksta, kui on juhus, et nii ohver kui ka kuriteo toimepanija on Taaniga seotud.
Samuti võidakse maksta hüvitist, kui selline tegu on toime pandud Taani elanikust nõude esitaja suhtes, kes viibis äriasjus väljaspool Taanit. See hõlmab lühiajalist ametialast töötamist välismaal, mille puhul ei saa eeldada, et nõude esitaja või tööandja on sõlminud kahju katmiseks erakindlustuslepingu. Kahju peab olema tekkinud tööajal.
Õppimist või praktikat välisriigis ei käsitata kutsealase tegevusena.
Hüvitist võidakse maksta alaealisele taotlejale, kes elab välismaal oma vanemate ametialase tegevuse tõttu. Sel juhul on otsustav vanemate olukord.
Jah, riigilt hüvitise saamise peamine tingimus on, et kuriteost tuleb teatada politseile 72 tunni jooksul.
Teatamine tähendab seda, et politseil palutakse juhtumit uurida. Raskemate kuritegude puhul on harva vaja uurimist sõnaselgelt taotleda, kuid kergemate puhul on see üldjuhul vajalik. Seega ei piisa kuriteost teatamiseks alati asjaolust, et politsei on kohal käinud ning võib-olla ka kannatanuga vestelnud.
Teatavatel asjaoludel ei pea kuriteost teatamise tähtajast kinni pidama. Näiteks loobub Erstatningsnævnet peaaegu alati nõudest, et kuriteost tuleb politseile teatada 72 tunni jooksul, kui kuriteo toimepanija peetakse kinni ning talle esitatakse süüdistus hoolimata sellest, et kuriteost teatati hilinemisega.
Seaduse kohaselt ei ole hirm kättemaksu ees mõjuv põhjus, miks jätta kuriteost 72 tunni jooksul politseile teatamata.
72-tunnine tähtaeg ei kehti vägistamise, verepilastuse, laste suhtes toime pandud raskete seksuaalkuritegude ning teatavate noorema kui 18-aastase isiku suhtes toime pandud seksuaalkuritegude puhul. Erand seadusest kehtib ainult 72-tunnise tähtaja suhtes ning kuriteost tuleb ikkagi teatada politseile. Tähtaega ei kohaldata pärast 1. aprilli 2016 toime pandud kuritegude tagajärjel tekkinud kahju puhul.
Hüvitise taotlus tuleb esitada politseile selles politseiringkonnas, kus kuriteost teatati. Politsei edastab taotluse Erstatningsnævnetile.
Kui politsei, prokurör või kohus alles menetleb asja, edastab politsei taotluse Erstatningsnævnetile pärast menetluse lõpuleviimist. Erstatningsnævnet võib aga teatavatel asjaoludel juhtumit käsitleda enne, kui politsei, prokuratuur või kohus on menetluse lõpule viinud.
Seda tehakse väga harva ja tavaliselt ainult seoses väga raskete kuritegudega, nagu tapmine. Sellisel juhul võib ohvri ülalpidamisel olnud isikul olla tõsine vajadus, et otsus hüvitisnõude või selle osa kohta tehtaks hoolimata sellest, et politseil või kohtul on juhtumi menetlemine veel pooleli.
Juhul kui on kahtlus selles, kas kuritegu on üldse toime pandud, kas on objektiivne alus teo toimepanijat mitte karistada või kas võib olla alust vähendada hüvitist nõude esitaja süü tõttu, ei saa Erstatningsnævnet sõltumata kuriteo raskusest juhtumit käsitleda enne, kui politsei või kohus on selle menetlemise lõpetanud.
Hüvitisnõue tuleb esitada kohtus läbi viidava kriminaalmenetluse käigus. Sellisel juhul võib kohtunik uurida nõude sisu või anda selle uurimiseks Erstatningsnævnetile või suunata see tsiviilkohtumenetlusse. See sõltub sellest, kas kuriteo toimepanija vaidlustab nõude või mitte.
Kui kohus on nõuet kriminaalmenetluses arutanud, võib hüvitise taotleja esitada taotluse ka Erstatningsnævnetile.
Erstatningsnævnet ei määra hüvitist, kui taotleja kahju hüvitab kuriteo toimepanija või kui see on kaetud kindlustuslepinguga või kahjuhüvitise sarnaste muude hüvitistega. Erstatningsnævnet teeb otsuse alles siis, kui on kindlaks tehtud, et kahju ei hüvitata muul moel.
Sellist tingimust, et hüvitist peab kõigepealt nõudma kuriteo toimepanijalt või et kuriteo toimepanija isik peab olema tuvastatud, ei ole kehtestatud.
Kas mul on õigus hüvitisele ka juhul, kui kuriteo toimepanija ei ole tuvastatud või teda ei ole süüdi mõistetud?
Jah. Riik võib maksta hüvitist isegi siis, kui kriminaalasja ei saa alustada, sest kuriteo toimepanija ei ole teada või teda ei ole võimalik leida. Muud seaduses ette nähtud tingimused peavad olema siiski täidetud.
Sellisel juhul teeb Erstatningsnævnet sõltumatu hindamise, et teha kindlaks, kas kuriteoga põhjustati isikukahju.
Erstatningsnævnet ei saa läbi vaadata taotlust, mis on esitatud rohkem kui kaks aastat pärast kuriteo toimepanemist, välja arvatud juhul, kui hilinemiseks on mõjuv põhjus. Kui asjas on tehtud kohtuotsus, hakkab tähtaeg kulgema kriminaalmenetluse lõppemisest. Kui politsei on asja uurinud ja kriminaalasja ei ole seejärel algatatud, hakkab tähtaeg kulgema politsei otsusest uurimine lõpetada.
Erstatningsnævnet võib ka jätta taotluse läbi vaatamata, kui sama taotleja on varem nõudnud sama kuriteoga tekitatud kahju hüvitamist ning uus nõue esitatakse rohkem kui kaks aastat pärast seda, kui taotleja sai või oleks pidanud saama nõudest teadlikuks, välja arvatud juhul, kui taotluse läbivaatamiseks on mõjuvad põhjused.
Politsei on kohustatud andma nõude esitajale juhiseid kuriteoohvritele kahju hüvitamise seaduse kohase hüvitise taotlemiseks. Kui politsei ei ole seda kohustust täitnud, ei kohalda Erstatningsnævnet tavaliselt kaheaastast tähtaega.
Kui taotleja oli kuriteo toimumise ajal alaealine, ei kohalda Erstatningsnævnet tõenäoliselt seda tähtaega.
kuriteoohvrile tekitatud
vigastuste ravikulud (ravi – ambulatoorne ja haiglaravi, taastusravi) – JAH
vigastustest tulenevad erivajadused või -kulud (hooldus- ja abiteenused, ajutine ja pidev ravi, pikendatud füsioteraapiline ravi, eluaseme kohandamine, spetsiaalsed abivahendid jne) – JAH
püsivad vigastused (nt invaliidsus või püsiv puue) – JAH
ravi ajal ja pärast seda saamata jäänud sissetulek (sealhulgas sissetuleku kaotus ja elatise teenimise võime kaotus või elatusvahendite vähenemine jne) – JAH
võimaluste kaotus – EI
kulud, mis on seotud kahju põhjustanud juhtumi kohtuliku menetlemisega (nt õigusabi- või kohtukulud) – JAH, mõnikord Erstatningsnævnet võib teatavatel juhtudel otsustada, et nõude esitaja peab täies mahus või osaliselt katma kulud, mis tal on tekkinud seoses juhtumi menetlemisega ametis. Nõude esitaja ei pea kunagi tasuma kriminaalasjaga seotud õiguskulusid, sest kriminaalasja algatab politsei.
varastatud või kahjustatud isiklik vara – JAH Hüvitist makstakse isikukahju tekkimise ajal ohvril seljas olnud riiete või kaasas olnud isiklike esemete eest.
ohvri valu ja kannatused – JAH Vt eespool muud kahjud, mille eest võidakse maksta hüvitist.
hüvitist saama õigustatud isikutele või ohvri sugulastele tekitatud
matusekulud – JAH
ravikulud (nt perekonnaliikme ravi, ambulatoorne ja haiglaravi, taastusravi) – EI
elatise või võimaluste kaotus – JAH/EI Hüvitist makstakse leibkonna peamise palgasaaja kaotuse korral. Üksikasjade kohta vt eespool.
sugulaste või hüvitist saama õigustatud isikute valu ja kannatused / ohvri surma korral hüvitis ellujäänutele. EI/JAH Sugulaste ja teiste isikute valu ja kannatuste eest hüvitist ei maksta. Samas makstakse üleminekutoetust. Vt üksikasjalikum kirjeldus eespool.
Erstatningsnævneti määratud hüvitis makstakse välja umbes 14 päeva pärast seda, kui amet on teinud otsuse. Väljamakse teeb selle politseiringkonna politseijaoskond, kus kuriteost teatati.
Hüvitist makstakse ühekordse summana kõikide nõuete eest, mis on eraldi otsusega heaks kiidetud.
Kuriteoohvritele hüvitise maksmisel kohaldatakse Taani õiguses sätestatud hüvitamise üldnorme, sealhulgas norme, mis käsitlevad hüvitise vähendamist või tühistamist põhjusel, et nõude esitaja osales kahju tekitamises või oli kahju tekkimise riisiko tema kanda. Riisiko kandmisega on tegemist näiteks siis, kui kahju kannatati motojõukude vahelises konfliktis osalemise tõttu.
Kui kannatanu ei aita juhtumi uurimisele piisavalt kaasa, võib ta kaotada õiguse hüvitisele. Nii võib juhtuda näiteks siis, kui kannatanu keeldub politseis või kohtus selgituste andmisest.
Hüvitist võidakse vähendada või see tühistada ka siis, kui taotleja jätab täitmata tavapärase kahju vähendamise kohustuse. See tähendab, et isik, kes on kannatanud kahju teise isiku õigusvastase käitumise tõttu, on kohustatud vähendama selle tulemusel tekkinud kahju nii palju kui võimalik.
Taotluse läbivaatamisel ei võeta arvesse taotleja karistatust. Erstatningsnævnet ei küsi tavaliselt karistusregistri andmeid.
Kui taotleja ei esita nõudega seotud dokumente, mida Erstatningsnævnet on temalt nõudnud, võib see mõjutada hüvitise määramist. Taotleja on kohustatud oma nõuet dokumentidega piisavalt tõendama.
Taotlus võidakse vaadata läbi eelisjärjekorras näiteks siis, kui teid on kutsutud kohtutäituri juurde, kui on olemas teave teie vara sundvõõrandamise kohta või kui olete saanud pangalt teate tavapäraste maksete tegemata jätmise kohta.
Saamata jäänud sissetuleku hüvitamise taotluse korral on Erstatningsnævnet teadlik, et taotleja sissetulek on vähenenud, ja seetõttu keskendutakse sellistele juhtumitele.
Kui eelnimetatu välja arvata, siis juhtumit ei käsitleta eelisjärjekorras pelgalt taotleja varalise seisundi tõttu.
Taotleja varaline seisund ei mõjuta muul moel võimalust saada hüvitist ega ka hüvitise summat.
Hüvitist ei maksta, kui taotlejale tekitatud kahju hüvitab kuriteo toimepanija või kui see on kaetud kindlustushüvitiste või muude kahjuhüvitise sarnaste hüvitistega.
Taotleja peab aitama võimaluse korral ja vajalikul määral kaasa juhtumi uurimisele politseis. Hüvitist ei maksta, kui taotleja varjab tahtlikult teavet või keeldub muul viisil juhtumi uurimisele kaasa aitamisest.
Samuti on riigilt hüvitise saamise tingimuseks, et taotleja esitab kahju hüvitamise nõude kuriteo toimepanija vastu algatatud võimaliku kohtumenetluse ajal või esitab oma seisukoha kohtus.
Kooskõlas õigusvastaselt tekitatud kahju käsitlevate üldiste normidega peab toimepandud kuriteo ja kahju vahel olema põhjuslik seos.
Hüvitise summa arvutatakse hüvitisnõude ja taotletud summa alusel. Kui te olete taotlejana esitanud piisavad dokumendid oma nõude toetuseks, arvestatakse hüvitis vastavalt kantud kahjule. Erstatningsnævnet arvutab iga hüvitisnõude puhul kahju suuruse vastavalt kohaldatavatele normidele (näiteks saamata jäänud sissetulek arvutatakse eeldatava sissetuleku ja tegeliku sissetuleku vahena ajavahemikus, mille eest hüvitist taotletakse). Kui olete esitanud dokumendid ainult osa nõude kohta, makstakse hüvitist ainult dokumentidega tõendatud kahju eest. Mõnikord arvutab Erstatningsnævnet nõude summa hinnanguliselt. See võib juhtuda siis, kui te ei saa oma nõude suurust ise arvutada.
Hüvitis arvestatakse tariifipõhiselt. Neist määradest mitut kohandatakse kord aastas, 1. jaanuaril. Muu hulgas makstakse hüvitist valu ja kannatuste eest määraga 200 Taani krooni haiguspäeva kohta (2018). Hüvitis püsiva tervisekahjustuse eest arvutatakse tervisekahjustuse raskusastmete alusel ning seda makstakse 8790 Taani krooni raskusastme kohta (2018). Õigusvastaselt tekitatud kahju ja ränga rikkumise eest makstava hüvitise summa arvutatakse ohvrile osaks saanud vägivalla raskuse ja laadi alusel, sealhulgas selle alusel, millise kuriteoga oli tegemist.
Hüvitisele üldist ülempiiri kehtestatud ei ole. Praegu ei ole Taanis hüvitise miinimumsummat kehtestatud. Samas on teatavate kahjuliikide puhul kehtestatud maksimaalne hüvitissumma. Vt selle kohta järgmine loetelu:
valu ja kannatused 76 500 Taani krooni (2018);
püsiv tervisekahjustus 879 000 Taani krooni (2018);
töövõime kaotus 9 227 500 Taani krooni (2018);
üleminekutoetus 165 500 Taani krooni (2018);
varaline kahju 132 000 Taani krooni (2018).
Erandjuhul võib püsiva tervisekahjustuse määr olla 120%, millele vastav maksimaalne hüvitissumma on 1 054 000 Taani krooni (2018).
Kõikide hüvitisnõuete kogusummat ei pea arvutama. Iga kahjuliigi puhul peate märkima summa, mille hüvitamist taotlete. Hüvitise saamise tingimuseks ei ole siiski see, et arvutatud on kõikide nõuete summad.
Vaadake taotluse esilehelt, kuidas arvutatakse saamata jäänud sissetulek. Taotleja või võimaliku taotlejana võite alati Erstatningsnævnetiga ühendust võtta, et saada teavet selle kohta, kuidas oma hüvitisnõuet arvutada ja millised dokumendid esitada. Saate ka juhiseid selle kohta, millised tegurid on olulised seoses iga üksiku kahjuliigiga, mille eest võidakse maksta hüvitist.
Psühholoogilise kahju hüvitise arvutamist ei eeldata, sest kahjuhüvitis arvestatakse tariifipõhiselt vastavalt kahju ulatusele.
Erstatningsnævnet ei maksa hüvitist, kui taotlejale tekitatud kahju hüvitab kuriteo toimepanija või kui see on kaetud kindlustuslepinguga või kahjuhüvitise sarnaste muude hüvitistega. Seega ei ole küsimus sisuliselt mitte selles, kas näiteks kindlustushüvitis arvestatakse maha, kui Erstatningsnævnet vaatab nõude läbi, vaid pigem selles, kes peaks hüvitist maksma. Kui leitakse, et kindlustusandja keeldus hüvitist maksmast, võib Erstatningsnævnet asja kaaluda.
Kui taotleja on sõlminud erakindlustusandjaga õnnetusjuhtumikindlustuse ja saanud puude või püsiva tervisekahjustuse eest hüvitist, ei vähendata ega tühistata seetõttu püsiva tervisekahjustuse või töövõime kaotuse eest makstavat hüvitist. Hüvitissummat ei vähendata ka siis, kui nõude esitaja on saanud riigilt kahju tõttu sotsiaaltoetusi (näiteks pensioni, palgasubsiidiumi vms).
Kui nõude esitaja on sõlminud ravikindlustusandjaga kindlustuslepingu, ei hüvitata ravikulusid ulatuses, milles need on kaetud kindlustuslepinguga. Lisaks sellele ei maksta hüvitist, kui ravi võib saada riikliku ravikindlustuse või muude riiklike teenuste raames tasuta.
Seoses tööõnnetustega võib Erstatningsnævnet maksta hüvitist ainult valu ja kannatuste, saamata jäänud sissetuleku ning sissetuleku erinevust puudutavate nõuete eest, aga ka õigusevastaselt tekitatud kahju ja ränga rikkumise eest, sest kõik muud kahjud, sealhulgas taastumiskulude hüvitamine jne, on kaetud tööandja kohustusliku tööõnnetuskindlustusega.
Põhimõtteline seisukoht on, et hüvitist ei maksta ettemaksena, vaid alles pärast nõude läbivaatamist.
Erstatningsnævnet maksab mõnikord hüvitise välja püsiva tervisekahjustuse korral. Põhimõtteliselt ootab Erstatningsnævnet, et tööturukindlustusamet (Erhvervssikring) määraks hüvitise suuruse, kuid kui vigastuse põhjal leitakse, et taotleja võib olla saanud püsiva tervisekahjustuse, võib Erstatningsnævnet määrata hüvitise selle alusel.
Jah. Kui leitakse, et pärast Erstatningsnævneti otsust on kannatanu tervis halvenenud ja ta kannab seetõttu täiendavat kahju, võib Erstatningsnævnet seda kahju käsitleda. Sellega seoses tuleks märkida, et nõude Erstatningsnævnetile esitamise tähtaeg on kaks aastat. Kaheaastane tähtaeg hakkab kulgema ajast, mil nõude esitaja teadis või oleks pidanud teadma, et ta on kandnud vigastuse tõttu täiendavat kahju.
Hüvitis tulevaste taastumiskulude ja vigastusest tulenevate muude tulevaste kulude eest määratakse kogusummana. Kui taotleja on juba saanud hüvitist tulevaste taastuskulude jms eest, ei saa ta hiljem enam taotleda juhtumi uuesti avamist ainult lisahüvitise saamiseks taastumiskulude ja muu kahju eest.
Taotleja ei pea taotlusele tõendavaid dokumente lisama. Taotlus esitatakse Erstatningsnævnetile politsei kaudu, kes edastab ametile kriminaalasja toimikus olevad dokumendid.
Kui Erstatningsnævnet leiab, et taotlus kuulub kuriteoohvritele kahju hüvitamise seaduse kohaldamisalasse, loeb ta nõuded esitatuks. Nõuete läbivaatamise käigus on ametil sageli vaja erinevaid dokumente sõltuvalt sellest, millist hüvitist on taotleja taotlenud. Juhtumi läbivaatamine on kiirem, kui taotleja esitab koos taotlusega nõudeid tõendavad dokumendid. Samuti tuleb kasuks, kui taotleja esitab koos taotlusega oma kindlustusandja keeldumise maksta kahjuhüvitist.
Tõendavad dokumendid võivad näiteks olla kuludokumendid, mis tõendavad kahju, mis on kantud seoses Taani karistusseadustiku rikkumisega. Lisaks kasutatakse vigastuse ulatuse kindlaksmääramiseks sageli ravidokumente ja arstitõendeid. Seoses saamata jäänud sissetuleku ja töövõime kaotusega peaks taotleja esitama dokumendid, mis tõendavad tema sissetulekut enne ja pärast vigastust, näiteks palgatõendid, finantsaruanded ja vajaduse korral tööandja tõend töötasu kohta. Mõnikord kasutatakse ka omavalitsusasutuse dokumente.
Kui Erstatningsnævnet leiab, et juhtumi läbivaatamiseks on vaja täiendavaid dokumente, juhib amet sellele taotleja tähelepanu ning palub esitada vajalikud dokumendid.
Ei. Juhtumi menetlemine Erstatningsnævnetis on taotlejale tasuta.
Taanis teeb kuriteoohvritele hüvitise maksmise otsuse justiitsministri korralduse alusel moodustatud amet. Selle ametiasutuse nimi on Erstatningsnævnet (Taani kuriteokahju hüvitamise amet).
Otsuse võib teha ka Taani kohus kas kriminaalmenetluse ajal või hiljem algatatud tsiviilkohtumenetluses, näiteks kui Erstatningsnævneti otsus antakse kohtusse.
Taotlus tuleb saata sellele politseiasutusele, kellele teatati kuriteost. Politsei edastab taotluse Erstatningsnævnetile koos kriminaalasja toimikuga.
Kui amet juba arutab teie juhtumit, peate esitama Erstatningsnævnetile taotluse paberkandjal aadressil Toldboden 2, 2. sal, DK-8800 Viborg, või elektrooniliselt aadressil erstatningsnaevnet@erstatningsnaevnet.dk.
Erstatningsnævnet vaatab taotlused läbi kirjalikus menetluses. Otsus tehakse kirjalikult ja saadetakse taotlejale kas paberil või elektrooniliselt. Seega ei pea taotleja menetluses isiklikult osalema.
Kui kohus arutab asja kriminaalmenetluses või hiljem Erstatningsnævneti otsuse vastu algatatud kohtumenetluses, on taotlejal võimalus osaleda põhikohtuistungil. Taotleja ei pea isiklikult osalema, kui teda esindab advokaat ning teda ei kutsuta tunnistajana kohtusse.
Juhtumite menetlemise aeg Erstatningsnævnetis võib olla väga erinev. See on sõltuvalt konkreetsetest asjaoludest seotud näiteks vajadusega saada politseilt, arstidelt või muudelt ametiasutustelt lisateavet; samuti võib püsiva tervisekahjustuse või töövõime kaotuse korral osutada vajalikuks anda juhtum edasi tööturukindlustusametile, mis võib pikendada juhtumi läbivaatamise aega.
Üle 50% Erstatningsnævnetile esitatud juhtumitest vaadatakse läbi 50 päeva jooksul kiirmenetluses, mida kasutatakse lihtsate juhtumite puhul. Need on juhtumid, kus nii süülisuse kui ka hüvitise summa kohta on tehtud lõplik otsus.
Erstatningsnævneti otsust ei saa teistele haldusasutustele edasi kaevata. Kui soovite, et otsust muudetaks, peate esmalt ühendust võtma Erstatningsnævnetiga ja selgitama, miks te ei ole otsusega rahul. Seejärel hindab amet, kas on alust juhtumi uuesti läbi vaadata. Tingimuseks on tavaliselt see, et taotleja esitab uue ja asjakohase teabe, mis on juhtumi tulemuse seisukohast oluline.
Samuti on võimalik esitada kaebus parlamendi ombudsmanile.
Taotluse vormid ja teave selle kohta, kuidas taotleda hüvitist, on kättesaadavad Erstatningsnævneti veebisaidil.
Nõude esitajad, kellel on küsimusi kuriteoohvritele hüvitise maksmise kohta, saavad Erstatningsnævnetiga ühendust võtta järgmisel telefoninumbril: + 45 33 92 33 34 esmaspäevast neljapäevani kell 10.00–15.00 ning reedel kell 10.00–14.00.
Jah. Kriminaalasjas kannatanuna on teil teatavatel tingimustel õigus advokaadi abile kohtumenetluses. Tema ülesanne on abistada teid hüvitisnõude esitamisel nii kriminaalmenetluses kui ka Erstatningsnævnetile.
Erstatningsnævnet ei saa taotlejale advokaati määrata. Seda teeb selle kohturingkonna kohus, kus kuritegu toime pandi.
Lisaks sellele on Taanis mitu õigusabi pakkuvat organisatsiooni.

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus


Kose valla üldhariduskoolide hoolekogu moodustamise kord ja töökord – Riigi Teataja
Kose valla üldhariduskoolide hoolekogu moodustamise kord ja töökord
Kose valla üldhariduskoolide hoolekogu moodustamise kord ja töökord - sisukord
§ 2 Hoolekogu ülesanded
§ 3 Hoolekogu liikmete arv
§ 5 Kooli pidaja esindaja valimine hoolekogusse
§ 6 Õppenõukogu esindaja(te) valimine hoolekogusse
§ 7 Vanemate esindajate valimine hoolekogusse
§ 9 Hoolekogu töövorm
§ 10 Hoolekogu korraline koosolek
§ 11 Hoolekogu erakorraline koosolek
§ 12 Koosoleku läbiviimine
§ 13 E-koosoleku läbiviimine
§ 14 Koosoleku ja e-koosoleku protokoll ja hoolekogu koosolekute kajastamine kooli veebilehel
RT IV, 28.09.2017, 13
Vastu võetud 21.09.2017 nr 152
Määrus kehtestatakse „Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse“ § 73 lõike 1 ja „Koolieelse lasteasutuse seaduse“ § 24 alusel.
Määrusega kehtestatakse Kose valla (edaspidi kooli pidaja) üldhariduskoolide (edaspidi kool) hoolekogu moodustamise kord ja hoolekogu töökord.
§ 2. Hoolekogu ülesanded
(1) Otsustab nõusoleku andmise või mitteandmise:
1) kui kooli direktor soovib muuta riikliku õppekava kohustuslike õppeainete ja läbivate teemade nimistut ning muuta tunnijaotusplaani riiklikes õppekavades sätestatud tingimustel ja korras;
2) kui kooli pidaja soovib kehtestada gümnaasiumis haridus- ja teadusministri kehtestatud koolivaheaegadest erinevad koolivaheajad;
3) kui kooli pidaja soovib kehtestada põhikooli- ja gümnaasiumiseadusega kehtestatud klassi täitumuse piirnormist (milleks on 24 õpilast) suuremat klassi täitumuse ülemist piirnormi;
4) kui kooli pidaja soovib kehtestada pikapäevarühmas põhikooli- ja gümnaasiumiseadusega kehtestatud ülemisest piirnormist suurema rühma täitumuse ülemise piirnormi;
5) kui kooli pidaja soovib kehtestada põhikooli- ja gümnaasiumiseadusega kehtestatud õpilaskodu rühma täitumuse ülemisest piirnormist (milleks on 24 õpilast) suurema rühma täitumuse ülemise piirnormi;
6) lasteaialapse toidukulu päevamaksumuse kohta.
(2) Avaldab arvamust:
1) kooli õppekava ja selle muudatuste kohta enne selle kehtestamist;
2) kooli vastuvõtu tingimuste ja korra eelnõu kohta enne selle kehtestamist;
3) arenguvestluse korraldamise tingimuste ja korra kohta enne selle kehtestamist;
4) õpilaskodu kodukorra kohta enne selle kehtestamist;
5) põhimääruse ja selle muudatuste kohta enne selle kehtestamist;
6) arengukava ja selle muudatuste kohta enne selle kehtestamist;
7) kooli kodukorra ja selle muudatuste kohta enne selle kehtestamist;
8) sisehindamise aruande kohta enne selle kehtestamist;
9) kooli eelarve projekti kohta enne valla eelarve kehtestamist.
(3) Teeb ettepaneku:
1) kooli pidajale pikapäevarühma moodustamiseks;
2) kooli pidajale pikapäevarühma töö planeerimiseks ja korraldamiseks;
3) kooli direktorile koolis tasuta või tasu eest pakutava toiduvaliku kohta, mis soodustaks tervislikku toitumist;
4) vallavalitsusele laste arvu suurendamiseks rühmades;
5) vallavalitsusele kooli tööaja kohta;
6) kooli direktorile ja vallavalitsusele lastele soodsa arengukeskkonna tagamiseks.
(4) Osaleb:
1) kooli hädaolukorra lahendamise plaani väljatöötamises;
2) arengukava ja selle muudatuste ettevalmistamisel;
3) arutelul õpilasega, kellele on kohaldatud vastavat mõjutusmeedet, tema käitumist, eesmärgiga mõjutada õpilasi kooli kodukorra kohaselt käituma ja teistest lugu pidama ning ennetada turvalisust ohustavate olukordade tekkimist koolis;
4) esindaja kaudu direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatud konkursi komisjoni töös.
(5) Otsustab sisehindamise aruande kooskõlastamise või kooskõlastuse mitteandmise enne selle kinnitamist.
(6) Kehtestab pedagoogide ametikohtade täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise korra direktori ettepanekul.
(7) Lahendab hoolekogule õpilaste ja vanemate esitatud, õpetamist ja kasvatamist puudutavaid, vaidlusküsimusi.
(8) Kuulab ära direktori aruande õppe-ja kasvatustegevusest, majanduslikust seisust, ja raha kasutamisest.
(9) Otsustab teisi õigusaktides või vallavolikogu otsusega hoolekogu pädevusse antud küsimusi.
§ 3. Hoolekogu liikmete arv
Hoolekogu on vähemalt 9-liikmeline.
(2) Hoolekogu koosseisu ja muudatused koosseisus kinnitab Kose Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) kooli direktori ettepanekul.
(3) Vallavalitsusele hoolekogu liikmete kandidaatide esitamisel lähtub kooli direktor järgmistest põhimõtetest:
1) õppenõukogu esindaja(d) valitakse õppenõukogu koosolekul;
2) ühe asutusena tegutseva põhikooli ja gümnaasiumi (edaspidi Kose Gümnaasium) hoolekogu koosseisu kuulub vähemalt kaks õppenõukogu esindajat, kellest üks esindab põhikooli ja teine gümnaasiumi õpetajaid;
3) ühe asutusena tegutseva lasteaia ja põhikooli (edaspidi Kose-Uuemõisa Lasteaed-Kool) hoolekogu koosseisu kulub vähemalt kaks õppenõukogu esindajat, kellest üks esindab lasteaia ja teine põhikooli õpetajaid;
4) vanemate esindaja valitakse vanemate poolt;
5) Kose Gümnaasiumi hoolekogu koosseisu peab kuuluma nii põhikooli- kui ka gümnaasiumiõpilaste vanemaid;
6) Kose-Uuemõisa Lasteaed-Kooli hoolekogu koosseisu peab kuuluma nii lasteaialaste kui ka kooliõpilaste vanemaid;
7) õpilaste esindaja(d) nimetatakse õpilasesinduse poolt õpilasesinduse põhimääruses sätestatud korras;
8) põhikoolis kuulub õpilaste esindaja hoolekogu koosseisu juhul, kui põhikoolis on moodustatud õpilasesindus;
9) Kose Gümnaasium hoolekogu koosseisu peab kuuluma nii põhikooli- kui ka gümnaasiumiõpilaste esindaja;
10) vilistlaste esindajaks hoolekogus võib olla iga antud kooli lõpetanud täiskasvanud isik;
11) kooli toetava organisatsiooni esindaja;
12) hoolekogu koosseisu kuuluvate vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide esindajad ei tohi kuuluda koolitöötajate hulka;
13) vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide esindajad peavad moodustama enamuse hoolekogu koosseisust.
(4) Pidaja esindaja hoolekogusse valib volikogu.
(5) Hoolekogu liikme volitused algavad tema kinnitamisest vallavalitsuse poolt hoolekogu koosseisu.
§ 5. Kooli pidaja esindaja valimine hoolekogusse
(1) Kooli pidaja esindaja hoolekogusse valitakse Kose Vallavolikogu (edaspidi volikogu) liikmete hulgast salajasel hääletamisel Kose valla põhimääruse § 29 lõikes 3 sätestatud korras. Valituks osutub enim hääli saanud kandidaat.
(2) Kui volikogu ei otsusta teisiti, kehtivad kooli pidaja esindaja volitused hoolekogus kuni tema kui volikogu liikme volituste lõppemiseni.
§ 6. Õppenõukogu esindaja(te) valimine hoolekogusse
(1) Õpetajate esindajaks hoolekogus võib olla kooli iga pedagoog, välja arvatud kooli direktor või tema asetäitja.
(2) Õpetajate esindaja valitakse hoolekogusse õppenõukogu koosolekul hääletamise teel. Kose Gümnaasiumis viiakse põhikooli ning gümnaasiumi õpetajate esindajate valimised läbi eraldi. Kose-Uuemõisa Lasteaed-Koolis viiakse lasteaia ja kooli õpetajate esindajate valimised läbi eraldi. Kandidaadi võib üles seada kooli iga õpetaja. Valituks osutub enim hääli saanud kandidaat.
(3) Õpetajate esindaja volitused hoolekogus kehtivad kuni tema tagasikutsumiseni hoolekogust või töölt lahkumiseni. Õpetajate esindaja tagasikutsumine hoolekogust saab toimuda kas esindaja enda või õppenõukogu algatusel. Tagasikutsumiseks õppenõukogu algatusel viiakse läbi hääletuse teel.
§ 7. Vanemate esindajate valimine hoolekogusse
(1) Vanemate esindajaks hoolekogus võib olla iga vanem, või lapse eestkostja (edaspidi vanem), kelle laps või eestkostetav (edaspidi laps) koolis õpib.
(2) Vanemate esindajad valitakse hoolekogusse vanemate koosolekul. Kandidaadi võib üles seada iga vanem. Kandidaat peab olema nõustunud kandideerima hoolekogusse. Valituks osutuvad enim hääli saanud kandidaadid.
(3) Kose-Uuemõisa Lasteaed-Koolis valitakse hoolekogusse üks vanemate esindaja igast lasteaia rühmast ja vähemalt kaks vanemate esindajat koolist.
(4) Vanemate esindaja volitused hoolekogus kehtivad kuni tema tagasikutsumiseni hoolekogust vanemate koosolekul. Vanemate esindaja, kelle laps on kooli lõpetanud või koolist välja arvatud, volitused lõpevad esimesel sellele järgneval vanemate koosolekul.
§ 9. Hoolekogu töövorm
(1) Hoolekogu töövorm on koosolek ja/või e-koosolek.
(2) Hoolekogu korralised koosolekud toimuvad õppeaasta kestel vähemalt kord nelja kuu jooksul. Kose-Uuemõisa Lasteaed-Koolis toimuvad hoolekogu koosolekud kord kvartalis.
(4) Hoolekogu koosolek võib toimuda side- või infotehnoloogiliste vahendite kaudu koosolekut kokku kutsumata.
§ 10. Hoolekogu korraline koosolek
(2) Korralise koosoleku toimumise aja, koha ja päevakorra teatab koosoleku kokkukutsuja hoolekogu liikmetele kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis vähemalt seitse päeva enne koosoleku toimumist. Koosoleku dokumendid saadetakse hoolekogu liikmetele üldjuhul koos korralise koosoleku teatega.
§ 11. Hoolekogu erakorraline koosolek
(1) Kiirete ja edasilükkamatute küsimuste otsustamiseks kutsub hoolekogu esimees, tema äraolekul aseesimees, omal initsiatiivil või vähemalt kolme hoolekogu liikme nõudmisel või kooli direktori või volikogu või vallavalitsuse ettepanekul kokku erakorralise koosoleku hiljemalt kolme päeva jooksul ettepaneku saamisest.
(2) Erakorralise koosoleku toimumise aja, koha ja päevakorra teatab koosoleku kokkukutsuja hoolekogu liikmetele kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis vähemalt kolm tööpäeva enne koosoleku toimumist. Koosoleku materjalid saadetakse hoolekogu liikmetele üldjuhul koos erakorralise koosoleku teatega, kuid mitte hiljem kui üks päev enne koosoleku toimumist.
§ 12. Koosoleku läbiviimine
§ 13. E-koosoleku läbiviimine
(1) E-koosoleku päevakorda kavandatud küsimuste ja asjakohaste materjalide eelnevat ettevalmistamist ning tutvustamist hoolekogu liikmetele korraldab hoolekogu esimees, tema äraolekul aseesimees elektrooniliselt.
(2) Igal hoolekogu liikmel on kohustus avaldada e-koosolekul oma arvamust, esitada arutatavates küsimustes selgitused ning teha otsuse suhtes ettepanekuid.
(3) E-koosoleku päevakorra punktid arutatakse 1-3 päeva jooksul. Esimees, tema äraolekul aseesimees e-koosoleku protolli vormistamisel lisavad iga hoolekogu liikme digiallkirja juurde koos kinnituslehtega.
(4) E-koosoleku otsused on samaväärsed nagu koosoleku otsused.
§ 14. Koosoleku ja e-koosoleku protokoll ja hoolekogu koosolekute kajastamine kooli veebilehel
(5) Hoolekogu koosolekutel arutusel olnud küsimustest ja hoolekogu seisukohtadest antakse ülevaade kooli veebilehel.
(2) Hoolekogu on otsustusvõimeline, kui e-koosolekust võtab osa vähemalt 3/4 hoolekogu liikmetest, sealhulgas esimees, tema äraolekul aseesimees.
(3) Nõutud kvoorumi puudumisel kutsub hoolekogu esimees, tema äraolekul aseesimees, uue koosoleku ja/või e-koosoleku kokku hiljemalt viie tööpäeva jooksul.
(2) Hoolekogu otsused tehakse adressaatidele teatavaks koosolekule järgneva viie tööpäeva jooksul.
(1) Tunnistada kehtetuks Kose Vallavolikogu 16.12.2010 määrus nr 43 „Kose valla üldhariduskoolide hoolekogu moodustamise kord ja töökord“.
(2) Määrus jõustub 01.10.2017.


Tallinna Linnavolikogu 14.12.2000 määrus number 59
Redaktsiooni kehtivus: 01.01.2001 - ...
14. detsember 2000 nr 59
Juhindudes Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 9 ja Tallinna põhimääruse § 26 lg 1 p 9 ja § 98,
1. Muuta Tallinna põhimäärust (kinnitatud Tallinna Linnavolikogu 10. oktoobri 1996 määrusega nr 27; muudetud linnavolikogu 6. märtsi 1997 määrusega nr 6; 12. juuni 1997 määrusega nr 28; 5. veebruari 1998 määrusega nr 8; 19. veebruari 1998 määrusega nr 11; 14. mai 1998 määrusega nr 18; 3. septembri 1998 määrusega nr 29; 26. novembri 1998 määrusega nr 37; 25. märtsi 1999 määrusega nr 4; 8. aprilli 1999 määrusega nr 9; 10. juuni 1999 määrusega nr 17, 16. detsembri 1999 määrusega nr 41 ja nr 42; 18. mai 2000 määrusega nr 15) alljärgnevalt:
1.1 muuta § 29 1. lõike punkti 7 ja sõnastada see järgmiselt:
"7) annab välja käskkirju linnavolikogu töö korraldamiseks;
1.2 muuta § 42 1. lõiget ja sõnastada see järgmiselt:
"(1) Linnavalitsus on linna omavalitsuse kollegiaalne täitevorgan, mis viib praktilise tegevusega ellu talle riigi ja Tallinna õigusaktidega pandud ülesandeid.";
1.3 asendada § 54 1. lõikes sõnad "tema asetäitjale" sõnaga "aseesimehele" ning jätta lausest välja lõik "kusjuures nimetatud töötamise aja hulka arvestatakse ka pidev töötamine käesoleva paragrahvi 3. ja 5. lõikes nimetatud ametikohtadel";
1.4 asendada § 54 3. lõikes sõna "makstakse" sõnadega "võib maksta" ning lisada pärast sõnu "vabastamisel hüvitust" sõna "kuni" ja pärast sõnu "aastat ja " sõna "kuni";
1.5 muuta § 54 5. lõiget ja sõnastada see alljärgnevalt:
"(5) Linnasekretäri, linnakantselei koosseisus oleva valdkonna direktori, linnavalitsuse nõuniku, linnapea ja abilinnapea nõuniku, linnavalitsuse ameti juhataja ja tema asetäitja, linnavalitsuse ameti teenistuse direktori ja tema asetäitja, linnakantselei osakonna juhataja, linnaosa vanema asetäitja, linnaosa valitsuse haldussekretäri, linnavolikogu kantselei juhataja, linnavolikogu nõuniku ning linnavolikogu kantselei osakonna juhataja teenistusest vabastamisel ametniku algatusel võib maksta eelnimetatud ametnikule hüvitust, kui ta on töötanud oma või eelnimetatud ametikohtadel kokku vähemalt kolm viimast aastat ning linna ametiasutuses pidevalt:
1.6 lugeda § 54 5. lõike viimane lause lõikeks 5' ja sõnastada see alljärgnevalt:
"(5') Käesoleva paragrahvi 3. ja 5. lõikes ettenähtud hüvituse maksmise ja selle suuruse otsustab linnavalitsus linnavalitsuse ametnike osas, v.a. linnavolikogu kantselei ametnikud, kelle suhtes teeb vastava otsuse linnavolikogu esimees.".
1.7 asendada § 57 2. lõikes sõnad "Tallinna Rahandusamet" sõnadega "Tallinna Linnakantselei".