Parvlaevade riigihanke korraldamisel rikuti seadust - Henn Põlluaas
Parvlaevade riigihanke korraldamisel rikuti seadust
Karilaid ja Põlluaas andsid Tallinna Sadama uurimiskomisjoni materjalide põhjal avalduse politseisse
Uurimiskomisjonis välja tulnud andmete põhjal on alust arvata, et parvlaevahange viidi läbi poliitilise tellimusena kuna eraettevõtja ei rahastanud piisavalt reformierakonda ja sotsiaaldemokraatlikku erakonda esindavaid isikuid. Tallinna Sadama nõukogu materjalide, ärakuulamiste ja avalike andmete põhjal võib väita, et parvlaevahankesse (suursaarte ja mandri vahel) mindi teadlikult hanget rikkudes. Ebaõiglane on süüdistada Tallinna Sadama korruptsiooniskandaalis ainult Sadama juhatuse liiget reformierakondlast Allan Kiili. Praeguse operaatori ärilisi andmeid lekitati teadlikult Tallinna Sadamale kellegi poolt, seega on suuremahulises korruptsiooniskandaalis mitmeid osapooli ning see sai toimuda ainult teatud poliitikute teadmisel ja heakskiidul.
Kuriteokaebus esitati kriminaalmenetluse alustamiseks KarS § 300 tunnustel seoses Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi poolt Rohuküla-Heltermaa ja Kuivastu-Virtsu parvlaevaliinidel vedaja leidmiseks läbiviidud hankemenetlusega.
Karistusseadus näeb antud paragrahvis ette rahatrahvi või aastase reaalse vanglakaristuse.
http://uudised.err.ee/v/majandus/d850c3c0-432c-4b62-bd97-8638fbb3235a/karilaid-ja-polluaas-peavad-parvlaevahanget-poliitiliseks-ja-tahavad-kriminaaluurimist
Põhja Prefektuur 09. juuni 2016
e-post pohja@politsei.ee
Kuriteokaebus kriminaalmenetluse alustamiseks KarS § 300 tunnustel seoses Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi poolt Rohuküla-Heltermaa ja Kuivastu-Virtsu parvlaevaliinidel vedaja leidmiseks läbiviidud hankemenetlusega.
Pöördume Politsei- ja Piirivalveameti poole seoses põhjendatud kahtlusega, et Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi (MKM/hankija) poolt Rohuküla-Heltermaa ja Kuivastu-Virtsu parvlaevaliinidel vedaja leidmise hankemenetluse läbiviimisel on rikutud riigihanke menetluse nõudeid, mille raames on kuritarvitatud avalikke vahendeid ja toime pandud süütegu. Süüteo toimepanija karistamine on vajalik mitte üksnes eripreventiivsel eesmärgil, vaid ka õiguskorra kaitsmise huvi eesmärgil, et vältida sarnaseid rikkumisi ja karistamatuse tunnet avalike vahendite kasutamisel ka tulevikus.
KarS § 300 lg 1 sätestab karistatava süüteona riigihanke menetluse nõuete rikkumise menetluses osalejale eelise andmise eesmärgil. Riigihanke menetluse nõuete rikkumine ühe osaleja eelistamiseks kahjustab vaba ja õiglast konkurentsi[1]. MKM-i läbiviidud mandri ja suursaarte vahelise parvlaevade opereerimisteenuse hankes on rikutud riigihangete teostamise nõudeid ning antud menetluses osalejale (AS-i Tallinna Sadam tütarettevõtjatele OÜ TS Shipping ja OÜ TS Laevad) eelis. Selle tulemusena on sisuliselt välistatud efektiivne konkurents turul ning võimaldatud Eesti riigil sõlmida hankeleping pakkujaga, kelle esindajad võtsid sama hankelepingu täitmise raames miljoneid eurosid altkäemaksu. Laevade kvaliteet ja tähtaegne valmimine on selgelt küsitav (täna võib väita, et ka hanke tingimustele mitte vastav). Hankija on lähtunud üksnes huvist sõlmida hankeleping riigi äriühinguga ning kui selgus, et otselepingu sõlmimine võib olla lubamatu, siis asutati riigi äriühingu tütarühingud, kellega formaalselt hankeleping sõlmiti.
1. Läbiviidud riigihankemenetluse asjaolud
1.1. MKM viis hankemenetluse läbi 2014. aastal põhjusel, et senise teenuse pakkujaga oli leping lõppemas. Majandus- ja taristuminister Urve Palo avaldas meedias korduvalt, et on huvitatud, et just riigiettevõte AS Tallinna Sadam (TS) esitaks hankele oma pakkumuse ja et TS-iga peaks lepingu sõlmima. 2014. aasta juunis avaldatud artiklist[2] nähtub, et U. Palo plaan ja soov oli selline, et hanke võidaks TS: “Ka Tallinna Sadama nõukogu otsustas eile omaniku ootust arvestades, et kuulutab välja laevade ostuks hanke. Kui kõik läheb plaani järgi, siis on tal ka võimalus see hange võita ning seejärel ka operaator leida.“ Enne hanke väljakuulutamist avaldas MKM-i esindaja meedias[3], et AS-iga Tallinna Sadam on kokkulepe, et nad osalevad hankes: „Tallinna Sadamaga oleme kokku leppinud, et nad osalevad hankel“. Seega oli
TS-ile eelise loomine hankijal juba algusest peale ettekavatsetud.
1.2. MKM soovis riigihangete seadust rikkudes sõlmida hankelepingut TS-iga, jättes üksnes näiliselt mulje avatud konkurentsist. Kuna TS-iga otselepingu sõlmimine oli välistatud seoses asjaoluga, et tegemist oleks olnud keelatud riigiabiga (mida MKM-i esindaja korduvalt meedia vahendusel ka rõhutas[4]), siis osalesid hankemenetluses TS-i asemel formaalselt TS-i tütarettevõtjad, et ebaseaduslike eeliste loomine ei oleks liialt läbinähtav.
1.3. TS-i nõukogu (kuhu kuulusid nii hankija esindajad kui ka tulevase pakkuja esindajad) on hankemenetlusega seonduvat arutanud 2013. aasta lõpust alates. TS-i nõukogus on muu hulgas korduvalt arutatud seda, et TS peab hankes osalema hankija nõudmisel, samuti seda, milline peab olema pakkumuse sisu. TS-i nõukogu 21. jaanuaril 2014 toimunud koosolekul selgitas hankija esindaja: „[…] riik on otsustanud igal juhul ümber korraldada parvlaevateenuse osutamise mudeli alates 2016. aasta oktoobrist […] paremat partnerit praamlaevaliikluse ümberkorraldamiseks kui AS Tallinna Sadam MKM-i hinnangul ei ole“. (lisa 1) TS-i nõukogu 16. juuni 2014 protokollist nähtub, et ainuaktsionär (s.t hankija) on 7. märtsil 2014 võtnud vastu otsuse „Omaniku ootused aktsiaseltsile Tallinna Sadam“, millega hankija on seadnud TS-ile ülesandeks omada ja hallata pikemas perspektiivis riigile kuuluvat tsiviillaevastikku. Samuti nähtub, et Vabariigi Valitsuse kabinetis 12. juunil 2014 on TS-ile antud ülesandeks osaleda konkurentsi tagamise eesmärgil MKM-i korraldataval hankel (lisa 2). 30. septembri 2014 koosoleku päevakorrapunktis nr 1 on otsesõnu märgitud: „[…] TSi investeerimissuutlikkust arvestades on MKM ministri isikus teinud TSile ülesandeks esitada pakkumus MKMi poolt väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlusena korraldatavale riigihankele „Riigihange vedaja leidmiseks Rohuküla – Heltermaa ja Kuivastu – Virtsu parvlaevaliinidel, õigusega omandada liiniveoks kasutatavad jääklassiga reisiparvlaevad“ (lisa 3).
1.4. Täiesti põhjendatud on kahtlus selle kohta, et MKM-i esindaja andis TS-ile edasi konfidentsiaalset informatsiooni, mis oli vajalik pakkumuse koostamiseks.
30. septembri 2014 aasta protokollis märgib finantsjuht Marko Raid järgmist (vt protokolli lehekülg 3-4, „ teadaoleva Väinamere Liinide kulubaasiga võrreldes on TS kulubaas arvestatud kõrgemana, sealhulgas tööjõujõukulud osas“; ….„ „M.Raid selgitas täiendavalt TS poolt arvestatud liiniveo osutamisega seotud kulubaasi ja praeguse teenusepakkuja poolse teadaoleva kulubaasi vahelisi erinevusi“..“ samuti on TSil tööjõukulude maht arvestatud kõrgem kui see on teadaolevalt praegusel teenusepakkujal.“ (Lisa4).
Sealjuures on MKM ilmselt hanketingimusi eelnevalt kooskõlastanud ka TS-iga. Lisas 4 olevast protokollist nähtub, et TS-il oli detailne ülevaade senise pakkuja hinnakujundusest, mis oli teada üksnes hankijale ja millise info pidi hankija edastama TS-ile selleks, et TS saaks hankes osaleda parema pakkumusega kui teine pakkuja. Näiteks on protokollis detailselt välja toodud: „parvlaeva rendib ja mehitab SLK ning osutab seeläbi teenust VLile, SLK poolt laevaomanikele makstava prahitasu ja VL poolt SLKle makstava prahitasu erinevus oli 2013. aastal ca 1 mln eurot laeva kohta“. See info ei ole avalik ja MKM pidi seda õigusvastaselt TS-ile levitama. Samuti nähtub samast protokollist: „Muude seonduvate kulude (kaldateenused, administratsioon, piletimüük jms) prognoosimisel oleme kasutanud praeguse liinioperaatori VL kulude taset, leides teadaolevad lahknevused ja erisused“. Need andmed ei ole aga avalikud, vaid need on selgelt saadud hankijalt.
1.5. MKM moodustas TS-i abistamiseks komisjoni, mille tegevuse eesmärgiks oli toetada TS-i riigihankel osalemiseks vajalike parvlaevade hanke dokumentatsiooni koostamisel ja hanke läbiviimisel. Komisjoni kuulusid muu hulgas hankija esindajad (sealjuures ka hilisemas hindamiskomisjonis osalenud isikud) ning komisjoni kaasati ka vandeadvokaadid Tõnis Tamme ja Taivo Ruus advokaadibüroost TORV. Hankija oli moodustanud komisjoni, et TS (või tema tütarühingud) saaks hankija hankes osalemiseks piisavat abi, et olla hankemenetluses edukad. Tagantjärele on ilmne, et hankija otsustas vahendeid valimata saavutada oma algse eesmärgi, et laevad ostetaks TS, kes osutaks edaspidi ka opereerimisteenust (kas vahetult või siis tütarühingute kaudu). Selle eesmärk küll saavutati, kuid seda tehes pandi toime ka KarS §-s 300 sätestatud süütegu.
1.6. Hankija kehtestatud hanketingimused olid teadlikult sellised, et eelistasid põhjendamatult TS-i ning sellised tingimused olid õigusvastased.
1.7. TS-i tütarühingutel ei oleks võimalik olnud hankes osaleda ilma TS-i ning hankija poolse abita ja TS-i finantstoeta, sest neil puudus asjaomane finantsvõimekus ja nad ei oleks iseseisvalt saanud ühtegi laeva projekteerida ega osta, rääkimata miljonitesse eurodesse ulatuvatest hankija nõutud pangagarantiidest või tagatistest. Hankija, TS ja viimase tütarühingud töötasid sihikindlalt eesmärgi nimel sõlmida hankija ja TS-i tütarühingu vahel hankeleping, mis tagatipuks võimaldas TS-i juhatusel asjaomase hankelepingu täitmiseks laevade ostmisel küsida miljoneid eurosid altkäemaksu.
1.8. Märkimisväärne on, et laevade ostmisel osalesid läbirääkimistel TS-i juhatuse liikmed, kes on samal ajal TS-i tütarühingute nõukogu liikmed, kuid hanget laevade projekteerimis- ja ehitustööde tellimiseks ei korraldatud. Kuivõrd laevade ostmist finantseeris TS, kes on vaieldamatult hankija, tulnuks läbi viia riigihange. Hankija teadis, et laevade ostmiseks hanget läbi ei viidud, kuid see ei takistanud hankijal sellise pakkujaga avaliku teenindamise lepingut sõlmimast.
1.9. Hankija 3. oktoobri 2014 käskkirjaga nr 14-0311 kvalifitseeriti mõlemad hankes osalenud pakkujad (seni teenust osutav OÜ Väinamere Liinid ja TS-i tütarühingute ühine pakkumus), 13. oktoobril 2014 tunnistati mõlemad pakkumused vastavaks ning TS-i tütarühingute pakkumus edukaks. 11. detsembril 2014 sõlmis hankija TS-i tütarühingutega hankelepingu.
1.10. 26. augustil 2015 sai meedia vahendusel teatavaks asjaolu, et Kaitsepolitseiamet on kinni pidanud TS-i juhatuse (samaaegselt TS-i tütarühingute nõukogu) liikmed seoses altkäemaksu võtmise kahtlustusega. Hiljem meedias avaldatu põhjal on selgunud, et altkäemaksu summa ulatub mitmete miljonite eurodeni. Riigiprokurör avaldas: „[…] on alus arvata, et Tallinna Sadama juhid on saanud praamide ostmisega seoses altkäemaksu“. Prokuratuuri andmetel: „Kahtlustuse keskne tehing on riigiprokuratuuri kinnitusel parvlaevahange ning uurimisandmetel tekitab kahtlusi laevade tellimine just Poolast“[5].
1.11. Kaitsepolitseiamet on meedia vahendusel teatanud, et kõik majandusministrid (s.t ka hankemenetluses otsuseid teinud minister U. Palo) olid AS-iga Tallinna Sadam seonduvast kriminaalmenetlusest informeeritud[6].
2. Kuriteokaebuse põhjendused
2.1. Hankija esindajad on teadlikult rikkunud riigihangete teostamise nõudeid eesmärgiga sõlmida mandri ja suursaarte vahelise parvlaevadega opereerimisteenuse hankeleping TS-i tütarühingutega, milline tegu on kvalifitseeritav KarS § 300 lg-s 1 nimetatud süüteona. Riigihangete teostamise nõudeid eirates on sõlmitud riigile ilmselgelt kahjulik hankeleping, millega samal ajal tehakse vaikimisi võimalikuks altkäemaksu andmise tulemusena sõlmitud lepingu täitmine ja mis toob kaasa avalike vahendite jämeda kuritarvitamise, sest tegelikult puudub selgus, kui palju MKM-i hankeleping tegelikult maksma läheb[7].
2.2. MKM-i esindajad on otsuseid langetades tegutsenud ilmses huvide konfliktis ja on rikkunud RHS § 3 p 5 ja RHS § 38 lg 2 p 4
2.2.1. Majandus- ja taristuminister oli teadlik sellest, et ta tegutseb huvide konflikti olukorras, kuid sellest hoolimata jätkas hankemenetlust ja ei teinud midagi selleks, et huvide konflikti vältida. Vaikimisi aktsepteeris hankija (U. Palo ja ka teised hankekomisjoni liikmed, kes osalesid otsuste vastuvõtmisel) olukorda, kus pakkumuse koostamisel ja esitamisel osalenud isik oli hankijaga seotud, mis on lubamatu. Pakkumuste hindamine ühe pakkujaga otseselt seotud isiku ehk hankija poolt oli ilmselgelt õigusvastane.
2.2.2. Hankija teostab ministri kaudu riigi nimel TS-i ainuaktsionäri õigusi. Edukad pakkujad on TS-i 100% tütarettevõtjad, mis tähendab, et sisuliselt teostab hankija kontrolli nii TS-i kui tema tütarühingute üle. MKM oli ühest küljest hankija ning samaaegselt TS-i tütarettevõtjate kaudu ka pakkuja (või vähemalt pakkuja nimel otsuseid vastu võtnud isik), kellega hankija läbi rääkis ning kelle pakkumus ka edukaks tunnistati.
2.2.3. TS-i põhikirja punkti 4.2.5.2. kohaselt on TS-i üldkoosoleku (ehk hankija) pädevuses lisaks äriseadustiku § 298 lg 1 loetelule aktsiaseltsi tütarettevõtjate juhtimise ja aruandluse põhimõtete kehtestamine, millega muu hulgas nähakse ette, milliste otsuste tegemiseks peab tütarettevõtjal olema emaettevõtja üldkoosoleku või nõukogu nõusolek. Seega osaleb minister otseselt TS-i aktsionäriõiguste teostamisel ja kehtestab TS-i tütarühingute juhtimise ja aruandluse põhimõtted ning samaaegselt viis käesoleval juhul minister läbi ka hankemenetlust, kus TS-i tütarühingud osalesid. Hankija esindajad osalesid igal TS-i nõukogu koosolekul ning igal koosolekul arutati omakorda hankemenetlusega seonduvaid küsimusi. Selline menetlus ei taga erapooletut tulemust.
2.2.4. Lisaks eelnevale on hankija moodustanud komisjoni, mille tegevuse eesmärk on toetada pakkujat riigihankel osalemiseks vajalike parvlaevade hanke dokumentatsiooni koostamisel ja hanke läbiviimisel. Komisjoni moodustamisega võimaldati pakkujal hankemenetluses osalemisel kasutada hankijalt ja hankija nimel otseselt tegutsevatelt isikutelt saadud abi. Seega tegutsesid hankija (sh hankekomisjoni liikmed), U. Palo, TS ja viimase tütarühingud teadlikult eesmärgi nimel, et TS-i tütarühingud oleksid hankemenetluses edukad.
2.2.5. Väärib märkimist, et hanke hindamiskomisjoni liikmeteks olid ainult hankija ametnikud. Kuna hankija ja TS-i tütarühingud olid omavahel otseselt seotud isikud, hankija oli huvitatud TS-i tütarühingutega hankelepingu sõlmimisest (mida U. Palo avalikult korduvalt välja ütles), oli pakkumuste hindamine ühe pakkujaga otseselt seotud isiku poolt ilmselgelt õigusvastane. Hankija oleks pidanud sellises olukorras konkurentsi kahjustava huvide konflikti välistama (RHS § 3 p 5) ning mitte lubama huvide konflikti olukorras tegutseva komisjoni tegevuse jätkamist.
2.2.6. Hankija abistas endaga seotud TS-i tütarühinguid hankija läbiviidud hankes pakkumuse koostamisel, mis viitab üheselt RHS § 38 lg 2 p 4 rikkumisele.
2.3. Hankija esindajad on rikkunud riigihangete teostamise nõuet (RHS § 3 ja § 38 lg 2 p 1), jättes pakkujad hankemenetlusest kõrvaldamata ja kvalifitseerimata
2.3.1. Kõikide hankemenetluse asjaoludega tutvudes on ainuvõimalik järeldus, et hankija oleks pidanud TS-i tütarühingud hankemenetlusest kõrvaldama, kuid hankija seda ei teinud ning hankija ei lähtunud oma tegevuses avalikest huvidest ja kehtivatest õigusaktidest.
2.3.2. TS on hankija riigihangete seaduse tähenduses ja TS oleks pidanud laevade ostmiseks läbi viima riigihanke. Seda on TS-i nõukogu möönnud ka 30. septembrid 2014 toimunud nõukogu koosolekul (vt lisa 3, lk 6): „ Lepingu tühisuse tuvastamise korral, mis on tõenäoline juhul, kui kohtu hinnangul puudus TSil alus jätta hankemenetlus riigihangete registris välja kuulutamata, tuleb reaalse tagajärjena arvestada lepingu tagasitäitmisega.“. Ka 9. septembril 2014 toimunud nõukogu koosoleku protokollist nähtub, et TS oli algselt läbi viinud hanke parvlaevade tellimiseks, kuid ühtki pakkumust ei esitatud (lisa 5). Samuti nähtub protokollist, et tegemist on ajakriitilise küsimusega, mille tõttu ilmselt otsustagigi hiljem otselepingu sõlmimise kasuks, mille sõlmisid TS-i tütarühingud, keda esidasid isikud, kes on samaaegselt ka TS-i juhatuse liikmed.
2.3.3. Hanke läbiviimise kohustuse vältimiseks (ja ilmselt tulenevalt soovist osta laevad otse, mis võimaldas küsida miljoneid eurosid altkäemaksu) teostati laevade ost formaalselt TS-i tütarühingute nimel, kuid läbirääkimisi pidas TS, kes laevade ostu ka finantseeris (vt lisatud protokolle). Seda tehti selleks, et vähemalt teoreetiliselt võiks arutleda selle üle, kas TS-i tütarühingud on ka hankekohustuslased, kuigi asja sisuliselt hinnates on eitava vastuseni keeruline jõuda.
2.3.4. Hankija ja hankija esindajad teadsid TS-i ja tema tütarühingute hanke kohustusest (mis nähtub ka lisatud protokollidest), kuid võimaldasid TS-i tütarühingutel osaleda hankemenetluses ja pakkuda teenuse osutamiseks selliseid laevu, mille ehitamiseks ei ole läbi viidud nõuetekohast riigihankemenetlust ja lisaks on laevade soetamise raames võetud altkäemaksu. Sellise pakkumuse aktsepteerimise kaudu on MKM, U. Palo, TS ja viimase tütarühingud teadlikult loonud olukorra, kus ilmselt altkäemaksu andmise tõttu on laevade projekteerimis- ja ehituslepingud sõlmitud ilma kohast hankemenetlust läbi viimata). Hankija esindajad on sellist pakkumust aktsepteerides ja pakkujat kõrvaldamata jättes rikkunud RHS-i üldpõhimõtteid.
2.4. Hanketingimuste kehtestamisel on põhjendamatult eelistatud hankijaga seotud äriühinguid
2.4.1. Hankija on kehtestanud sellised hanketingimused, et hankes oleks edukaks hankijaga seotud pakkuja, kellega hankija soovis algusest peale hankelepingut sõlmida. Seeläbi on sisuliselt välistatud ausa ja õiglase konkurentsi ärakasutamine ning riigi rahalisi vahendeid on kasutatud äärmiselt ebaefektiivselt.
2.4.2. Hanke tingimustest tulenevalt oli põhjendamatult eelisseisundis pakkuja, kes osaleb hankemenetluses tulevikus teadmata ajal valmivate ja teadmata tingimustele vastavate laevadega. Hankija teadis seda, et TS-il laevu ei ole, mistõttu oli vaja kehtestada sellised hanketingimused, mis võimaldaks uute laevadega hankes osalejat hinnata kõrgemalt, olgugi et selleks sisuline vajadus puudus.
2.4.3. Hanke tingimuste järgi ei olnud laevade väljaostmine peale hankelepingu lõppemist Eesti Vabariigi poolt tagatud (väljaost oli riigi võimalus, mitte kohustus). Selliselt kehtestatud hanke tingimuste tõttu pidi eraettevõtja arvestama väga suure riskiga, et riik ei ole huvitatud peale hankelepingu lõppemist laevu välja ostma ning laevadele tuleb leida uus otstarve. Riigi äriühingu tütarettevõtjad said arvestada sellega, et Eesti Vabariik saab igal juhul otseselt või kaudselt laevade omanikuks ning neil ei lasu hankelepingu lõppedes kohustust tegeleda vanade laevade väljaostmise või edasikasutamise küsimusega.
2.4.4. Hankija ei kontrollinud sisuliselt, kas uute laevadega teenuse osutamine on ettenähtud tingimustel ka sisuliselt võimalik ehk kas pakkumus on realiseeritav (kvalifitseerimise tingimustele vastavuse sisuline kontroll). Iga mõistlik isik saab aru sellest, et kui hankes osaleb pakkuja, kes soovib tulevikus teenust osutada veel mittevalminud laevadega, kuid laevade vastavus etteantud tingimustele (jääklass, mõõtmed, kütusekulu jm) on äärmiselt oluline, siis on hankija huvides kontrollida äärmise põhjalikkusega seda, kas selline pakkumus on etteantud tingimustel realiseeritav ja kas tulevikus valmivad laevad täidavad 100% hankija etteantud tingimusi.
2.4.5. RHS § 39 lg 1 ja § 39 lg 4 koosmõjus tähendavad seda, et hankija peab veenduma, et pakkuja või taotleja vastab kvalifitseerimise tingimustele ja kui hankijal tekib selles kahtlus, on tal tegelikult kohustus nõuda lisainfot, vastasel korral ei ole hankijal võimalik otsust teha. Käesoleval juhul ei ole hankija asjaomast kontrolli vajalikul määral teinud, mille tulemusena on riiklikke vahendeid kasutatud ebaefektiivselt.
2.4.6. Hanke tingimuste kohaselt pidi pakkuja alates 1. oktoobrist 2016 osutama teenust nelja reisiparvlaevaga, mis vastavad hankedokumendi lisas toodud tehnilises kirjelduses esitatud nõuetele, või omama nende kasutamise õigust. Hankija esindaja U. Palo oli teadlik, et TS-i juhatuse liikmete suhtes on alustatud seoses laevade projekteerimis- ja ehituslepingute raames altkäemaksu võtmise kahtlustusega menetlust, mistõttu oleks põhjendatud eeldada, et hankija oleks pidanud erilise põhjalikkusega kontrollima, kas pakkumuses antud kinnitused on tegelikkusele vastavad ja praktikas täidetavad.
2.4.7. Arvestades asjaoluga, et tegemist oli hankemenetlusega, kus edukal pakkujal pidi olema võimekus osta üsna lühikese tähtaja jooksul väga kallid laevad, millega oli kavas teenindada neid isikuid, kellele mandri ja suursaarte vaheline liiklus on eluliselt tähtis küsimus, oleks riigi rahalise ressursi säästliku ja efektiivse kasutamise põhimõttest (RHS § 3 p 1) tulenevalt igal juhul pidanud kontrollima, kas pakkuja on võimeline hankelepingut täitma. Samuti oleks olnud asjakohane kontrollida ka seda, kas teenuse osutamiseks kavandatavad laevad on ohutud, turvalised ja sobivad teenuse osutamiseks.
2.4.8. Allakirjutanule teadaolevalt on TS-i nõukogu koosoleku protokollidest nähtuvalt hankija juba 2013. aasta lõpul möönnud, et kui laevad tellitakse (ilmselt lähtuti eeldusest, et laevad tellitakse aastal 2013, kuid tegelikult tehti seda alles 2014. aasta lõpus, sest hankeleping sõlmiti 11. detsembril 2014), siis need ei valmi ettenähtud ajaks. Sama möönis hankija ka veel suvel 2014 toimunud koosolekul. 30. septembril 2014 toimunud AS-i Tallinna Sadam nõukogu koosolekul on A. Kiil selgitanud: „[…] kui tähtajaks valmivad 3 parvlaeva ja nt neljas laev valmib kevadel 2017, siis sellega on tagatud mandri ja saarte vaheline ühendus (talvisel perioodil on reise eelduslikult vähem). Antud juhul rikuks TS küll hankelepingu tingimusi ning sellega võib kaasneda teatud ulatuses leppetrahv“ (lisa 3, lk 5). Lisast 4 nähtub, et TS on pidanud ise riskifaktoriks asjaolu, et parvlaevad ei saa tähtajaks valmis. Tänaseks on sõlmitud juba laevade ehitajaga lepingu muudatus, mille järgi on pooled kinnitanud, et ettenähtud ajaks (1. oktoobriks 2016) üks laev ei valmi ja see laev valmib alles 1. detsembril 2016[8]. Isegi kui hankija nõuab leppetrahvi, siis sisuliselt maksab leppetrahvi kinni riik ehk maksumaksja.
3.1. KarS § 300 kuriteokoosseisu on niivõrd laiahaardeline, et võib endast kujutada sisuliselt mistahes riigihangete korraldamiseks mõeldud eeskirjade rikkumist. Käesolevas kuriteoteates on toodud välja niivõrd palju ja tõsiseid RHS-i rikkumisi, sealhulgas nii RHS-i üldpõhimõtete kui ka teiste sätete rikkumisi, et käesoleval juhul on kriminaalmenetluse alustamine rikkumise asjaolude tuvastamiseks vältimatu.
3.2. Pöördumisest nähtub, et hankija ja tema esindajate huvi oli suunatud sellele, et sõlmida hankeleping just endaga seotud pakkujaga ning selle eesmärgi täitmise nimel on hankija kõrvale kaldunud RHS-i regulatsioonist. TS on ka ise lisas 4 nähtuvas protokollis möönnud: „ei ole usutav, et riik omanikuna soovib endale kuuluvat ettevõtet oma valikute kaudu kahjustada“ (lk 7). Isegi juhul, kui hankija soovil ja eesmärgil oli majanduslik või sisuline põhjendus (milles on alust kahelda, sest teatavasti tagab teenuse mõistliku hinna konkurents, mitte monopoolne seisund), ei saa riik oma eesmärkide täitmise nimel eirata õigusaktides sätestatud. Tänaseks on selge, et hankija tegevuse tulemusena võimaldati miljonites eurodes altkäemaksu võtmist. Asjaolu, et hankija ei kontrollinud sedagi, milliste laevadega teenust osutama hakatakse ja kas need laevad tähtajaks valmivad, on omakorda toonud kaasa selle, et 1. oktoobrist 2016 ei ole võimalik teenust uue hankelepingu alusel osutada ja selle tõttu kannab kahju teenuse tarbija. Samuti ei ole selge see, et kui laevad lõpuks valmivad, siis kas nad üleüldse etteantud tingimustele vastavad.
3.3. Teeme ettepaneku Politsei- ja Piirivalveametil taotluses esitatud teavet analüüsida, alustada kriminaalmenetlus KarS § 300 tunnustel ning informeerida allakirjutanuid edaspidisest menetluse käigust.
1. AS-i Tallinna Sadam nõukogu 21. jaanuari 2014 protokoll;
2. AS-i Tallinna Sadam nõukogu 16. juuni 2014 protokoll;
3. AS-i Tallinna Sadam nõukogu 30. septembri 2014 koosoleku päevakorrapunkt 1;
4. ASi Tallinnas Sadama 30.09.14 protokoll
5. AS-i Tallinna Sadam nõukogu 9. septembri 2014 protokoll.
[1] J. Sootak, P. Pikamäe. Karistusseadustik. Kommenteeritud väljaanne. Kirjastus Juura 2015. Lk 757
[2] Kättesaadav arvutivõrgus: http://arileht.delfi.ee/news/uudised/palo-tallinna-sadam-voib-suure-toenaosusega-hanke-voita?id=68898383
[3] Kättesaadav arvutivõrgus: http://arileht.delfi.ee/news/uudised/urve-palo-kui-riik-ostaks-praamid-otse-tallinna-sadamale-voib-euroopa-komisjon-seda-jalle-lubamatuks-riigiabiks-pidada?id=68874729
[4] Kättesaadav arvutivõrgus: http://arileht.delfi.ee/news/uudised/urve-palo-kui-riik-ostaks-praamid-otse-tallinna-sadamale-voib-euroopa-komisjon-seda-jalle-lubamatuks-riigiabiks-pidada?id=68874729
[5] http://www.postimees.ee/3311697/prokuratuur-eesti-teeb-poolaga-tallinna-sadama-asjus-koostood
[6] http://www.postimees.ee/3309739/kapo-asedirektor-koik-majandusministrid-olid-informeeritud
[7] On ilmselge, et altkäemaksu andmise tulemusena sõlmitud lepingute alusel ehitatavad laevad ei valmi peale asjaomase raha konfiskeerimist ja lubaduste täitmise võimatuks muutmist tähtaegselt. Seega peab riik (MKM) leidma võimaluse ja viisi, kuidas elulise tähtsusega teenust siiski osutada. Kuna hankeleping on sõlmitud sisuliselt olematu omakapitaliga ja äsja asutatud äriühingutega, siis puudub võimalus ka kohaste rahaliste sanktsioonide rakendamiseks – igal juhul maksab rahalised sanktsioonid TS-i kaudu kinni riik, kes on MKM-i kaudu TS-i ainuosanik.
[8] Artikkel kättesaadav http://www.saartehaal.ee/2016/05/25/neljas-uus-parvlaev-valmib-alles-1-detsembriks-2/
http://uudised.err.ee/v/eesti/d33dd5fc-8358-4145-8b2f-d720ce4accad/prokuratuur-ei-alustanud-parvlaevade-riigihanke-osas-menetlust
Riigikogulased vaidlustavad prokuratuuri määruse, millega ei võeta parvlaevahanget puudutavat avaldust menetlusse
23. august 2016 Delfi
Riigikogu liikmed Jaanus Karilaid (Keskerakond) ja Henn Põlluaas (EKRE) vaidlustavad riigiprokuratuuri määruse, kus prokuratuur keeldus riigikogu liikmete avalduse menetlusse võtmist põhjendusega, et õigus esitada kaebus on vaid kannatanul. Avaldus parvlaevahankega seotud korruptsiooni uurimiseks esitatakse täna Advokaadibüroo Simson Variku Straus vahendusel.
Keskerakonna aseesimehe Jaanus Karilaidi sõnul on hämmastav, kui kergekäeliselt suhtutakse korruptsioonijuhtumisse, millega võib olla seotud ka 4 miljoni euro meelehea küsimine võimuerakonna poliitikute poolt.
„Kui võimuliitu kuuluv sotsiaaldemokraatide esindaja tegi prokuratuuri avalduse 2800 euro väärkasutamises Alar Nääme poolt ning tulemuseks on pikk kohtuprotsess, siis parvlaevahanke juhtumis keeldub riigiprokuratuur avaldusse isegi süvenemast, kuigi üle 100 miljoni euroses parvalaevahankes on selged kuriteotunnused ning miljonitesse ulatuva meelehea küsimine on halduskohtus saanud lisaks tõendusmaterjali.”
“Igapäevased praamijärjekorrad ja drastiliselt langenud teenuse kvaliteet on otseselt seotud keskvõimu korruptsioonilembusega ja valitsusliidu ebapädeva juhtimisega,” rõhutas Karilaid, “igal juhul on tänaseks selge, et kui parvalaevahanke ettevalmistusega oleks hakatud tegelema kohe pärast 2011. aasta Riigikogu valimisi ning võimupoliitikutega seotud altkäemaksuafäärid oleks välistatud, siis sellist segadust ja piinlikku olukorda me täna ei näeks.
“Poliitilise vastutuse mittevõtmine tänase võimuliidu poolt viib meid poliitilises kultuuris 20 aasta tagusesse aega ning sellele tuleb piir panna,” ütles Keskerakonna aseesimees Jaanus Karilaid.
http://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/riigikogulased-vaidlustavad-prokuratuuri-maaruse-millega-ei-voeta-parvlaevahanget-puudutavat-avaldust-menetlusse?id=75418617


text:
3-2-1-157-12 Riigikohus 17.12.2012
Vt Riigikohtu 23. veebruari 2010. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-165-09, p 10; Riigikohtu 23. mai 2012. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-63-12, p 11.
Lepingust taganemisest tuleneva lepingu tagasitäitmise ja kahju hüvitamise nõude korral ei ole iseseisvaks vaidluse ega ka hagi esemeks lepingust taganemise kehtivuse tuvastamise nõue. Sellisel juhul ei ole lubatud ka kostja vastuhagi lepingust taganemise kehtetuse tuvastamiseks. Lepingust taganemise tehingu kehtivus on üheks lepingust taganemisest tuleneva lepingu tagasitäitmise ja kahju hüvitamise nõude aluseks, mida kohus peab hageja taotluse või kostja vastuväite alusel hindama, ilma et hageja peaks seda esitama iseseisva haginõudena või kostja vastuhagina.
VÕS § 221 lg 1 p 1 mõtteks ei ole sätestada ajaliselt piiramatut lepingust taganemise õigust. See säte on seotud VÕS §-ga 220, mille lõiked 1 ja 2 sätestavad ostja teavitamiskohustuse ja lõige 3 sellise kohustuse rikkumise tagajärjed (vt nt Riigikohtu 25. oktoobri 2004. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-115-04, p-d 23-25; 26. septembri 2007. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-71-07, p 14; 8. veebruari 2012. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-156-11, p 19).
Vt Riigikohtu 23. veebruari 2010. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-165-09, p 10; Riigikohtu 23. mai 2012. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-63-12, p 11. Lepingust taganemiseks ettenähtud mõistliku aja tuvastamine on iseenesest kohtu diskretsiooniotsustus. Lepingust taganemiseks ettenähtud mõistlik aeg hakkab kulgema alates sellest, kui lepingupool sai või pidi teada saama lepingu rikkumisest, mille tõttu jäi ta olulisel määral ilma sellest, mida ta õigustatult lepingust lootis.
3-2-1-147-11 Riigikohus 18.01.2012
VÕS § 16 lg 1
VÕS § 221 kohaldub nii varjatud kui ka muude puuduste korral. Ostja saab tulenevalt VÕS § 221 lg 1 p-st 2 tugineda lepingutingimustele mittevastavusele sõltumata sellest, et ta asja üle vaadata ei lasknud või selle lepingutingimustele mittevastavusest õigeaegselt ei teatanud, kui müüja teadis või pidi teadma asja lepingutingimustele mittevastavusest või sellega seotud asjaoludest ja ei avaldanud seda ostjale.
3-2-1-23-10 Riigikohus 07.04.2010
VÕS § 217 lg 2 p 6
Kasutatud asjade puhul tuleb arvestada sellega, et asja senisest tavapärasest kasutamisest tingitud kulumine ja sellega kaasnevad puudused, mida sarnastel uutel asjadel ei esine, ei kujuta endast veel lepingutingimustele mittevastavusi. Samas tuleb lepingutingimustele mittevastavust jaatada siis, kui asjal on puudusi, mida müüdud asjaga võrreldavatel kasutatud asjadel tavaliselt ei esine. Kui kostja reklaamis autot garantiiga, võis hageja mõistlikult võttes eeldada, et tegemist on kontrollitud, kvaliteetse ja korras kasutatud autoga.
3-2-1-2-03 Riigikohus 20.01.2003
Arvestades TsMS § 91 lg-s 1 sätestatut, tuli hagejal müüdud asja puudusi tõendada. Hageja ekspertiisi ei taotlenud ja ei tõendanud õli ja kütuse ülekulu ka teiste tõenditega.
TsK §-des 251 ja 253 olid ostja nõuded tulenevalt müüdud asja puudustest sätestatud alternatiivsetena. Kui ostja nõudel olid asja puudused tasuta kõrvaldatud, siis ei saanud ostja hiljem esitada lepingu lõpetamise nõuet samade puuduste tõttu. Nimetatud §-d ei näinud lepingu lõpetamise alusena ette seda, et puuduste kõrvaldamisega tekitati ostjale põhjendamatuid ebamugavusi.
3-2-1-33-02 Riigikohus 15.03.2002
Tehingu tõlgendamisel tuleb kohtul juhinduda TsÜS §-st 64 ning arvestada, et TsÜS § 108 lg 1 kohaselt tuleb tsiviilõiguste teostamisel ja tsiviilkohustuste täitmisel toimida heas usus. Viimatinimetatud sättest tuleneb ka keeld tõlgendada tehingut viisil, mis oleks vastuolus hea usu põhimõttega.
TsMS §-d 231 lg 4 ja 330 lg 4 nõuavad muuhulgas kohtuotsuses kohtu seisukohta asjas tähtsust omavate asjaolude tuvastatuse, nendest tehtud järelduste ning kohaldatud seaduste kohta.
Ostu-müügilepingus kinnitas ostja, et on hoolikalt tutvunud müüdava ehitisega, on teadlik selle seisukorrast ja toetub oma uuringutele. Ainuüksi sellest ei järeldu, et müügilepingut sõlmides ostja teadis või pidi teadma asja mittenõuetekohasest kvaliteedist ning ei saa müüja suhtes TsK § 251 lg 1 sätestatud õiguskaitsevahendeid kasutada.

matches:
Riigikohus
kohus
§ 221
Riigikohus
§ 16
§ 221
§ 221
Riigikohus
§ 217
Riigikohus
§ 91
Riigikohus
§ 108
§ 251


Kultuuri-, spordi- ja noorsootöö toetamise kord – Riigi Teataja
Kultuuri-, spordi- ja noorsootöö toetamise kord - sisukord
§ 5 Kultuuritegevuse edendamise ja mitmekesistamise toetus
§ 6 Sporditegevuse edendamise ja spordiürituste korraldamise toetus
§ 7 Noorsootöö edendamise ja ürituste korraldamise toetus
§ 8 Projektitoetus
3 Abikõlblikud kulud ja toetuse määr
§ 10 Mitteabikõlblikud kulud
§ 11 Toetusumma ja omafinantseeringu määr
4 Toetuse taotlemine, menetlemine ja aruandlus
§ 13 Toetuse taotluse menetlemine
§ 14 Toetuse taotluse finantseerimine ja aruandlus
5 Järelevalve toetuse kasutamise üle
RT IV, 19.09.2019, 4
Vastu võetud 11.09.2019 nr 75
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5, spordiseaduse § 3 punkti 2 ja noorsootöö seaduse § 8 punkti 2 alusel.
Määrus reguleerib Võru valla eelarvest igaks eelarveaastaks kultuuri-, spordi- ja noorsootöö edendamiseks toetuse (edaspidi toetus) taotlemist, menetlemist, finantseerimist, aruandlust ja toetuse kasutamise üle järelevalve teostamist.
Toetuse andmise eesmärk on arendada ja mitmekesistada Võru valla kultuuri-, spordi- ja noorsootööd.
(1) Toetust saavad taotleda mittetulundusühingud, sihtasutused, seltsingud ja üksikisikud, kes tegutsevad:
1) Võru valla haldusterritooriumil ning tegelevad valla eri piirkondade elanikele huvialase tegevuse ja meelelahutuse võimaluste pakkumisega;
2) Võru valla haldusterritooriumil ning tegelevad vanade traditsioonide ja rahvakultuuri edendamisega, arendamisega ning säilitamisega.
(2) Toetuse andmisest võib keelduda juhul kui:
1) taotleja ei vasta käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tingimustele;
2) taotleja ei ole esitanud eelneva toetuse kasutamise kohta aruannet;
3) taotleja ei ole täitnud toetuse tagasimakse nõuet;
4) taotleja ei ole esitanud taotluse menetleja poolt esitatud tähtajaks täiendavaid dokumente;
5) taotleja ei võimalda teostada järelevalvet.
(3) Erandjuhud, mis ei ole käesolevas korras reguleeritud, lahendab Võru Vallavalitsus (edaspidi Vallavalitsus) haridus-, kultuuri- ja spordikomisjoni vabade eelarveliste vahendite olemasolul või nende puudumisel valla reservfondist.
(1) Toetust eraldatakse tegevusteks ja kuludeks, mis on otseselt vajalikud Võru valla kultuuri-, spordi- ja noorsootöö arendamiseks ja mitmekesistamiseks.
1) kultuuritegevuse edendamine ja mitmekesistamine (sh ürituste korraldamine ja rahvakultuuri säilitamine);
2) sporditegevuse edendamine ja spordiürituste korraldamine;
3) noorsootöö edendamine ja ürituste korraldamine;
4) projektitoetus, st erinevatest fondidest ja programmidest rahastatavate projektide kaasfinantseerimise (omaosaluse) toetamine.
§ 5. Kultuuritegevuse edendamise ja mitmekesistamise toetus
1) avalike kultuuriürituste korraldamiseks (toetuse määramisel arvestatakse ürituse seotust traditsioonidega, jätkusuutlikust, suunatust erinevatele sihtrühmadele ning uuenduslikkust);
2) suursündmustes ja rahvusvahelistes programmides osalemiseks;
3) kultuurialaste õppepäevade (võistlused, laagrid, seminarid jmt) korraldamiseks;
4) kultuurivaldkonda kuuluvate teoste väljaandmiseks (sh pärimuskultuuri ning loomeinimeste mälestuste ja tegevuste jäädvustamine, kodukohaga seotud raamatute väljaandmise toetamine);
5) kultuurikollektiivide väljasõitude transpordikuludeks;
6) kultuurikollektiivide esinemistega seotud osalustasudeks.
§ 6. Sporditegevuse edendamise ja spordiürituste korraldamise toetus
1) rahvastikuregistri andmetel Võru vallas elava isiku kehakultuuri- ja spordiharrastustele ning terviseedendamisele kaasaaitavate projektide elluviimiseks;
2) rahvastikuregistri andmetel Võru vallas elava isiku osalemiseks maakonna võistlustel, Eesti meistrivõistlustel ning rahvusvahelistel võistlustel;
3) Võru vallas tegutseva spordiorganisatsiooni võistkonna osalemiseks maakonna võistlustel, Eesti meistrivõistlustel või rahvusvahelistel võistlustel;
4) spordirajatiste inventari korrastamiseks;
5) spordiorganisatsioonide tegevuskuludeks (va delegeeritud või lepinguga haldusülesannete täitmine).
§ 7. Noorsootöö edendamise ja ürituste korraldamise toetus
1) noorteürituste korraldamiseks;
2) noorte vallaüleste ürituste väljasõitude transpordikuludeks;
3) rahvusvahelistes noorteprogrammides osalemiseks;
4) noorte(le) koolituste ja seminaride korraldamiseks.
§ 8. Projektitoetus
3. peatükk Abikõlblikud kulud ja toetuse määr
1) ürituste läbiviimise ja korraldamise transpordikulud;
2) ürituse esinduskulud;
3) info- ja teavitustegevusega seotud kulud;
4) juriidilise- või füüsilise isiku käest ostetavate teenuste ja toodete kulud;
5) rahvarõivaste soetamiskulud ja täiendamiskulud va jalanõud (vajalik kaks võrdlevat hinnapakkumist);
6) pärimuskultuuri ning loomeinimeste mälestuste ja tegevuste jäädvustamise, kodukohaga seotud raamatute väljaandmise kulud (vajalik kaks võrdlevat hinnapakkumist).
§ 10. Mitteabikõlblikud kulud
1) avalike ürituste toitlustamise ja toidukaupade ostmise kulud, va heakorrapäevad, vastlapäev;
2) organisatsioonide liikmemaksud;
3) vara soetamine eraisikule;
4) raamatupidamisteenus ja projektijuhtimisega seotud tasu.
§ 11. Toetusumma ja omafinantseeringu määr
(2) Omafinantseeringu minimaalne määr on 10% taotluse abikõlblike kulude kogumaksumusest.
(3) Spordiorganisatsioonide haldus- ja majanduskulude toetuse määr on kuni 90%.
(4) Projektitoetuse kaasfinantseering on kuni 90% ühe projektitaotluse kohta.
4. peatükk Toetuse taotlemine, menetlemine ja aruandlus
(1) Toetuse taotlemiseks esitatakse Vallavalitsusele vormikohane taotlus järgmise eelarveaasta toetuse saamiseks jooksva eelarveaasta 1. detsembriks.
(2) Taotlus projektitoetuse kaasfinantseeringu (omaosaluse) saamiseks erinevatest fondidest ja programmidest rahastatavatele projektidele esitatakse Vallavalitsusele jooksvalt eelarveaasta jooksul.
§ 13. Toetuse taotluse menetlemine
§ 14. Toetuse taotluse finantseerimine ja aruandlus
(1) Otsuse toetuse määramise või mittemääramise kohta teeb hariduse-, kultuuri- ja spordikomisjon (edaspidi komisjon) arvestades sealjuures:
5. peatükk Järelevalve toetuse kasutamise üle
Tunnistada kehtetuks Võru Vallavolikogu 08.08.2018 määrus nr 42 „Võru valla eelarvest kultuuri-, spordi- ja noorsootöö toetamise kord“.


Ühinemislepingu kinnitamine ning taotluse esitamine haldusterritoriaalse korralduse muutmiseks – Riigi Teataja
Ühinemislepingu kinnitamine ning taotluse esitamine haldusterritoriaalse korralduse muutmiseks
RT IV, 30.12.2016, 40
Vastu võetud 21.12.2016 nr 50
Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduse § 91 lõike 6 alusel kinnitatakse ühinemisleping ja selle lisad asjaomase volikogu otsusega. Sama seaduse § 9 lõike 7 kohaselt teeb volikogu otsuse haldusterritoriaalse korralduse muutmise taotlemise kohta pärast läbirääkimiste protsessi läbipaistvuse ja avalikustamise tagamist ning elanike arvamuse väljaselgitamist. Ühinemisläbirääkimiste protsess ja selle avalikustamine ning elanike arvamuse väljaselgitamise tulemused on esitatud otsuse eelnõu lisaks olevas ühinemislepingu seletuskirjas. Lähtudes eeltoodust, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 10, haldusreformi seaduse § 7 lõike 1, Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduse § 9 lõike 7 ja § 91 lõigete 5 ja 6 alusel ning arvestades Põlva Vallavolikogu 14. detsembri 2016. a otsusega nr 1-3/47 "Rahvaküsitluse tulemuste kinnitamine" kinnitatud rahvaküsitluse tulemusi, Põlva Vallavolikogu o t s u s t a b:
1. Kinnitada otsusele lisatud Ahja valla, Laheda valla, Mooste valla, Põlva valla ja Vastse-Kuuste valla ühinemisleping koos järgmiste lisadega:
1) Lisa 1. Seletuskiri;
2) Lisa 2. Valla kaart mõõtkavas 1:50 000;
3) Lisa 3. Prioriteetsete investeeringute loetelu;
4) Lisa 4. Põlva valla 2015. aasta auditeeritud majandusaasta aruanne;
5) Lisa 5. Ahja valla 2015. aasta auditeeritud majandusaasta aruanne;
6) Lisa 6. Laheda valla 2015. aasta auditeeritud majandusaasta aruanne;
7) Lisa 7. Mooste valla 2015. aasta auditeeritud majandusaasta aruanne;
8) Lisa 8. Vastse-Kuuste valla 2015. aasta auditeeritud majandusaasta aruanne;
9) Lisa 9. Ahja valla, Laheda valla, Mooste valla, Põlva valla ja Vastse-Kuuste valla ühinemislepingu avaliku väljapaneku käigus laekunud ettepanekute ja vastuväidete läbivaatamise tulemuse õiend.
2. Taotleda Vabariigi Valitsuselt Ahja valla, Laheda valla, Mooste valla, Põlva valla ja Vastse-Kuuste valla haldusterritoriaalse korralduse muutmist, eesmärgiga moodustada ühinemise teel uus kohaliku omavalitsuse üksus – Põlva vald.
3. Põlva Vallavalitsusel:
1) esitada otsus kümne päeva jooksul pärast otsuse vastuvõtmist Põlva maavanemale;
2) esitada hiljemalt 01.01.2017 Põlva maavanemale Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduse § 9 lõike 9 punktides 1, 3, 5 ja 6 nimetatud otsused ning andmed;
3) avalikustada ühinemisleping ja selle lisad Põlva valla kodulehel;
4) avaldada ühinemisleping ja selle lisad Riigi Teatajas;
5) avalikustada otsus hiljemalt otsuse maavanemale esitamise päeval.
5. Otsuse peale võib esitada Põlva Vallavolikogule vaide haldusmenetluse seaduses sätestatud korras 30 päeva jooksul arvates otsusest teadasaamise päevast või päevast, millal oleks pidanud otsusest teada saama, või esitama kaebuse Tartu Halduskohtule halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud tingimustel ja korras.
Lisa Ahja valla, Laheda valla, Mooste valla, Põlva valla ja Vastse-Kuuste valla ühinemisleping
Lisa Valla kaart mõõtkavas 1:50 000 (kaardiga saab tutvuda http://delta.andmevara.ee/polva2014_vald/dokument/1810975)
Lisa Prioriteetsete investeeringute loetelu
Lisa Põlva valla 2015. aasta auditeeritud majandusaasta aruanne
Lisa Ahja valla 2015. aasta auditeeritud majandusaasta aruanne
Lisa Laheda valla 2015. aasta auditeeritud majandusaasta aruanne
Lisa Mooste valla 2015. aasta auditeeritud majandusaasta aruanne
Lisa Vastse-Kuuste valla 2015. aasta auditeeritud majandusaasta aruanne
Lisa Ahja valla, Laheda valla, Mooste valla, Põlva valla ja Vastse-Kuuste valla ühinemislepingu avaliku väljapaneku käigus laekunud ettepanekute ja vastuväidete läbivaatamise tulemuse õiend


Täiskasvanute koolituse seadus [terviktekst muudatustega kuni 16.06.98] – Riigi Teataja
Täiskasvanute koolituse seadus [terviktekst muudatustega kuni 16.06.98]
RT I 1998, 71, 1200
(v.a §-s 16 märgitud erisused). Muudetud järgmiste seadustega (vastuvõtmise aeg, avaldamine Riigi Teatajas, jõustumise aeg):
16.06.1998 (RT I 1998, 61, 988) 16.07.1998
Muudatusi sisaldava paragrahvi lõpus sulgudes on viide seadus(t)ele (vastuvõtmise kuupäev), millega kehtestati praegune sõnastus. Terviktekst avaldatakse 16.06.1998 seaduse § 13 alusel.
§ 1. Seadus sätestab õiguslikud tagatised täiskasvanutele nende soovikohaseks õppeks kogu eluea jooksul.
§ 2. Täiskasvanute koolitusasutused on riigi- ja munitsipaalasutused, koolitusluba omavad erakoolid, era- ja avalik-õiguslikud juriidilised isikud, kui täiskasvanute koolitus on nende seadusest või põhikirjast (põhimäärusest) tulenev tegevus, ning füüsilisest isikust ettevõtjad. [16.06.1998]
§ 3 (1) Sõltuvalt eesmärgist on koolitus käesoleva seaduse kohaselt:
(2) Tasemekoolitus võimaldab osaõpiajaga või eksternina omandada põhi-, kesk- või kõrgharidus, samuti taotleda akadeemilist kraadi. Tasemekoolituse läbimist tõendab tunnistus, diplom või akadeemiline kraad.
(4) Vabahariduslik koolitus võimaldab isiksuse, tema loovuse, annete, initsiatiivi ja sotsiaalse vastutustunde arengut ning elus vajalike teadmiste, oskuste ja võimete lisandumist. Õpe toimub kursuste, õpiringi või muus õppijatele sobivas vormis. [16.06.1998]
§ 4 (1) Tasemekoolitust võimaldavate haridusasutuste tegevusele laienevad põhikooli- ja gümnaasiumiseadus (RT I 1993, 63, 892; 79, 1186; 1994, 91, 1528; 1996, 49, 953; 1997, 24, 365; 26, lk 880; 69, 1111; 1998, 57, 859), kutseõppeasutuse seadus (RT I 1998, 64/65, 1007), rakenduskõrgkooli seadus (RT I 1998, 61, 980) ning ülikooliseadus (RT I 1995, 12, 119; 1996, 49, 953; 51, 965; 1997, 42, 678; 1998, 57, 859).
(4) Täiskasvanute koolitust võimaldavate erakoolide tegevusele laieneb erakooliseadus (RT I 1998, 57, 859), kui käesoleva seadusega ei sätestata teisiti. [16.06.1998]
§ 41. Täiskasvanute taseme-, tööalaseks ja vabahariduslikuks koolituseks koolituslubade väljaandmise korra ja tingimused kehtestab haridusminister määrusega. [16.06.1998]
ÕPPIMISVÕIMALUSTE TAGAMINE
§ 5 [kehtetu -- 16.06.1998]
4) koordineerib maakondades toimuvat koolitustegevust. [16.06.1998]
1) tagavad omavalitsusüksuse territooriumil alaliselt elavatele isikutele võimaluse põhi- ja keskhariduse omandamiseks ja soodustavad tööalast ning vabahariduslikku koolitust, tehes vajaduse korral koostööd teiste omavalitsusüksustega;
2) toetavad töötute, tööotsijate ja teiste sotsiaalselt vähekindlustatud isikute ning puudega isikute koolitust. [16.06.1998]
§ 8 (1) Töölepingu alusel töötavatele ja avalikus teenistuses olevatele isikutele antakse koolituses osalemiseks õppepuhkust.
(2) Õppepuhkus tähendab töölepingu või teenistussuhte peatumist käesoleva seadusega ettenähtud korras. Puhkuse kestuse arvutamine toimub puhkuseseaduses (RT 1992, 37, 481; 1993, 10, 150; RT I 1994, 84, 1474; 1995, 16, 228; 1997, 74, 1229; 93, 1560) sätestatud korras.
(3) Tasemekoolituses osalemiseks antakse töötaja või ametniku soovil õppesessioonideks õppepuhkust koolitusasutuse teatise alusel sessiooni ajaks vähemalt 30 kalendripäevaks õppeaasta jooksul.
(4) Tasemekoolituse puhul antakse õppe lõpetamiseks täiendavat õppepuhkust:
4) magistri- ja doktoritöö kaitsmise puhul 49 kalendripäeva.
(5) Tasemekoolitusega seotud õppepuhkusel viibivale töötajale säilitab tööandja keskmise töötasu kümneks päevaks. Ülejäänud õppepuhkuse päevadeks säilitab tööandja töötaja töötasu vähemalt kehtiva miinimumpalga ulatuses.
(51) Lisaks käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 ettenähtud õppepuhkusele on tööandja kohustatud andma töötaja või ametniku avalduse ning õppeasutuse teatise alusel kuni seitse kalendripäeva palgata puhkust avalduses näidatud ajal.
(6) Tööalases koolituses osalemiseks antakse töötaja või ametniku avalduse ning koolitusasutuse teatise alusel õppepuhkust vähemalt 14 kalendripäevaks aastas keskmise palga säilitamisega.
(7) Vabahariduslikus koolituses osalemiseks antakse töötaja või ametniku avalduse ning koolitusasutuse teatise alusel palgata õppepuhkust vähemalt seitsmeks kalendripäevaks aastas.
(8) Tööandja osalus koolitusega seotud täiendavate kulutuste katmises sätestatakse töö- või kollektiivlepingus.
(9) Koolitusest osavõtuks esitab töötaja tööandjale koolitusasutuse poolt antud teatise õppe toimumise aja ja sisu kohta. [16.06.1998]
§ 9. Tööandja võib õppepuhkuse andmist edasi lükata juhul, kui üle 10 protsendi töötajatest on samaaegselt õppepuhkusel.
KOOLITUSE KORRALDAMINE
§ 10. Täiskasvanute koolituse üldist koordineerimist korraldab Haridusministeerium. [16.06.1998]
KOOLITUSE FINANTSEERIMINE
§ 12 [kehtetu -- 16.06.1998]
§ 13 (1)--(2) [kehtetud -- 16.06.1998]
(4) Tööalase koolituse võimaluste tagamiseks võidakse vahendeid ette näha kohalikus eelarves.
(5) Riigiasutuste töötajatele, ametnikele ja pedagoogidele, kelle palgad kaetakse riigieelarvest, nähakse ka tööalaseks koolituseks ette vahendid riigieelarves -- nimetatud töötajate, ametnike ja pedagoogide aastasest palgafondist vähemalt kolme protsendi ulatuses.
(6) Kohaliku omavalitsuse töötajate tööalaseks koolituseks nähakse ette kulud omavalitsusüksuse eelarves. [16.06.1998]
§ 14 (1) Vabaharidusliku koolituse eest tasub sellest huvitatud füüsiline või juriidiline isik.
(2) Vabaharidusliku koolituse toetuseks võidakse ette näha vahendid riigi- ja kohalikus eelarves, kusjuures riigieelarve vahenditest toetatakse Haridusministeeriumi kaudu vaid pedagoogide ja koolitusasutuste juhtide töötasu. [26.06.1996; 16.06.1998]
§ 15. Riigieelarvest täiskasvanute koolituseks vahendite taotlemise ja finantseerimise korra, samuti nõuded koolitusasutustele, kes neid vahendeid võivad taotleda, kehtestab Vabariigi Valitsus.
§ 17 [käesolevas terviktekstis ei avaldata]


text:
Hagi abielu lahutamiseks - Perekooli Foorum
Esileht › Pereelu ja suhted › Hagi abielu lahutamiseks
Teema: Hagi abielu lahutamiseks
Küsimus selline- olen abielus välismaalasega, kes keeldub lahutusest. Andsin sisse hagiavalduse ja nüüd ootan. Kui teine pool ütleb,et tema keeldub tõlkidekulusid jne kandma,siis mis lootust on mul abielu kohtumenetlusega “ühepoolselt” lõpetada? Eeldades,et abikaasa ei ilmu kohtusse ja ei vasta nõuetele?
Olen juristi poole pöördunud ja vastused pole väga selged olnud.
Kasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 20.03 20:09; 20.03 21:32;
Tõlkekulud kannab hageja. Tagaseljaotsust kohus teha ei saa, küll saab kohus asja lahendada ilma kostjata sisuliselt, kui asjaolud seda võimaldavad.
§ 410. Kostja puudumine kohtuistungilt
Kui kostja ei ilmu kohtuistungile, muu hulgas eelistungile, teeb kohus kohale ilmunud hageja taotlusel kas tagaseljaotsuse, lahendab asja sisuliselt või lükkab asja arutamise edasi. Kui hageja vastavat taotlust ei esita või kui kohus taotlust ei rahulda, lükkab kohus asja arutamise edasi.
Kasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 20.03 20:57; 20.03 22:33;
20.03.2020 21:32
Aga siit tekibki küsimus-teine osapool sai vastavasisulise e-maili. E-mail oli eesti keeles. Kuidas peaks tema aru saama, mida temalt oodatakse ja millisel hetkel peaksin siis mina selle tõlkeprobleemi lahendama?
20.03.2020 22:33
Kas kohus saatis siis hagi juba kostja meili peale? Tavaliselt küsib kohus kohe kas tõlkimise kulud ette, korraldab tõlkimise ja siis saadab kostjale. Samas, kohus ei pruugi hagist arusaada, et tegu on välismaalasega.
22.03.2020 14:21
Abielu ühepoolse lõpetamisega Eestis probleemi ei teki. Meie kohtusüsteemis õnneks “ei anna lahutust” ei tööta ja lahutatakse lahutada soovija avalduse alusel 100% juhtudest. Oluline on see, et kohus teavitaks teist poolt talle arusaadavalt, milles kohtumenetlus seisneb ja milline on otsus. Tõlki taotle ise, siis ei saa menetlust pidurdada.
23.03.2020 08:16
Lahutatakse igal juhul. Varasuhted on võimalik lahendada ka nii, et lahutus on jõustunud. Senimaani lihtalt on vara jagamata. Ja lasteküsimus lahendatakse lahutusest täiesti eraldiseisvalt (elatise nõue on võimalik esitada ka siis, kui abielu veel ei ole lahutatud, st abielu on mehe ja naise suhe, elatis lapse ja vanema suhe)
Eestis väga tõenäoline. Mujal maailmas on see lahutamine üks suur kammaja ja abielust vabanemine võimalikult raskeks tehtud. Ma ei tea, miks nad seal üldse abielluvad.

matches:
kohus
kohus
§ 410
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus


Majandusaasta aruanne Allikas RPS 3. peatükk (VIGADE PARANDAMINE Allikas… Coggle
Majandusaasta aruanne Allikas RPS 3. peatükk (VIGADE PARANDAMINE Allikas…
RPS 3. peatükk
Kohustuslik kõigile Eesti raamatupidamiskohuslastele
Koosneb aastaaruandest ja tegevusaruandest
Majandusaasta pikkuseks on 12 kuud.
Enamasti kalendriaasta, aga võib ka erineda.
RPS § 13.
Majandusaasta peaks olema kooskõlas raamatupidamiskohustuslase tegutsemistsükkliga
KOOSTAMISE ETAPID
Raamatupidamise aastaaruande koostamine
RPS § 15.
Raamatupidamise aastaaruanne peab kajastama õigesti ja õiglaselt raamatupidamiskohustuslase finantsseisundit, majandustulemust ja rahavoogusid.
TÄIS MAHUS AASTAARUANNE KOOSNEB-
Põhiaruannetest (Bilanss, kasumiaruanne, rahavoogude aruanne ja omakapitali muutuste aruanne)
Lisadest
Kohustuslik keskmistele ja suurettevõtetele ning mittetulundusühingutele ja sihtasutustele.
Mikroettevõtja lühendatud majandusaasta aruanne:
Lühike bilanss ja kasumiaruanne
Kuni 3 lisa
Ei pea koostama tegevusaruannet
Väikeettevõtja lühendatud majandusaasta aruanne:
Detailne bilanss ja kasumiaruanne
Kuni 9 lisa
Keskmise suurusega ettevtja ja suurettevõtja:
Neli põhiaruannet
Kuni 15 lisa
LISAD (mis peavad kindlasti olema):
Selgitus, millisest raamatupidamistavast lähtuvalt olete raamatupidamise aastaaruande koostanud;
aastaaruande koostamisel kasutatud arvestuspõhimõtted;
selgitused põhiaruannete oluliste kirjete ning nende muutumise kohta aruandeperioodil
Muud olulised asjaolud raamatupidamiskohustlase finantsseisundi, -tulemuse ja rahavoogude kohta.
RPS § 21.
Raamatupidamise aastaaruande koostamisel tuleb lähtuda eelkõige järgmistest rahvusvaheliselt tunnustatud arvestuse ja aruandluse põhimõtete osaks olevatest alusprintsiipidest
RPS § 16.
Tegevusaruande koostamine
(RPS § 24.)
Põhitegevus ja kõrvaltegevused
Ülevaade ettevõtte tegevusest ja asjaoludest, millel oli määrav tähtsus finantsseisundi ja majandustegevuse hindamisel, olulistest sündmustest majandusaastal ning eeldatavatest arengusuundadest järgmisel majandusaastal.
Juhul, kui majandusaasta lõpu seisuga ei vasta ettevõtte omakapital äriseadustikus nõutule (on negatiivne), tuleb tegevusaruandes kirjeldada tegevusi, mis on ette võetud/võetakse ette selleks, et olla edaspidi jätkusuutlik, või on vastu võetud teistsugune otsus.
Audiitorkontrolli kohustuslasel peab tegevusaruanne sisaldama peamisi finantssuhtarve majandusaasta ning sellele eelnenud majandusaasta kohta ning nende arvutamise metoodikat (valemeid).
Majandusaasta aruande heakskiitmine
RPS § 25.
Heaks kiidab tegevjuhtkond või füüsilisest isikust ettevõtja.
Vähemalt üks raamatupidamiskohustuslase tegevjuhtkonna liige või füüsilisest isikust ettevõtja allkirjastab raamatupidamiskohustuslase majandusaasta aruande.
ESITAMISE ETAPID
Raamatupidamise aastaaruande audit või ülevaatus on kohustuslik raamatupidamiskohustuslasele, kelle aastaaruandes toodud näitajatest vähemalt kaks ületavad alljärgnevaid tingimusi:
Müügitulu või tulu 4 000 000 €
Vara bilansipäeva seisuga kokku 2 000 000 €
Keskmine töötajate arv 50 inimest
ÜLEVAATUS:
Müügitulu või tulu 1 600 000
Vara bilansipäeva seisuga kokku 800 000
Keskmine töötajate arv 24
Audit on kohustuslik ka raamatupidamiskohustuslasele, kelle aastaaruandes toodud näitajatest vähemalt üks ületab alljärgnevaid tingimusi:
Müügitulu või tulu 12 000 000 €
Vara bilansipäeva seisuga kokku 6 000 000 €
Keskmine töötajate arv 180 inimest
1, Müügitulu või tulu 4 800 000
Vara bilansipäeva seisuga kokku 2 400 000
Keskmine töötajate arv 72
Samuti kohustuslik- igale aktsiaseltsile, millel on enam kui kaks aktsionäri, riigiraamatupidamiskohustuslasele, kohaliku omavalitsuse üksusele, avalik-õiguslikule juriidilisele isikule, riigieelarvest eraldist saavale erakonnale ja äriühingule, milles riigil on vähemalt otsustusõigus riigivaraseaduse tähenduses.
Äriühingute puhul majandusaasta kasumi jaotamise või kahjumi katmise ettepaneku koostamine
Majandusaasta aruande esitamine kinnitamiseks
Majandusaasta aruanne tuleb teil esitada äriregistrile hiljemalt kuue kuu jooksul pärast majandusaasta lõppu. Aruande saate esitada elektrooniliselt e-äriregistri ettevõtjaportaali kaudu.
VIGADE PARANDAMINE Allikas
Tagasiulatuvalt peab korrigeerima vaid olulisi vigu-
mille avaldamata jätmine või ebakorrektne avaldamine võib mõjutada aruannete kasutajate poolt aruannete põhjal tehtavaid majandusotsuseid.
Eelmise perioodi võrdlusandmeid korrigeeritakse vea mõju võrra.
Kui oluline viga tehti üle-eelmisel või veel varasemal perioodil, korrigeeritakse vea mõju võrra eelmise perioodi varade, kohustuste ja jaotamata kasumi algsaldosid.
Juba kinnitatud majandusaasta aruandeid muuta ei tule, kogu korrigeerimine tuleb teha jooksva aasta raamatupidamise aastaruandes võrdlusandmetele.
Juba esitatud majandusaasta aruannet on võimalik täiendada ja muuta
Lisades tuleb avalikustada:
Olulise vea kirjeldus;
vea korrigeerimise mõju käesoleva aruandeperioodi ning kõikide aruandes esitatud võrdlusperioodide bilansi- ja kasumiaruande kirjetele;
kui viga ei ole tagasiulatuvalt korrigeeritud, siis tuleb esitada olukorra põhjendus, kirjeldada vea korrigeerimise viisi ja märkida kuupäev.
Enne majandusaasta aruande koostamist tuleb teha kõikide bilansikirjete inveterimine.


text:
3-2-1-6-08 Riigikohus 19.03.2008
TsÜS § 83 lg 1 rakendub ka tehingu muutmise vormile. Kuid töölepingu vorminõude eesmärgist ei tulene, et tööleping ja/või selle muutmise kokkulepped oleksid kirjaliku vormi järgimata jätmise korral tühised.
TsMS § 442 lg 8 kohaselt peab kohus otsuses põhjendama, miks ta ei nõustu hageja või kostja väidetega. Kohus peab otsuses kõiki tõendeid analüüsima. Kui kohus mõnda tõendit ei arvesta, peab ta seda otsuses põhjendama.
Kokkulepe töö tasustamiseks üksnes tehtud töö koguse alusel ei ole iseenesest käsitatav töölepingu tingimusena, mis on töötaja jaoks halvem seaduses sätestatust ning kehtetu TLS § 15 järgi. Samas kui tööandja näeb sellise kokkuleppe sõlmimise ette tüüptingimusena, siis tuleb sellise kokkuleppe kehtivust hinnata VÕS § 42 järgi.
Tükipalgasüsteemi puhul ei pruugi konkreetsel juhul tulenevalt tükipalgasüsteemi olemusest ja poolte kokkuleppest olla rakendatavad töölepingu seaduse, töö- ja puhkeaja seaduse ja palgaseaduse sätted, mis reguleerivad töötamist üle kokkulepitud tööaja normi (ületunnitöö) ja töötamist puhkepäevadel, riigipühadel, õhtusel ja öisel ajal ning vastavate lisatasude maksmist. Pooled võivad tükipalgasüsteemi puhul tükitöö hinde kokkuleppimisel arvestada töötamisega üle TPS §-des 4 ja 9 sätestatud tööaja piirnormide või töötamisega puhkepäevadel, riigipühadel ja õhtusel ning öisel ajal. Sellisel juhul oleks tööandja suhtes ebaõiglane, kui ta peaks maksma töötajale lisaks lisatasusid, mis on ette nähtud ajatöö puhuks. Tükipalgasüsteemi puhul kokku on võimalik leppida selliselt, et töötaja kohustub töötama kokku lepitud tööajal, kuid saab tasu tehtud töö koguse (mitte töötatud aja) järgi. Nimetatud juhul, kui töötaja nõustub töötama üle seaduses sätestatud tööaja normi või esialgu kokku lepitust kauem või töötama puhkepäevadel, riigipühadel ja õhtusel või öisel ajal, ei ole see käsitatav olukorrana, kus rakenduvad töölepingu seaduse, töö- ja puhkeaja seaduse ja palgaseaduse sätted, mis reguleerivad ületunnitööd või töötamist puhkepäevadel, riigipühadel ja õhtusel ning öisel ajal. Kõnealust liiki kokkulepe töö tasustamiseks üksnes tehtud töö koguse alusel ei ole iseenesest käsitatav töölepingu tingimusena, mis on töötaja jaoks halvem seaduses sätestatust ning kehtetu TLS § 15 järgi. Samas kui tööandja näeb sellise kokkuleppe sõlmimise ette tüüptingimusena, siis tuleb sellise kokkuleppe kehtivust hinnata VÕS § 42 järgi.
TLS § 119 lg 2 kohaldamist ei välista asjaolu, et töölepingu pooled vaidlevad lõpparve koosseisu kuuluvate summade ja lõpparve suuruse üle.
Kokkulepe töö tasustamiseks üksnes tehtud töö koguse alusel ei ole iseenesest käsitatav töölepingu tingimusena, mis on töötaja jaoks halvem seaduses sätestatust ning kehtetu TLS § 15 järgi. Samas kui tööandja näeb sellise kokkuleppe sõlmimise ette tüüptingimusena, siis tuleb sellise kokkuleppe kehtivust hinnata VÕS § 42 järgi. TsÜS § 83 lg 1 rakendub ka tehingu muutmise vormile. Kuid töölepingu vorminõude eesmärgist ei tulene, et tööleping ja/või selle muutmise kokkulepped oleksid kirjaliku vormi järgimata jätmise korral tühised.
3-2-1-136-07 Riigikohus 16.01.2008
Ajapalgalisel töötajal, kes ei tööta normeeritud tööülesannete alusel, ei vähendata ajapalgamäära tööülesande täitmata jätmise eest tingimusel, et ta on täitnud tööaja normi. Tulenevalt PalS § 18 lg-st 2 peab tööandja tagama töötajale töölepingus kokkulepitud palga maksmise ka ajal, mil ta hagejat tegelikult tööga ei kindlustanud. Tööandjal oleks õigus keelduda palga maksmisest juhul, kui ta tõendab, et tal oleks olnud töötajale tööd anda, kui töötaja oleks tööle tulnud.
Töölepingu seadus ega palgaseadus ei kohusta töötajat nõudma tööandjalt tööd.
3-2-1-7-07 Riigikohus 14.03.2007
TsMS § 260 lg 1 mõtte kohaselt ei ole välistatud kostja abikaasa tunnistajana ülekuulamine. See, et kostja abikaasa viibis kostja nõustajana maakohtu istungil ja andis tsiviilasja kohta omapoolseid selgitusi, ei saa olla aluseks tema tunnistajana ülekuulamise taotluse rahuldamata jätmisele. Nõustajana istungil viibinud isiku tunnistajana ülekuulamisel saab hinnata kriitilisemalt tema ütluste usaldusväärsust.
PalS § 31 lg 3 ei keela tööandjat töötaja palka või selle osa üle kandmast töötaja suulise avalduse alusel teisele isikule ega keela töötajal heaks kiitmast palga maksmist teisele isikule juhul, kui tööandja on palga maksnud teisele isikule ilma töötaja eelneva nõusolekuta kas eksimuse tõttu või muul põhjusel. Samasugust regulatsiooni tuleb analoogia korras rakendada ka PalS § 27 lg-s 2 nimetatud töölähetuskulude väljamaksmisel.
3-2-1-146-06 Riigikohus 05.02.2007
PaS § 32 lg 1 ei reguleeri palganõude aegumist. Seega ei saa sellest sättest teha järeldust, et pärast töölepingu lõppemist peab töötaja lõpparvena saamata palga nõude esitama töövaidlusorganile nelja kuu jooksul. Lõpparvena saamata palga nõude esitamise tähtaeg on tulenevalt ITVS § 6 lg-st 3 kolm aastat. Küll aga tuleneb PaS § 32 lg-st 1 muu hulgas see, et töölepingu lõppemise korral ei rakendata palga maksmisele kollektiivlepingu, töösisekorra eeskirja või töölepinguga kindlaksmääratud palga maksmise tavalisi tähtaegu ja töölepingu lõppemise päeval tuleb töötajale saada olev palk välja maksta.
Tulenevalt PaS §-st 29 ja TLS § 119 lg-st 2 on lõpparve maksmisega viivitamise aja eest makstav keskmine palk oma olemuselt ühelt poolt hüvitis töötajale ja teiselt poolt sanktsioon tööandjale tema kohustuse rikkumise eest.
3-2-1-124-05 Riigikohus 11.01.2006
Töölepingu kirjalikult vormistamata jätmise korral ei saa töötasu kokkulepet tuvastada üksnes tööandja koostatud dokumentide alusel. Kui poolte kokkulepet ei saa usaldusväärsete kirjalike tõendite alusel tuvastada, tuleb töötasu kindlakstegemisel lähtuda mõistlikust töötasu määrast, mida sama tegevusalaga ettevõtted tavapäraselt sama kvalifikatsiooniga töötajale maksavad.
Kui töötaja ei ole esitanud avaldust lõpetada tööleping TLS § 79 alusel, ei saa tööandja sellel alusel töölepingut lõpetada. Sellises olukorras on tööandjal võimalik lõpetada tööleping töötaja algatusel TLS § 82 lg 1 alusel etteteatamistähtaja möödumisel või vaidlustada töölepingu lõpetamise alus töövaidlusorganis.
3-2-1-152-05 Riigikohus 05.12.2005
PalS § 37 lg 1 kohaselt saab töötajale ekslikult makstud või tema pangakontole ülekantud summasid tagasi nõuda eelkõige arvutusvea tõttu. PalS § 37 lg-st 2 tulenevalt võib muudel põhjustel tagasi nõuda ainult juhul kui maksmise aluseks olid töötaja poolt teadvalt esitatud valeandmed või võltsitud dokumendid.
3-2-1-57-05 Riigikohus 13.06.2005
Kui töötaja leiab, et palgatingimuste muutmine oli ebaseaduslik, võib ta pöörduda töövaidluskomisjoni või kohtusse ja nõuda palka kokkulepitud tingimuste järgi.
Töötaja on kohustatud täitma tööandja seaduslikke korraldusi. Selliste kohustuste täitmata jätmine või mittekohane täitmine on distsiplinaarsüütegu.
3-2-1-37-05 Riigikohus 28.04.2005
Hinnata hagi korral võib TsMS § 61 lg 1 p 2 kohaselt õigusabikulud kindlaks määrata kohus, kuid mitte üle justiitsministri kehtestatud suuruse. Ka hinnata hagi korral tuleb õigusabikulude väljamõistmisel hinnata õigusabikulude vajalikkust ja põhjendatust.
Palga suurus määratakse kindlaks poolte kokkuleppel, tingimusel, et seejuures ei esineks diskrimineerimist PalgaS § 5^1 või TLS § 10 tähenduses.
3-2-1-1-05 Riigikohus 01.03.2005
PuhkS § 24 lõikes 2 sätestatud töötaja õigus nõuda puhkuse pikendamist puhkusetasu maksmisega viivitatud aja võrra, ei muuda TLS § 82 lõikes 1 sätestatud töötaja õigust lõpetada omal algatusel tööleping tööandjapoolse lepingutingimuste rikkumise tõttu.

matches:
Riigikohus
§ 83
§ 442
kohus
Kohus
kohus
§ 15
§ 42
§ 15
§ 42
§ 119
§ 15
§ 42
§ 83
Riigikohus
§ 18
Riigikohus
§ 260
§ 31
§ 27
Riigikohus
§ 32
§ 6
§ 32
§ 119
Riigikohus
§ 79
§ 82
Riigikohus
§ 37
§ 37
Riigikohus
Riigikohus
§ 61
§ 5
§ 10
Riigikohus
§ 24
§ 82


text:
ÄRIÜHINGUD: Osanike koosoleku kokkukutsumise korra rikkumised ja selle tagajärjed - Raamatupidaja
ÄRIÜHINGUD: Osanike koosoleku kokkukutsumise korra rikkumised ja selle tagajärjed
Riigikohtu tsiviilkolleegium selgitas oma 8. aprilli 2008. a otsuses nr 3-2-1-22-08, et koosoleku teates näidatud üldkoosoleku päevakorras kajastamata või ebaselgelt kajastatud küsimuste arutamine osanike koosolekul, on käsitletav osanike koosoleku kokkukutsumise korra rikkumisena, mis toob kaasa vastavasisuliste otsuste tühisuse. Lisaks andis Riigikohus tõlgenduse korduskoosoleku kokkukutsumise tähtaegade regulatsioonile.
Äriseadustiku (edaspidi ÄS) § 172 lg 2 kohaselt tuleb osanike koosoleku teates muu hulgas näidata ka osanike koosoleku päevakord. ÄS § 178 lg-te 1 ja 3 kohaselt võib kohus muuhulgas osaniku nõudel tunnistada kehtetuks seaduse või põhikirjaga vastuolus oleva osanike otsuse, kui nõue on esitatud kolme kuu jooksul otsuse vastuvõtmisest.
Riigikohus asus seisukohale, et eelnimetatud sätete koostoime tõttu võib koosoleku teates näitamata jäetud või ebaselgelt näidatud otsuse vastuvõtmise korral tekkida olukord, mil koosolekult puudunud osanik ei tea koosolekul tehtud otsusest ning laseb seetõttu mööda otsuse vaidlustamise tähtaja. Kolleegium kordas oma varasemat järeldust, et käsitlus, mille kohaselt oleks osanike koosoleku kokkukutsumise korra rikkumise ainsaks tagajärjeks ÄS § 178 lg-st 1 tulenev osaniku võimalus esitada kohtusse hagi kolme kuu jooksul otsuse vastuvõtmisest, võimaldaks jätta osaniku sisuliselt täiesti õigusliku kaitseta, mis ei saa olla seadusandja valitud regulatsiooni mõtteks.
Eelnevast tulenevalt on juhul, kui koosoleku teates ei olnud koosolekul arutamisele tulevat küsimust selgelt või üldse näidatud, see käsitatav koosoleku kokkukutsumise korra rikkumisena, mis toob kaasa päevakorras näitamata või ebaselgelt näidatud otsuse vastuvõtmise korral selle otsuse tühisuse.
ÄS § 178 lg-s 1 sätestatud kolmekuuline hagi aegumise tähtaeg on Riigikohtu arvates kohaldatav üksnes neil juhtudel, mil koosoleku teates olid selgelt näidatud kõik koosolekul otsustamisele tulevad küsimused ning koosolekult puudunud osanik oskas tehtavate otsustega seetõttu arvestada.
Kui juriidilise isiku organi tühise otsuse alusel on tehtud kanne juriidilise isiku kohta peetavasse registrisse, võib juriidilise isiku organi otsuse tühisuse tuvastamise hagi kohtule esitada kahe aasta jooksul registrikande avaldamisest arvates (vt ÄS § 1771 lg 3). Tühisusele tuginemise tähtaeg hakkab kulgema kande tegemisest. Riigikohus märkis, et juhul, kui juriidilise isiku organi tühise otsuse alusel ei ole tehtud kannet registrisse, võib otsuse tühisusele kohtumenetluses tugineda reeglina piiramatult, sest õigusaktides ei ole piiravaid tähtaegasid kehtestatud.
Korduskoosoleku kokkukutsumise tähtaeg
Riigikohus andis seaduse ühetaolise kohaldamise eesmärgil tõlgenduse ka ÄS § 171 lg-s 6 sätestatud korduskoosoleku kokkukutsumise tähtaegade regulatsioonile. ÄS § 171 lg 6 kohaselt kutsub juhatus juhul, kui osanike koosolekul ei ole esindatud vajalik häältearv, ühe nädala jooksul, kuid mitte varem kui kahe päeva pärast, kokku uue koosoleku sama päevakorraga.
Riigikohtu arvates ei ole ÄS § 171 lg-s 6 nimetatud ühenädalane tähtaeg uue koosoleku toimumise hiliseim tähtaeg, vaid tähtaeg juhatusele uue koosoleku kokkukutsumiseks. Koosolek ise võib toimuda ajaliselt hiljem. Sätte osa "kuid mitte varem kui kahe päeva pärast" tuleb aga koostoimes ÄS § 172 lg-ga 1, mille kohaselt tuleb osanikele koosolekust ette teatada vähemalt üks nädal, mõista nii, et uus koosolek ei saa toimuda enne ühe nädala ja kahe päeva möödumist esimesest koosolekust.
Täiendav informatsioon: partner Ilmar Straus (ilmar.straus@glimstedt.ee) või jurist Merit Lind (merit.lind@glimstedt.ee)
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2008/05/08/ariuhingud-osanike-koosoleku-kokkukutsumise-korra-rikkumised-ja-selle-tagajarjed

matches:
Riigikohus
§ 172
§ 178
kohus
Riigikohus
§ 178
§ 178
§ 1771
Riigikohus
Riigikohus
§ 171
§ 171
§ 171
§ 172


Maksumärkide andmekogu põhimäärus – Riigi Teataja
Maksumärkide andmekogu põhimäärus
Jõustumine: 15.03.201901.01.2018
RT I, 20.10.2017, 9
Määrus kehtestatakse alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse § 496 lõike 4 alusel.
§ 1. Andmekogu asutamine ja nimetus
Määrusega asutatakse riigi infosüsteemi kuuluv andmekogu nimetusega „Maksumärkide andmekogu” (edaspidi andmekogu).
Andmekogu pidamise eesmärk on tagada aktsiisi maksmise järelevalve maksuhalduri väljastatud maksumärkide, nende saajate ning maksumärkide ja aktsiisikaubaga seotud toimingute kohta arvepidamise kaudu.
(1) Andmekogu vastutav töötleja on Maksu- ja Tolliamet.
(2) Andmekogu volitatud töötleja on Rahandusministeeriumi Infotehnoloogiakeskus.
2. peatükk Andmekogu ülesehitus ja andmete kaitse
Andmekogu peetakse ühetasandilise infotehnoloogilise andmekoguna, mis koosneb elektroonilistest andmetest.
§ 5. Andmekogusse kantud andmete turvalisus
(1) Andmekogu vastutav töötleja tagab andmekogusse kantud andmete terviklikkuse ja käideldavuse, samuti andmekogu pidamise ning andmekogusse kantud andmete töötlemise, kaitse, säilimise ja arhiveerimise füüsiliste, organisatsiooniliste ja infotehnoloogiliste meetmetega.
(2) Andmekogusse kantud andmete turvaklass on K2T2S2. Andmekogu turbeaste on keskmine (M). Avalikule päringule väljastatavate andmete turvaklass on K2T2S0.
3. peatükk Andmeandja ja andmekogu andmed
§ 6. Andmeandja
Andmeandjad on ettevõtja ja maksuhaldur.
§ 7. Andmekogusse andmete kandmine
(1) Ettevõtja kannab andmekogusse andmed järgmiste toimingute korral:
1) maksumärkide tellimine;
2) maksumärkide kinnitamine alkoholi ja tubakatoote müügipakendile Eestis;
3) välisriigis alkoholi või tubakatoote müügipakendile kinnitatud maksumärkide Eestisse toimetamine;
4) maksumärgistamise tähtpäeva pikendamise taotlemine;
5) maksumärkide tagastamine;
6) maksumärkide kehtetuks tunnistamise taotlemine;
7) maksumärgistatud alkoholi ja tubakatoodete tarbimisse lubamine;
8) aktsiisiga maksustamata maksumärgistatud alkoholi ja tubakatoodete lähetamine teise aktsiisilattu;
9) tubakatoodete aktsiisi tagastamise taotluste esitamine.
(2) Maksuhaldur kannab andmekogusse andmed järgmiste toimingute korral:
1) maksumärkide tellimine ja vastuvõtmine nende trükkijalt;
2) maksumärkide väljastamine;
3) maksumärgistamise tähtpäeva pikendamine;
4) maksumärkide tagastamine;
5) maksumärkide, hävitamine ja kehtetuks tunnistamine;
6) tubakatoodete aktsiisi tagastamise taotluste menetlemine.
(3) Maksuhaldur kannab andmekogusse märkused maksumärkidega seotud toimingute kohta ning selgitused toimingute tühistamisel.
§ 8. Maksumärkidega toiminguid tegeva isiku andmed
(1) Maksumärkidega toiminguid tegeva ettevõtja kohta kantakse andmekogusse järgmised andmed:
1) maksumärke telliva isiku ärinimi, äriregistrikood, juriidiline aadress, telefoninumber ja e-posti aadress;
2) maksumärkide vastuvõtja nimi ja isikukood;
3) isiku aktsiisilaopidajana või registreeritud kaubasaajana registreerimise number;
4) aktsiisi maksmise tagatise olemasolu;
5) maksumärgistaja isiku ärinimi, äriregistrikood, juriidiline aadress, telefoninumber ja e-posti aadress;
6) maksumärgistamise koha aadress ja staatus (aktsiisiladu, registreeritud kaubasaaja tegevuskoht, tolliladu või muu);
7) maksumärgistaja aktsiisilaopidajana või registreeritud kaubasaajana registreerimise number.
(2) Maksuhalduri kohta kantakse andmekogusse maksumärkidega toiminguid tegeva ametniku nimi ja toimingu tegemise kuupäev.
(3) Maksumärkide trükkija kohta kantakse andmekogusse ettevõtte nimi, äriregistrikood ja ettevõtte esindaja nimi.
§ 9. Maksumärkide andmed
(1) Maksumärkide kohta kantakse andmekogusse nendega tehtud toimingute lõikes järgmised andmed:
1) toimingu number ja toimingu tegemise kuupäev;
2) alkoholi maksumärkide arv ja numbrid;
3) alkoholi maksumärkide poolide arv ja maksumärkide arv poolides;
4) sigarettide, sigarite ja sigarillode maksumärkide arv toodete jaehindade ja müügipakendis koguste lõikes;
5) sigarettidest, sigaritest ja sigarillodest erinevate tubakatoodete maksumärkide arv tubakatoodete liikide ja koguste lõikes müügipakendis;
6) tubakatoodete maksumärkide koodid;
7) maksumärkide saatelehe number;
8) maksumärkide soovitav kättesaamise aeg;
9) maksumärgistamise tähtaeg, sealhulgas pikendatud tähtaeg;
10) maksumärkide tagastamise või kehtetuks tunnistamise põhjendus;
11) maksumärkide hävitamise akti number;
12) maksumärkide aktsiisikaubale kinnitamise kuupäev;
13) maksumärgistatud aktsiisikaubalt maksukohustuse tekkimise kuupäev;
14) maksumärkide staatus.
(2) Sigarettide, sigarite ja sigarillode kogus märgitakse tükkides. Suitsetamistubaka kogus märgitakse grammides, tubakavedeliku kogus milliliitrites, tubaka tahke aseaine ja muu alternatiivse tubakatoote kogus grammides. Sigarettide, sigarite ja sigarillode maksimaalne jaehind märgitakse eurodes ühe sendi täpsusega.
(3) Maksumärkide staatuseks märgitakse:
1) „tellitud“, kui maksumärgi tellimus on trükkijale esitatud;
2) „MTA laos”, kui maksuhaldur on maksumärgid trükkijalt vastu võtnud ja need on tema valduses;
3) „väljastatud”, kui maksumärkide saaja on maksumärgid maksuhaldurilt vastu võtnud;
4) „tootele kinnitatud”, kui maksumärgid on tootele kinnitatult aktsiisilaos või tollilaos;
5) „lähetamisel aktsiisilattu“, kui toote müügipakendile kinnitatud maksumärgid on lähetatud teise aktsiisilattu, kuid on teise aktsiisilaopidaja poolt veel vastu võtmata;
6) „lähetatud aktsiisilattu”, kui toote müügipakendile kinnitatud maksumärgid on toimetatud teise aktsiisilattu ja seda kinnitab maksumärgistatud aktsiisikaupa vastu võtnud aktsiisilaopidaja;
7) „lähetatud tarbimisse”, kui maksumärgistatud toode on lubatud tarbimisse;
8) „tagastatud-praak”, kui maksumärgid on defektsed;
9) „tagastatud-rikutud”, kui toote maksumärgistamise käigus rikutud maksumärgid on tagastatud maksuhaldurile;
10) „tagastatud-kasutamata“, kui tagastatakse kasutamata maksumärke;
11) „kehtetuks tunnistatud”, kui maksuhaldur on tunnistanud maksumärgistamise käigus kadunud või tootele kinnitatud maksumärgid kehtetuks;
12) „hävitatud”, kui maksuhaldur on korraldanud maksumärkide hävitamise.
§ 10. Maksumärgistatud alkoholi ja tubakatoodete andmed
Maksumärgistatud alkoholi ja tubakatoote kohta kantakse andmekogusse maksumärkide numbrite või koodide lõikes järgmised andmed:
1) tubakatoote liik ja kogus müügipakendis ning sigarettide, sigarite ja sigarillode maksimaalne jaehind;
2) alkoholi liik ja tootenimi, kogus müügipakendis, alkoholi etanoolisisaldus ning alkoholiregistri registrikande number alkoholi müügipakenditele kinnitatud maksumärkide numbrite lõikes või märge registrikande numbri puudumise kohta;
3) saatedokumendi liik (IM4, SAAD, A, T, muu) ja selle number maksumärgistatud alkoholi ja tubakatoote tarbimisse lubamisel või teise aktsiisilattu lähetamisel;
4) alkoholi ja tubakatoote lähetamise sihtriik, kui tarbimisse lubatud kaup lähetatakse väljapoole Eestit.
§ 11. Maksumärgistatud alkoholi ja tubakatoote käitleja andmed
Maksumärgistatud alkoholi ja tubakatoote käitleja kohta kantakse andmekogusse maksumärkide numbrite või koodide lõikes järgmised andmed:
1) alkoholi ja tubakatoote ajutises aktsiisivabastuses vastu võtva aktsiisilaopidaja ja aktsiisilao number, isiku ärinimi ning selle füüsilise isiku nimi, kes aktsiisilaopidaja nimel teavitab maksumärgistatud alkoholi või tubakatoodete vastuvõtmisest;
2) aktsiisilaost tarbimisse lubatud alkoholi ja tubakatoote vastuvõtja nimi, äriregistrikood ja aadress;
3) tarbimisse lubatud alkoholi ja tubakatoote teise liikmesriiki lähetava isiku ärinimi, äriregistrikood, kontaktisiku nimi, isikukood, telefoninumber ja e-posti aadress.
§ 12. Andmekogusse kantud andmete väljastamine
Andmekogusse kantud andmeid võib avaldada:
1) ettevõtjale tema esindatava ettevõtte andmete ulatuses;
2) maksukorralduse seaduse §-de 29 ja 30 alusel;
3) avaliku päringu teostajale vaid alkoholi nimetuse, etanoolisisalduse ja müügipakendis koguse kohta, samuti alkoholi tarbimisse lubamise kuupäeva kohta.
§ 13. Andmekogu andmete säilitamine
Andmekogu andmed arhiveeritakse kolme aasta möödumisel nende esitamisest. Arhiveeritud andmeid säilitatakse seitse aastat andmete esitamise aastast arvates.
4. peatükk Andmekogu pidamise lõpetamine
§ 14. Andmekogu lõpetamine
Andmekogu pidamine lõpetatakse andmekogu pidamise kohustuse lõppemisel kooskõlas arhiiviseadusega ja avaliku teabe seadusega.
Rahandusministri 22. märtsi 2012. a määrus nr 11 „Alkoholi maksumärkide andmekogu põhimäärus“ tunnistatakse kehtetuks.
RT I, 13.03.2019, 230


text:
Minu lugu « Valge Kanarbik OÜ
Tunnistus võideõli segude sünnist
Kõik mida teeme, teeme Issandale ja see olgu parim meie südamest. Kui Tema kutsub meid tegema tegusid Tema tahtmist mööda, siis olgu meil sõnakuulelikkust seda järgida. Tema juhatab meid õigele teele ja annab tarkuse. Tema ike on kerge ja meie parim osa on alistuda. Meie teekond ei pruugi kerge olla, aga viljad on olulised. Issanda teed on imelised, äraarvamatud, kuid alati õnnistatud.
Minu nimi on Epp Hallik, olen pärit ja elan Eestis, usuteed olen käinud alates aastast 2003, ning olen Tallinna Valguse Tee vabakoguduse liige. Ametilt olen liikumisõpetaja lasteaias ja terapeut-massöör. Viis viimast aastat olen veetnud oma salajases paigas, looduse keskel. Mind tõmmati eemale linnakärast, aga samas ka aktiivsest tegevusest, suhtlemisest, Kristuse ihust ja taimeteraapia erialast. Kõik need aastad otsisin midagi sügavamat ja tõelist. Ka oma erialal soovisin leida teistsugust väljundit, midagi, mis oleks Jumala eesmärkidega kooskõlas. Sest Jumal paneb meie sisse oma mõtted ja soovid. Seda Ta tegi ka minuga ja teeb jätkuvalt. Olen mõistnud, et suuremate asjade sünnile eelneb ettevalmistuse aeg. Alles siis, kui inimene on valmis vastu võtma ja südames valitseb rahu, on aeg Tema tahtel esile tulla. Kaks aastat enne oma võideõlide sündi sain südamesse neid teha prooviks ning kinkida koguduse vanemaile. Kuid sellega asi tollal piirdus. Aeg-ajalt tegin õlisegusid inimeste palvel, kuid otsest Jumala juhatust ma tollal ei tundnud. Selle aja sisse jääb ka üks huvitav ja tagantjärgi tähenduslik kogemus. Nimelt sattusin kord savikotta, kus voolisin oma elu esimese savist eseme. Teadsin kindlalt, et tahan teha võideõli kannu, mille ma ka tegin. Nüüd tuletas Püha Vaim mulle seda meelde ja sellest võideõli kannust sai õlisegudele logo.
Võideõlisid on seitse erinevat segu, erineva sildi ja koostisega. Siit tulenevalt ka seitse erinevat värvi. Arvu seitse tuletas mulle meelde Püha Vaim. Kohe alguses, mil läksin elama maale, olin joonistanud pildi. Sellel oli mu enda nägu, taustaks hooned ja ümbritsev loodus – paik, kuhu Taevane Isa tahtel olin elama sattunud. Hiljem lisasin sellele pildile vikerkaare. Tol ajal ma ei teadnudki vikerkaare tähendust, mõistmine tuli hiljem. Seoses võideõliga tuletas Jumal mulle seda meelde. 1Ms 9:16 Kui pilvedes on vikerkaar, siis ma vaatan seda ja mõtlen igavesele lepingule Jumala ja iga elava hinge vahel maa peal olevas kõiges lihas. Vikerkaare tähtsus ja värvid leidsid oma osa minu võideõlides. Kui Issand kõnetab, avab sulle sõnumi, siis see raputab põhjalikult, sest toimunud on midagi väga suurt, isiklikku ja aukartust äratavat. Minu sees oli teadmine, et võideõli segud peavad olema parimast materjalist, millega kaasneb parim aroom ja turvaline kasutamine. Seega on tegu puhta orgaanilise tootega (BIO). Ka taimed on põhiliselt valitud piibli kohaselt. See kõik pakub mulle rõõmu, sest kasutan taimseid eeterlikke õlisid, mis on seotud eelnevate teadmistega oma erialast.
Rm 8:28 Ent me teame, et neile, kes Jumalat armastavad, laseb Jumal kõik tulla heaks – neile, kes on Tema kavatsuse kohaselt kutsutud.
Kõik seitse õlisegu sobivad kasutamiseks õnnistamise ja tervendamise eesmärgil. Uues Testamendis pole antud palve-võideõli osas täpseid juhiseid. Kuid olen Püha Vaimu juhtimisel kasutanud tuntumaid Piiblis nimetatud taimi. Meie Taevane Isa on rikas heldusest ja loonud taimed, väljendamaks Tema headust, armu ja raevu. Õlisegudel on ka Püha Vaimu poolt inspireeritud nimetused, mis pärinevad minu usutee algusest, kuid need nimed pole kasutajale esmatähtsad.
Siin siis need erinevad palve-võideõlid:
SEGU-VIOLETNE (mürt, viiruk, iisop) Selgus – kui Jumal puudutab, siis „avanevad silmad” ja see toob ühe mõistmise selguse. Ps 37:6 Ta toob esile su õiguse nagu valguse ja su õigluse nagu lõuna selguse. Iisopit kasutati puhastustoimingutes.
SEGU-INDIGO (nard, viiruk) Tänu – tänu, et olen Tema silmis armu leidnud, tänu Tema suuruse, armastuse ja ohvri eest. 1Jh 2:2 ning Tema on lepitusohver meie pattude eest, kuid mitte üksnes meie, vaid ka terve maailma pattude eest. Nardi ja viirukit kasutati Jeesuse austuseks.
SEGU-SININE (viiruk, benzoe, sandlipuu) Rõõm – rõõm leitud aardest, vabadusest, lootusest, Tema on mind võidnud rõõmuõliga. Ps 45:8-9; Ps 70:5, Olgu rõõmsad ja rõõmutsegu sinus kõik, kes otsivad Sind; ja kes armastavad Sinu päästet, need öelgu alati: “Suur on Jumal!” Jes 61:10 Mina rõõmutsen väga Issandas, mu hing ilutseb mu Jumalas, sest Ta on mind riietanud päästeriietusega, katnud õigusekuuega, otsekui oleks peigmees enesele pähe pannud piduliku peakatte või pruut ennast ehetega ehtinud.
SEGU-ROHELINE (nard, benzoe, mürr) Rahu – lepitus, rahu mu sees, usaldus. Ps 4:9 Rahus ma heidan maha ning uinun, sest Sina üksi, Issand, asetad mind julgesti elama. Õp 14:30 Südamerahu on ihule eluks, aga kadedus on otsekui mädanik luudes. Fl 4:7 Ja Jumala rahu, mis on ülem kui kogu mõistmine, hoiab teie südamed ja mõtted Kristuses Jeesuses.
SEGU-KOLLANE (viiruk, mürr) Õnnistus – teadmine, et oled õnnistatud, hoitud ja kaitstud. Ps 24:5 Tema saab õnnistuse Issandalt ja õiguse oma Jumalalt, kes on Tema pääste.
SEGU-ORANZ (roosipuu, mandariin) Õrnus – Tema oma armastuses on hoidev ja hell. Jes 40:11; Neh 1:5 Ja ma ütlesin: “Oh Issand, taeva Jumal, suur ja kartustäratav Jumal, kes hoiab lepingut ja heldust neile, kes Teda armastavad ja Tema käske peavad!
SEGU-PUNANE (ladaan, mürr, roos) Lootus – lootes Tema armastuse suurusele, igavikulisele elule. Ps 146:5 Õnnis on see, kelle abi on Jaakobi Jumal, kelle lootus on Issanda peale, oma Jumala peale. Ps 13:6 Kuid mina loodan Sinu helduse peale, mu süda ilutseb Sinu päästest. Ma tahan laulda Issandale, et Ta mulle on head teinud. Est 2:12 (iluravis kasutatud taimed).
Kõige olulisem on Issanda tahte sündimine palves õliga võidmisel, Tema AU ilmsiks tulemisel. Sest Temalt lähtub õnnistus ja vägi.
Õnnistatud palve-võideõliga võidmist Issanda Jeesuse nimel ja olge ikka rõõmsad!

matches:
Ps 37
Ps 45
Ps 70
Ps 4
Ps 24
Ps 146
Ps 13


text:
esimene üldkoosolek
häälte arvu määramine
PankrS § 74 lg 2
3-2-1-87-15 Riigikohus 01.10.2015
PankrS § 79 lg 1
PankrS § 79 lg 2
PankrS § 78 lg 2
PankrS § 81
PankrS § 78 lg 1
PankrS § 83 lg 3
PankrS § 130 lg 2
Võlausaldajate üldkoosoleku otsust, millega otsustatakse ettevõtte tegevust ja juriidilisest isikust võlgnikku mitte lõpetada, ei pea kohus PankrS § 130 lg 2 järgi kinnitama. Kinnitada tuleb vaid selline otsus, millega otsustatakse võlgnik lõpetada. Sellest tulenevalt ei pea kohtule esitama otsust, millega võlgnik jäetakse lõpetamata. (p 10) Muu hulgas on halduril kohustus võlausaldajate üldkoosoleku kokkukutsumisel jälgida, et pankrotimenetlus toimuks võlausaldajate huvisid arvestades võimalikult kiiresti. (p 11) Kuigi PankrS § 78 lg 2 näeb ette, et tervendamise või lõpetamise otsus tehakse võlausaldajate esimesel üldkoosolekul, on lubatud esialgu otsustada võlgnikku mitte lõpetada ja teha mõnel järgmisel üldkoosolekul uus otsus, millega otsustada võlgnik siiski lõpetada. See tähendab, et juriidilisest isikust võlgniku mittelõpetamise otsus ei ole lõplik ja lõpetamisotsuse vastuvõtmine ei ole ajaliselt piiratud. (p 11) PankrS § 2 esimene lause sätestab küll, et pankrotimenetluse kaudu rahuldatakse võlausaldajate nõuded võlgniku vara arvel võlgniku vara võõrandamise või võlgniku ettevõtte tervendamise kaudu, kuid see ei tähenda, et võlausaldajate esimeseks üldkoosolekuks peaks olema esitatud ka juba tervendamiskava. Kuigi PankrS § 78 lg-st 2 võib jääda mulje, nagu oleks võlausaldajatel kohustus otsustada samal ajal juriidilisest isikust võlgniku lõpetamata jätmisega kohe ka tervendamine, ei ole see nii. PankrS § 78 lg-s 1 ette nähtud lühikese tähtaja jooksul ei pruugi tervendamiskava koostamine olla võimalik. Tervendamiskava koostamine võib võtta rohkem aega, kui jääb pankroti väljakuulutamisest võlausaldajate esimese üldkoosoleku toimumiseni, ja ebamõistlik oleks tõlgendus, mille kohaselt võlausaldajate esimene üldkoosolek peab võtma vastu juriidilisest isikust võlgniku lõpetamise otsuse seepärast, et kava pole jõutud veel koostada. Samas kui juriidilisest isikust võlgnikku soovitakse tervendada, siis tuleb tervendamiskava esitada mõistliku aja jooksul pärast võlausaldajate esimest üldkoosolekut. (p 12) PankrS § 81 lg-d 1 ja 2 sätestavad põhimõtte, et otsused võetakse vastu kohalolevate võlausaldajate poolthäälte enamusega. Järelikult on võlausaldajal võimalus oma huvisid kaitsta, osaledes võlausaldajate esimesel üldkoosolekul ja seal hääletades. (p 14)
3-2-1-27-15 Riigikohus 15.04.2015
PankrS § 82
Kui maa- ega ringkonnakohus ei ole vaidlust lahendades menetluskulude rahalist suurust kindlaks määranud, ei määra ka Riigikohus kooskõlas TsMS § 174 lg 4 teises lauses sätestatuga kindlaks kassatsiooniastme menetluskulusid. Menetluskulud määrab kindlaks maakohus määrusega pärast tsiviilasja lahendamise kohta tehtud kohtuotsuse jõustumist (TsMS § 177 lg 1 p 2 ja lg 2; vt Riigikohtu 11. veebruari 2015. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-147-14, p 22). (p 19)
Võlausaldajate üldkoosoleku otsuse kehtetuks tunnistamise hagi läbivaatamisel on kostjaks pankrotivõlgnik. PankrS § 83 lg 5 kohaselt osaleb kohtus pankrotivõlgniku nimel pankrotitoimkonna esimees, kui aga pankrotitoimkonda ei ole valitud, siis üldkoosolekul selleks valitud isik. (p 18) Pankrotihaldur ei osale kohtus pankrotivõlgniku nimel. PankrS § 69 lg 1 teise lause kohaselt võib kohus haldurilt igal ajal nõuda teavet pankrotimenetluse käigu ja halduri tegevuse kohta, kuid sellise teabe nõudmine hagimenetluses lahendatavas asjas ei muuda haldurit veel menetlusosaliseks (vt Riigikohtu 8. aprilli 2015. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-8-15, p 9). (p 18)
PankrS § 80 lg 3 järgi osaleb kohtunik võlausaldajate esimesel üldkoosolekul. Teistel üldkoosolekutel osaleb kohtunik, kui on alust arvata, et võib tekkida vaidlus häälte arvu määramise üle. Niisuguse aluse olemasolu saab eeldada üksnes siis, kui häälte arvu vaidlustanud võlausaldaja häälte vaidlustamist PankrS § 82 lg 7 kohaselt põhjendab. (p 14) PankrS § 82 lg-tes 3 ja 4 sätestatud korras määratud häälte arvu on hilisematel koosolekutel küll võimalik muuta, kuid üksnes juhul, kui ilmnevad uued asjaolud, mis seda tingivad. Seejuures on PankrS § 103 lg-s 5 ja § 106 lg-s 2 sätestatut arvestades nõuete kaitsmisel tunnustatud nõude alusel antud häälte arvu võimalik vaidlustada üksnes juhul, kui ilmneb, et nõude tunnustamine põhineb võltsitud andmetel või kui nõuete kaitsmise koosoleku kokkukutsumisel või selle pidamisel on oluliselt rikutud seadust. (p 12) Võlausaldajate üldkoosoleku otsuse kehtetuks tunnistamise hagi läbivaatamisel on kostjaks pankrotivõlgnik. PankrS § 83 lg 5 kohaselt osaleb kohtus pankrotivõlgniku nimel pankrotitoimkonna esimees, kui aga pankrotitoimkonda ei ole valitud, siis üldkoosolekul selleks valitud isik. (p 18)
PankrS § 80 lg 3 järgi osaleb kohtunik võlausaldajate esimesel üldkoosolekul. Teistel üldkoosolekutel osaleb kohtunik, kui on alust arvata, et võib tekkida vaidlus häälte arvu määramise üle. Niisuguse aluse olemasolu saab eeldada üksnes siis, kui häälte arvu vaidlustanud võlausaldaja häälte vaidlustamist PankrS § 82 lg 7 kohaselt põhjendab. (p 14)
Pankrotihaldur ei osale kohtus pankrotivõlgniku nimel. PankrS § 69 lg 1 teise lause kohaselt võib kohus haldurilt igal ajal nõuda teavet pankrotimenetluse käigu ja halduri tegevuse kohta, kuid sellise teabe nõudmine hagimenetluses lahendatavas asjas ei muuda haldurit veel menetlusosaliseks (vt Riigikohtu 8. aprilli 2015. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-8-15, p 9). (p 18)
3-2-1-8-15 Riigikohus 08.04.2015
PankrS § 94
Kui saatja e-kirja kättesaamise kinnitust ei nõudnud, peab saatja tõendama, et teade jõudis tähtaegselt saajani. E-kirja saajani jõudmist ei saa saatja tõendada saadetud e-kirja väljavõttega, sest see ei tõenda e-kirja jõudmist saajani. Usaldusväärseks tõendiks võib olla aga nt kolmandast isikust teenusepakkuja serveri väljavõte selle kohta, et e-kiri saabus teatud ajal tema serverisse (vt selle kohta Riigikohtu 21. detsembri 2007. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-123-07, p 14). (p 13)
PankrS § 83 lg 5 järgi on menetlusosalisteks võlausaldaja ning pankrotivõlgnik, keda esindab pankrotitoimkonna esimees või üldkoosolekul konkreetseks kohtumenetluseks või sellisteks kohtumenetlusteks valitud isik. Pankrotihalduri ja võlausaldaja vastu esitatud hagi tuleb jätta TsMS § 423 lg 2 p 2 alusel läbi vaatamata, sest need isikud ei ole praeguses asjas materiaalõiguslikult kohasteks kostjateks ja nende suhtes hagi rahuldamine ei saaks seega kõne alla tulla. Pankrotihalduri ja võlausaldaja suhtes hagi rahuldamata jätmine võib olla eksitav, sest võiks olla mõistetav kui lahend, mis välistab kohase kostja suhtes tehtud otsuse siduvuse nendele sama õigussuhte teistele osalistele (TsÜS § 38 lg 8). (p 9)
PankrS § 94 lg-s 3 märgitud puuduste all tuleb mõista sama paragrahvi lg 1 esimeses ja teises lauses loetletud puudusi ning aluse lugeda nõudeavaldus esitamata jäetuks annab võlausaldajate üldkoosolekule nõudeavalduse vormi- ja sisunõuete rikkumine. Nii peab nõudeavaldus olema kirjalik ning halduril tuleb kontrollida, kas selles on märgitud nõude sisu, alus ja suurus, samuti see, kas nõue on tagatud pandiga. Olenevalt asjaoludest võib küll olla otstarbekas lisada nõudeavaldusele ka tõendid, millega avalduse esitaja oma nõuet põhistab, sest see võib aidata kaasa selguse loomisele ja vältida hilisemaid vaidlusi. Siiski ei ole nõudeavaldusele selles nimetatud asjaolusid tõendavate dokumentide lisamata jätmine puudus, mille tõttu võiks võlausaldajate üldkoosolek otsustada, et nõuet ei ole esitatud. Oma nõude tõendamiseks võib nõudeavalduse esitanud isik esitada tõendeid ka hiljem, sealhulgas kohtumenetluses, kus lahendatakse vaidlus tema nõude tunnustamise üle. (p 12)
3-2-1-144-11 Riigikohus 10.01.2012
PankrS § 82 lg 3
Häälte arvu määramise menetluses ei saa lahendada vaidlusi, mis oma sisult kuuluvad nõuete kaitsmise menetlusse. Kuna seadusandja on siiski näinud ette õiguse esitada häälte arvu kinnitamise määruse peale määruskaebus, siis eelduslikult on määruskaebusega vaidlustatavad kohtu formaalsed eksimused, vahepeal aset leidnud õigusmuudatused ja kohtu diskretsioonist lähtuvad seisukohad esitatud nõude õigusliku põhistatuse kohta. Seega võib häälte arvu määramise menetluses eelduslikult välistada üksnes sellised nõuded, mida nende õiguslikust põhistatusest lähtudes ilmselgelt rahuldada ei saaks.
Vähemalt üldjuhul ei tohiks hääletamise viis oluliselt mõjutada hääletustulemust. Tagada tuleks, et osaühingu juhatus või osanik ei saaks hääletusprotseduuri kuritarvitades saavutada endale meelepärast otsust (Riigikohtu 27. oktoobri 2011 määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-97-11,p 27). Äriühingu juhtimist puudutavad ja osalusest tekkivad vaidlused tuleb lahendada eelkõige äriühinguid reguleerivate sätete järgi (vt lähemalt Riigikohtu 27. oktoobri 2011 määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-97-11, p 34).
Äriühinguõiguse üks põhimõte on see, et osanikud peavad lähtuma osaühingut puudutavate otsuste tegemisel eelkõige osaühingu huvidest, mitte enda isiklikest huvidest või mõne enda kontrollitava äriühingu huvidest. ÄS § 177 lg-t 1 tuleb tõlgendada nii, et osanik ei või hääletada ka siis, kui otsustatakse, kas pidada tema ainuosalusega äriühinguga õigusvaidlust ja määrata selles õigusvaidluses esindaja. Majanduslike huvide konflikti tuleb sellisel juhul eeldada. Vähemalt üldjuhul ei tohiks hääletamise viis oluliselt mõjutada hääletustulemust. Tagada tuleks, et osaühingu juhatus või osanik ei saaks hääletusprotseduuri kuritarvitades saavutada endale meelepärast otsust (Riigikohtu 27. oktoobri 2011 määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-97-11,p 27).
3-2-1-31-07 Riigikohus 03.04.2007
Kui pool algatab iseseisva nõudeta kolmanda isiku vastu hagimenetluse eelmisele menetlusele tuginedes, kaitseb iseseisva nõudeta kolmandat isikut TsMS § 214 lg 4, mille järgi võib kolmas isik esitada vastuväite, mille ta on esitanud menetluses kolmanda isikuna ja mis on vastuolus poole avaldustega. Kolmas isik võib esitada ka vastuväite, et ta ei saanud esitada taotlust, väidet, tõendit või kaebust, kuna ta astus menetlusse või kaasati sinna liiga hilja või ta ei saanud neid esitada hageja või kostja, kelle poolel ta menetluses osales, avalduste või toimingute tõttu. Ta võib samuti esitada vastuväite, et hageja või kostja ei esitanud tahtlikult või raskelt hooletult taotlust, väidet, tõendit või kaebust, mis oli kolmandale isikule teadmata.
Ainuüksi asjaolu, et maakohus lahendas hagiasja hagita menetluses, ei saa olla kohtulahendi tühistamise aluseks, kui sellega ei kaasnenud menetlusosaliste õiguste olulist rikkumist.
Alates 1. jaanuarist 2004. a kehtiva pankrotiseaduse kohaselt tuleb võlausaldajate üldkoosoleku otsuse vaidlustamise nõuet menetleda hagimenetluses vaatamata sellele, et vaieldakse enne praeguse pankrotiseaduse kehtimahakkamist toimunud üldkoosoleku otsuste üle.
3-2-1-31-06 Riigikohus 17.04.2006
Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi otsus nr 3-2-1-42-05.
3-2-1-125-05 Riigikohus 15.11.2005
Riigi ettekirjutust toetusraha tagastamiseks kui toetusraha või investeeringuobjekti ei ole kasutatud sihipäraselt ja rikkumise kõrvaldamiseks määratud tähtpäevaks ei ole toetusraha või investeeringuobjekti kasutamist nõuetekohaseks viidud või rikkumist ei saa kõrvaldada, ei saa pidada tingimuslikuks tehinguks ega kohaldada PankrS § 82 lg 2.
3-2-1-126-05 Riigikohus 15.11.2005
PankrS § 82 lg 4 alusel kohtuniku määratud võlausaldajate häälte arvu ei pea kohus kinnitama.
3-2-1-46-05 Riigikohus 10.05.2005
Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi määrus nr 3-2-1-42-05. Kuna võlausaldajale häälte arvu määramise kord ja tähtajad on reguleeritud PankrS § 82 lg-s 3, siis pole häälte arvu määramise aluseks olevate dokumentide esitamisel haldurile alust tugineda TsMS § 41 lg-le 5, mille järgi loetakse dokument tähtajal esitatuks, kui see on sideasutusele edastamiseks üle antud tähtaja viimasel päeval enne kella 24.00. Halduri käsutuses olevateks dokumentideks ei saa lugeda postiasutusele edastamiseks antud dokumente.
3-2-1-42-05 Riigikohus 21.04.2005
Kohtuniku poolt PankrS § 82 lg 4 alusel võlausaldajate esimesel üldkoosolekul võlausaldajate häälte arvu määramiseks tehtud määruse peale võib esitada erikaebuse.
3-2-1-51-04 Riigikohus 28.05.2004
Kuni 01.01.2004 kehtinud PankrS § 24 p 3 järgi määras halduritasu suuruse kohus. Kuna kohus ei ole haldurile tasu määranud, siis tuleb halduritasuna saadu TsK § 477 lg 1 alusel tagastada pankrotivarasse. Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi otsus nr 3-2-1-128-02.
Kuni 01.01.2004 kehtinud PankrS § 26 lg-st 7 järeldub, et kui võlausaldajate üldkoosoleku aeg ja koht ei olnud võlausaldajatele õigeaegselt teatatud, siis sai üldkoosolekut pidada otsustusvõimeliseks üksnes siis, kui sellel olid esindatud kõik võlausaldajad.
3-2-1-112-03 Riigikohus 10.12.2003
Ringkonnakohtu otsuses puudub apellatsioonikohtu seisukoht apellatsioonkaebuse väite osas, et alus pankrotitoimkonna liikmete vabastamiseks puudus. Seega rikkus apellatsioonikohus TsMS § 330 lg 6.
Asjas, kus otsustatakse üldkoosoleku otsuse kehtivus, millega vabastati pankrotitoimkonna liikmed, ei ole pankrotitoimkonna liikmete kaasamine protsessiosalistena kohustuslik.
Võlausaldajate üldkoosoleku otsused jõustuvad vastuvõtmisel ja kehtivad seni, kuni neid ei ole kehtetuks tunnistatud.
Kui pankrotitoimkonna liikme vabastamise aluseks olevad asjaolud ei selgu üldkoosoleku protokollist, siis saab nende olemasolu või puudumise teha kindlaks ka kohtumenetluses, järgides ausa kohtumenetluse ja poolte võrdsuse põhimõtet. Asjas, kus otsustatakse üldkoosoleku otsuse kehtivus, millega vabastati pankrotitoimkonna liikmed, ei ole pankrotitoimkonna liikmete kaasamine protsessiosalistena kohustuslik.
3-2-1-12-02 Riigikohus 12.02.2002
PankrS § 26 lg 4 järgi peab võlausaldajate häälte arv olema võrdeline nõude suurusega, millises ulatuses tõendavad dokumendid on nõudeavaldusesele lisatud. Seega tuleb ka häälte määramisel võlausaldajale, kelle nõue võlgniku vastu on kohtumenetluses ja kes ei pea nõudeavaldust esitama, arvestada nõude suurust tõendavate dokumentidega. Kui võlausaldaja pole neid esitanud kohtumenetluses, võib ta need PankrS § 26 lg-s 4 sätestatud tähtajaks esitada haldurile.
Hageja nõue PankrS § 27^1 lg 3 alusel eeldab võlausaldajate häälte arvu kindlaksmääramist, kuid häälte määramiseks vajalike dokumentide esitamist kohtumenetluses ega pankrotihaldurile pole tuvastatud.
3-2-1-159-01 Riigikohus 18.12.2001
Vastavalt PankrS § 26 lg-le 5 otsustab võlausaldaja häälte arvu üldkoosolek, kui võlausaldaja ei nõustu talle halduri poolt määratud häälte arvuga. Sellest sättest ei tulene, et üldkoosoleku poole ei saa pöörduda isik, kellele haldur ei ole hääli üldse andnud.
PankrS § 27^1 lg 3 kohaselt võib võlausaldaja või haldur esitada kaebuse üldkoosoleku otsuse peale, millega määrati võlausaldaja häälte arv. Ringkonnakohus on tuvastanud, et kaebaja pole võlausaldajate üldkoosolekult häälte arvu määramist taotlenud. Seega polnud kohtul alust võlausaldaja häälte arvu osas seisukohta võtta ning võlausaldaja häälte arvust lähtudes üldkoosoleku otsuse kehtetust kaaluda.
Pankrotihaldur omandab seadusest tulenevad õigused ja kohustused kohtu poolt nimetamisega.
3-2-1-58-01 Riigikohus 14.06.2001
Maakohus tõlgendas vääralt PankrS § 26 lg 4, kui leidis, et häälte arvu määramisel on halduril ja sellest tulenevalt ka üldkoosolekul alus hinnata nõude vaieldavust. Kui võlausaldaja nõudeavalduses on esitatud nõude sisu, alus ja suurus ning avaldusele on lisatud tõendavad dokumendid, ei saa häälte arvu määramisel otsustada, kas nõue on vaieldav ega jätta hääli sel põhjusel andmata. Õiguslik vaidlus nõude tunnustamiseks toimub hagiavalduse alusel kohtus, kui nõuete kaitsmise koosolekul nõuet ei tunnustatud (PankrS § 74).
Võlausaldajate esimese üldkoosoleku otsuse peale esitatud kaebuse lahendamisel kohaldatakse tsiviilkohtumentluse seadustikus sätestatud hagita menetluse reegleid.
3-2-1-45-01 Riigikohus 14.03.2001
PankrS § 27^1 lg 4 kohaselt ei saa kaevata üldkoosoleku otsuse peale, mille kinnitamine on antud kohtu pädevusse. Vastavalt PankrS § 25 p-le 3 kuulub võlausaldajate üldkoosoleku pädevusse kompromissi kinnitamine, PankrS § 108 kohaselt kuulub kohtu pädevusse kompromissotsuse kinnitamine. Üldkoosoleku otsuse kinnitamist kohtu poolt, millega kompromissettepanek jäetakse kinnitamata, pankrotiseadus ette ei näe. Hageja nõudis üldkoosoleku otsuse kehtetuks tunnistamist põhjusel, et otsuse tegemisel rikuti seadusest tulenevat korda. Selline nõue kuulub PankrS § 27^1 lg 1 alusel kohtu pädevusse.
3-2-1-93-97 Riigikohus 04.09.1997
Kaebus võlausaldajate üldkoosoleku otsuse peale kuulub kohtu pädevusse (PankrS § 27 lg 1). Kas kaebus üldkoosoleku otsuse kehtetuks tunnistamiseks on kohtule esitatud tähtaegselt, saab kohus hinnata kaebuse lahendamisel, mitte kaebuse menetlusse võtmisel TsKS § 148 lg 1 p 1 alusel.
3-2-1-6-97 Riigikohus 23.01.1997
Nõude ebakonkreetsus pole TsKS § 218 p 1 kohaselt asjas menetluse lõpetamise aluseks.
Kohtu pädevusse kuulub kaebuse lahendamine võlausaldajate üldkoosoleku otsuse peale.
Kohtu pädevusse kuulub kaebuse lahendamine üldkoosoleku otsuse peale.

matches:
§ 74
Riigikohus
§ 79
§ 79
§ 78
§ 81
§ 78
§ 83
§ 130
kohus
§ 130
§ 78
§ 2
§ 78
§ 78
§ 81
Riigikohus
§ 82
Riigikohus
§ 174
§ 177
§ 83
§ 69
kohus
§ 80
§ 82
§ 82
§ 103
§ 106
§ 83
§ 80
§ 82
§ 69
kohus
Riigikohus
§ 94
§ 83
§ 423
§ 38
§ 94
Riigikohus
§ 82
§ 177
Riigikohus
§ 214
Riigikohus
Riigikohus
§ 82
Riigikohus
§ 82
kohus
Riigikohus
§ 82
§ 41
Riigikohus
§ 82
Riigikohus
§ 24
kohus
§ 477
§ 26
Riigikohus
§ 330
Riigikohus
§ 26
§ 26
§ 27
Riigikohus
§ 26
§ 27
Riigikohus
§ 26
§ 74
Riigikohus
§ 27
§ 25
§ 108
§ 27
Riigikohus
§ 27
kohus
§ 148
Riigikohus
§ 218