Kodukord | Nõo Reaalgümnaasium
NÕO REAALGÜMNAASIUMI KODUKORD
Nõo Reaalgümnaasiumi (edaspidi Kool või NRG) põhieesmärk on kasvatada vaimselt ja füüsiliselt arenenud õpitahtelisi inimesi, kes on suutelised jätkama edukalt oma haridusteed.
(1) Käesolev kodukord reguleerib tööd NRG-s ja sätestab koostööks vajalikud õigused/kohustused õpilastele ja töötajatele. Lisaks käesolevale kodukorrale sätestatakse töötajate õigused ja kohustused NRG töösisekorra eeskirjades, ametijuhendites, isiklikes ja kollektiivsetes töölepingutes ning koolielu normeerivates dokumentides.
(2) NRG töötajad ja õpilased ning NRG-s viibivad isikud on kohustatud järgima kooli kodukorra reegleid ja Eesti Vabariigi kodanikena kõiki seadusi.
(3) NRG töötajad ja õpilased esindavad kõikjal väärikalt iseennast, oma kooli ja oma riiki.
(4) Kodukorra nõudeid tuleb järgida ka õppekäikudel, ekskursioonidel, võistlustel ja teistel kooliga seotud üritustel.
(5) Kõik koolis viibivad isikud järgivad koolis ja selle territooriumil kehtestatud ohutustehnika ja tuleohutusreegleid ning õppevahendite kasutamise eeskirju.
(6) NRG töötajad ja õpilased juhinduvad oma käitumises nii koolis kui ka mujal kooli kodukorra eeskirjadest ja üldtunnustatud käitumisnormidest ning arvestavad kooli ja kooli teenindava personali korraldusi.
(7) Koolis on kasutusel e-päevik. Kool tagab, et sissekanded e-päevikus on õigeaegsed ja korrektsed. Õpilased jälgivad korrapäraselt e-päeviku sissekandeid ja täidavad õpetaja poolt antud õppeülesanded. Lapsevanemale on tagatud võimalus jälgida e-päeviku abil oma lapse edasijõudmist õppetöös.
(8) Kooliga seotud inimeste (õpilane, töötaja) kohta info levitamine on lubatud ainult asjasse puutuva isiku või erandkorras direktori nõusolekul.
(9) Kirjalikke teateid võib paigaldada vaid selleks ettenähtud stendile. Materjalid tuleb eelnevalt kooskõlastada kooli juhtkonna liikmega.
(10) Koolis asutatud organisatsioonid registreerib kooli direktor. Selleks tuleb esitada avaldus, tegevuse eesmärk ja tegevusplaan.
(11) Õpilane vastutab kooli vahenditest soetatud ja tema kasutusse antud õppevahendite ning õpikute otstarbeka ja eesmärgipärase kasutamise eest.
(12) Klassi lõpetav ja koolist lahkuv õpilane tagastab kooli poolt antud õppevahendid ja õpikud ning tasub talle esitatud arved.
(13) Õppevahendi või õpiku rikkumise või kaotamise, võlgnevuse tekkimise korral kannab õpilane vastutust vastavalt Eesti Vabariigi seadustele
(14) Õpilane või tema vanem/hooldaja kompenseerib koolile tekitatud varalise kahju.
(15) Väljaspool kooli toimuvatele õppetöö ja huvitööga seotud üritustele minek toimub ühistranspordiga või kooli poolt organiseeritud transpordivahendiga. Kool ei vastuta, kui õpilane kasutab selleks isiklikku või kaasõpilase sõiduvahendit.
(16) Rahalist teenust võib õpilane koolis pakkuda ainult ametlikult tegutseva õpilasfirma liikmena või eelneval kokkuleppel direktoriga.
(17) Õpilase poolt kaasõpilastelt raha kogumine tuleb eelnevalt kooskõlastada kooli töötajaga (klassijuhataja, aineõpetaja, kasvataja, juhtkonna liige).
(18) Kooli direktoril on õigus lubada erandkorras tegevust, mis ei järgi käesolevat kodukorda.
§ 2 TÖÖAEG
(1) Koolis on üldjuhul 5-päevane töönädal. Erandjuhul võib kool kehtestada 6-päevase töönädala, kuulates eelnevalt ära õpilasesinduse seisukoha.
(2) Õppeaasta jagamise perioodideks otsustab õppenõukogu.
(3) Koolivaheaegade ja õppeperioodi kuupäevad määratakse õppenõukogu ja hoolekogu koostöös, arvestades EV Haridusministeeriumi soovitusi.
(4) Kooli juhtkonnal on mõjuval põhjusel õigus otsustada koolitundide ärajätmine või asendamise muu tegevusega.
(5) Päevakava kehtestab direktor oma käskkirjaga. Päevakavas määratakse koolipäeva algusaeg, tundide ajad, lõunasöögi aeg, õhtusöögi aeg, õppimistunni aeg, tunnivälise tegevuse aeg ja vaba aeg, öörahu kehtivuse aeg.
(6) Kooli päevakavast õpilasele kohalduv osa ning muudatused selles tehakse õpilasele ja vanemale teatavaks elektroonilise õppeinfosüsteemi ja kooli kodulehe kaudu.
(7) Õppehoones võib viibida tööpäevadel 7.30–21.45. Kooli töötajad võivad 7.30–21.45 viibida õppehoones ka nädalavahetusel, kasutades sisenemiseks töötõendit.
(8) Koolihoone peauks on avatud 7.45–15.00. Muul ajal saab siseneda ühiselamu peauksest.
(9) Õppetund algab vastavalt graafikule ning õpilased peavad selleks ajaks olema ruumis või sellesse sisenemiseks valmis. Õppetunni lõpetab õpetaja.
§ 3 KOOLI RUUMIDE JA RAJATISTE KASUTAMINE
(1) Kantselei on avatud esmaspäevast neljapäevani kell 8.00–16.00 ja reedel kell 8.00–15.00.
(2) Kooli ruumidest leitud esemed viiakse valveruumi, kus asub administraator ning neid hoitakse 2 nädalat.
(3) Õpilaste ja kooli töötajate asjade eest kool materiaalselt ei vastuta.
(4) Loomade, lindude, putukate ja muude elusolendite kooli ruumidesse toomine ei ole lubatud.
(5) Evakuatsiooniuste avamine on lubatud ainult evakueerumiseks või kooli juhtkonna liikme loal.
(6) Nõo PK ruumide kasutamisel ei tohi häirida Nõo PK tööd ning tuleb järgida seal kehtivaid nõudeid.
(7) Kooliruumides ei kanta peakatet, kantakse korrektset ja sinna sobivat riietust ning siseruumidesse sobivaid jalanõusid. Vahetusjalanõude kasutamine on kohustuslik.
(8) Kui mingi ruumi kasutamine lõpeb, tuleb ruum ja lauad korrastada, aknad sulgeda ning sealt lahkudes tuled kustutada.
(9) Kui ruumi kasutamiseks on kehtestatud reeglid, peavad neid järgima kõik ruumis viibijad.
(10) Kooli ruumides ja territooriumil korraldatavad üritused tuleb kooskõlastada vähemalt kolm päeva enne nende toimumist kooli juhtkonna liikmega. Õpilased kooskõlastavad ürituse eelnevalt oma klassijuhataja või kooli töötajaga, kes ürituse korraldamisega seotud on.
(11) Õpilasel on õigus kooskõlastatult kooli juhtkonnaga kasutada tasuta oma kooli rajatisi, ruume, õppe-, spordi-, tehnilisi ja muid vahendeid kooli eesmärkidega seotud õppekavavälise tegevuse jaoks (seda ei võimaldata äriliseks tegevuseks või tegevuseks, kuhu on kaasatud inimesed väljastpoolt kooli).
§ 4 FILMIMINE, PILDISTAMINE KOOLI TERRITOORIUMIL JA RUUMIDES
(1) Kooliga mitteseotud isikud peavad kooli territooriumil ja ruumides filmimiseks ja pildistamiseks taotlema loa kooli juhtkonna liikmelt. Kooli töötajad ja õpilased peavad koolis tehtud piltide/videode avalikustamisel olema diskreetsed.
(2) Ainetunnis filmimine, pildistamine ja helisalvestamine võib toimuda ainult aineõpetaja ning õpilase nõusolekul.
(3) Kooli territooriumil ja ruumides tehtud piltide ja videote avalikustamine tuleb eelnevalt kooskõlastada asjasse puutuvate isikutega ja kooli juhtkonna liikmega.
§ 5 TURVALISUS KOOLIS
(1) Kõik kooli hoonetes või territooriumil viibijad peavad jälgima, et nende tegevus ei seaks ohtu kaasinimeste turvalisust ning teavitama kooli juhtkonna liiget või politseid märgatud turvariskidest.
(2) Võõraste isikute viibimine kooli ruumides ei ole lubatud (erandiks on lapsevanemad, kooli ametikohustuste tõttu saabunud isikud ja kooli juhtkonna liikme poolt lubatud isikud).
(3) Kooli ruumidesse saabunud külalised pöörduvad tutvustamiseks ja informatsiooni saamiseks administraatori poole.
(4) Kooli ruumidesse ei tohi tuua esemeid, mis võivad häirida teisi inimesi.
(5) Kui õpilasel on koolis kaasas midagi, mis on ohuks turvalisusele, kooli varale või häirib kooli tööd või mida ta ei tohi käesoleva kodukorra põhjal omada, siis on kooli personalil õigus see hoiule võtta. Ära võetud ese tuleb koos õpilase kirjaliku selgitusega toimetada kooli kantseleisse. Kui õpilase seletuskirja ei ole, esitab lühiselgituse töötaja.
(6) Turvalisuse tagamiseks ning turvariski vähendamiseks on kooskõlastatult direktoriga lubatud koolikompleksis läbi viia erakorralist ruumide/tubade ülevaatust ja teostada inimeste kontrolli võimaliku seadusvastase või kodukorra vastase tegevuse avastamiseks. Ühiselamus tuleb kontrolli teostamise kohta jätta kirjalik teade toa elanikele (ei kehti kasvatajate tavapäraste tööülesannete täitmise kohta). Seda ei ole vaja teha, kui kontrolli teostamise kohta oli eelnev teade.
(7) Õpilaste ja koolitöötajate vaimset ja füüsilist tervist ohustavate olukordade ennetamiseks viiakse läbi koolitusi ja õppusi, kasutatakse jälgimisseadmestikku, koolikompleksis on pidevalt valvetöötaja.
(8) Ohuolukordades tegutsemist reguleerib vastav kord.
(9) Vaimsest turvalisuse ohust teadasaamisel informeerib õpilane/töötaja esimesel võimalusel kooli juhtkonna liiget, kes asub juhtumit lahendama või suunab selle juhtumi lahendamise teisele töötajale või väljaspool kooli olevale ametiisikule või asutusele.
(10) Füüsilisest turvalisuse ohust teadasaamisel informeeritakse esimesel võimalusel kooli juhtkonna liiget või majandusjuhatajat, kes tagavad meetmete tarvitusele võtmine.
(11) Ohuolukorra ilmnemisel teavitab seda esimesena märganu kooli administraatorit, sekretäri või juhtkonna liiget. Edasine tegevus toimub vastavalt kooli ohuolukorras tegutsemise korrale.
(12) Ohuolukorrast, mis eeldab koolimajast kiiret lahkumist, teatatakse kooliraadio kaudu või alarmkella pideva helinaga.
(13) Koolimajast lahkumine toimub evakuatsiooniplaani alusel klasside kaupa tunnis oleva õpetaja juhtimisel.
(14) Evakueerimisel kogunevad õpilased kooli staadionil, kus õpilased rivistuvad klasside kaupa loenduse läbiviimiseks.
(15) Koolimajja tagasipöördumise otsustab direktor või teda asendav kooli töötaja.
§ 6 KOOLI HOIULE ANTUD/VÕETUD ESEMETE HOIUSTAMINE JA NENDE TAGASTAMINE.
(1) Koolis hoiule antud/võetud esemeid hoiustatakse kooli kantseleis või õppealajuhataja juures.
(2) Üldjuhul tagastatakse hoiule antud/võetu ese õpilasele või õpilase esindajale õppepäeva lõpus tema suulise pöördumise järel.
(3) Kui hoiule võetud eseme hoidmine kooli territooriumil on keelatud, tagastatakse see lapsevanemale.
§ 7 KOOLI HOONEST VÕI TERRITOORIUMILT SISSE- JA VÄLJALIIKUMISE KONTROLLIMISE NING ÕPILASE KOOLI HOONEST VÕI TERRITOORIUMILT VÄLJALIIKUMINE
(1) Kooli hoonest või territooriumilt õpilaste ja kooli töötajate sisse- ja välja liikumist ei kontrollita.
(2) Kooli hoonesse/hoonest külaliste sisse/välja liikumist jälgib administraator, kasutades selleks ka jälgimisseadmestikku.
§ 8 JÄLGIMISSEADMESTIKU KASUTAMINE
(1) Ohu välja selgitamiseks ja tõrjumiseks või korrarikkumise ennetamiseks, kõrvaldamiseks kasutatakse koolis toimuva jälgimiseks videojälgimis-süsteeme/turvakaameraid.
(2) Õpilaste ja koolitöötajate füüsilise turvalisuse tagamiseks on koolikompleksi ümbrus ja koridorid ning ühiselamu köök varustatud turvakaameratega.
(3) Jälgimissüsteemide kasutamisest tuleb teavitada kõiki kooli hoonetes viibijaid paigaldades selleks vastavad teated.
(4) Jälgimisseadmete salvestustele on juurdepääs kooli juhtkonna liikmetel, IT valdkonna töötajatel ja direktori poolt selleks käskkirjaliselt määratud isikutel.
(5) Kolmandad isikud esitavad salvestuse nägemiseks kirjaliku taotluse direktorile, kes otsustab taotluse rahuldamise/mitterahuldamise arvestades Isikuandmete kaitse seadust.
(6) Salvestusi säilitatakse ühe kuu jooksul.
§ 9 KOOLI ÕPPETÖÖS OSALEMINE
(1) Õpilane on kohustatud osalema kooli õppekavaga määratud tegevustes (õppetunnid, õppekäigud, aktused, koosviibimised, loengud). Kui see on mõjuval põhjusel takistatud, siis ta informeerib sellest kooli (klassijuhatajat või õpetajat) ning täidab kooli poolt määratud korraldused.
(2) Õpilane võtab tundideks kaasa kõik vajalikud õppevahendid ning täidab õpetaja poolt antud ülesanded ja korraldused.
(3) Õppetunnis viibides ei tegeleta kõrvaliste tegevustega (söömine, joomine, teise õppeaine õppimine, meelelahutuslikud tegevused, …).
(4) Koolipäeva jooksul õppetunnist lahkumisest (haigus, arsti juurde minek vm) teavitab õpilane klassijuhatajat ( erandkorras järgmise tunni õpetajat) ning fikseerib lahkumise valvelauas.
(5) Õppetunnist eemaldamise korral fikseerib õpilane selle kohe kooli kantseleis ja pöördub seejärel õppealajuhataja poole. Aineõpetaja teavitab juhtunust õppealajuhatajat esimesel võimalusel.
(6) Arvuti ja teiste tehniliste vahendite kasutamine õppetunnis on lubatud aineõpetaja loal.
(7) Õppetundide ajal on mobiiltelefonid režiimis hääletu või välja lülitatud ja telefoni ega muid õppetööks mittevajalikke vahendeid ilma õpetaja loata ei kasutata.
(8) Õpilased, kellel on kehalisest kasvatusest pikaajaline vabastus, peavad tõendi esitama aineõpetajale selle kehtivusaja alguses. Kõik õpilased viibivad kehalise kasvatuse tunnis v.a. erikokkulepped kehalise kasvatuse õpetajaga.
(9) Autokoolis ja mujal õppimine, huvitöö ning tööl käimine ei tohi toimuda õppetöö ajal (erandkorras on see lubatud klassijuhataja, aineõpetaja või juhtkonna liikme loal).
(1) Õpilaste hindamist reguleerib kooli õppekava.
(2) Iga õpetaja teavitab kursuse alguses õpilasi hindamise põhimõtetest ning vajadusel selgitab üksiku hinde kujunemist.
(3) Kui õpilane ei ole hindega nõus, pöördub ta esmalt selgituse saamiseks aineõpetaja poole. Kui õpetaja selgitus õpilast ei rahulda, on tal õigus pöörduda kooli juhtkonna liikme poole.
(4) Õpilast ja tema vanemat teavitab kool hindamisest ja hinnetest elektroonilise õppeinfosüsteemi vahendusel.
§ 11 ÕPILASTE TOETAMINE
(1) Õpilase arengut ja toimetulekut jälgivad eelkõige klassijuhataja, aineõpetajad ning kasvataja, tehes parima tulemuse nimel koostööd.
(2) Õpilase võimete kõrgeimaile võimalikule tasemele arendamiseks tuleb välja selgitada õpilase individuaalsed õpivajadused, valida sobivad õppemeetodid ning korraldada vajadusel diferentseeritud õpet.
(3) Kool tagab õpilasele, kellel tekib ajutine mahajäämus, eeldatavate õpitulemuste saavutamiseks võimaluste piires täiendava juhendamise.
(4) Õpilase arengu toetamiseks viiakse klassijuhataja poolt läbi arenguvestlus.
(5) Tugimeetmete rakendamisest teavitatakse õpilast ja tema vanemat. Seda tehakse direktori käskkirja ärakirja või õppenõukogu otsuse ärakirja kättetoimetamise teel elektroonilise õppeinfosüsteemi või elektroonilise posti kaudu.
§ 12 PUUDUMISED
(1) Õppetundidest puudumist ja puudumiste põhjendamist reguleerib käesolev kodukord
(2) Õpilased on kohustatud osalema kooli poolt määratud õppetööd toetavates tegevustes (loengud, õppepraktikad, üritused, mis toimuvad õppetundide asemel) ning sealt puudumine võrdsustatakse õppetunnist puudumisega.
(3) Õppetööd toetavast tegevusest puudumisel on koolil (aineõpetajal) õigus määrata õpilasele iseseisev kirjalik töö võrreldavas ajalises mahus.
(4) Puudumise põhjendus tuleb koolile esitada esimesel võimalusel.
(5) Puudumise korral vastutab õpilane ise tunnis edasivõetud materjali omandamise ja tegemata tööde sooritamise eest.
(6) Õpilane esitab puudumise põhjenduse kohe pärast kooli saabumist (erisuse lepib klassijuhatajaga kokku kohe pärast kooli saabumist).
(7) Tõendi hilisemat esitamist ei pea klassijuhataja arvestama (v.a. eelnev kokkulepe) ning vastavad tunnid loetakse põhjuseta puudutud tundideks.
(8) Ühe tõendiga saab põhjendada ainult ühte katkematut puudumisperioodi.
(9) Lapsevanema poolt esitatud tõend peab eristama haigust ja koduseid põhjusi.
(10) Puudumisest informeerib õpilane/lapsevanem klassijuhatajat üldjuhul ette ning klassijuhataja nõudmisel esitab pärast puudumist ka tõendi.
(11) Pikemaajalise (neli või enam päeva) puudumise korral (v.a. haigus) esitab õpilane vähemalt 10 päeva enne puudumist juhtkonnale vastava taotluse, millel on iga aineõpetaja saanud võimaluse oma arvamust avaldada (allkiri). Nõue kehtib ka siis, kui õpilane esindab kooli või maakonda või riiki või kui ta on puudumiseks saanud direktsiooni loa mingi organisatsiooni taotluse alusel.
(12) Kooli juhtkonnal on õigus puudumise taotlust mitte rahuldada, kui tingimused ei ole täidetud. Õpilase/lapsevanema poolt tehtud kulusid kool ei hüvita.
(13) Kui õpilane taotluse mitterahuldamisest hoolimata koolist puudub, arvatakse ta õppenõukogu otsusel kooli nimekirjast välja.
(14) Kooli tulnud, kuid siis koolitundidest lahkuv õpilane teavitab sellest klassijuhatajat (erandkorras aineõpetajat) ja fikseerib lahkumise valvelauas.
(15) Haigestunud ühiselamuelanik viibib oma toas (v.a. vältimatu vajadus ) ning järgib tervise taastumiseks vajalikku režiimi või sõidab koju.
(16) Esimesse tundi mitte läinud ja ühiselamusse jäänud õpilase puudumise põhjendab kasvataja, hilisema ühiselamusse tulemise korral klassijuhataja.
(17) Koju sõitnud õpilase puudumist põhjendab lapsevanem või klassijuhataja.
(18) Nädala sees puudunud ja sellel ajal ühiselamus viibinud õpilase puudumist saab tõendada ainult klassijuhataja või kasvataja (lapsevanema tõendit ei arvestata!).
(19) Puudumise põhjendamise sissekande e-päevikusse või otsuse põhjuseta puudumise osas teeb klassijuhataja, arvestades õpilase selgitusi ning lapsevanema (hooldaja) ja kasvataja põhjendusi.
(20) Haigestumisest informeerib lapsevanemaid õpilane ise.
(21) 5 hilinemist (mis tahes tundi) võrdsustatakse ühe põhjuseta puudumisega.
(22) Kui õpilane on mõjuva põhjuseta hilinenud tundi enam kui 15 minutit, siis võib õpetaja märkida ta puudujaks.
(23) Üldjuhul töötasu saamise eesmärgil õppetundidest või kohustuslikust õppetööd toetavast tegevusest puudumist ei lubata.
(24) Projekti VeniVidiVici raames võib õpilane puududa ülimalt kaks korda kolme aasta jooksul.
(25) Kui õpilane puudus ette teatamata kooli poolt korraldatud õppekäigult, loengult või muult tundide ajal toimunud ürituselt, märgitakse õpilane sellel päeval (tunnil) põhjuseta puudujaks.
(26) Kooli esindamise tõttu puuduvate õpilaste nimekirja saadab vastutav juhendaja kooli listi üldjuhul 5 päeva enne puudumist. Juhtkond võib 2 päeva jooksul õpilase nimekirjast eemaldada, teavitades sellest juhendajat. Vastava ettepaneku võivad esitada ka klassijuhataja või aineõpetaja. Klassijuhataja või juhtkond võib keelduda puudumistaotluse rahuldamisest, kui nimekiri on esitatud vähem kui 2 päeva enne puudumist.
(27) Õpilased teavitavad kooli juhtkonda aineõpetaja mitteilmumisest õppetundi 10 minuti möödudes tunni algusest.
(28) Juhtkonna loal võib vabariiklikul olümpiaadil osalev õpilane enne olümpiaadi puududa koolist ettevalmistumise eesmärgil.
(29) Kui maakondlik või vabariiklik aineolümpiaad toimub nädalavahetusel, siis võib õpilane puududa ühel tema poolt valitud päeval pärast olümpiaadi.
(30) Eelmises punktis märgitud puudumise õiguse saamiseks peab õpilase edasijõudmine õppetöös olema rahuldav ning tema üldine puudumiste arv ei tohi olla suur. Valitud päeval ei tohi olla etteteatatud kontrolltööd ja õpilane peab puudumisest eelnevalt informeerima klassijuhatajat.
(31) Tingimused puudumise taotluse rahuldamiseks.
1. Pikaajaliseks puudumiseks (reisile minekuks, NRG-ga mitte seotud võistlus, konkurss, laager, koolitus jms.), kui sellega kaasneb puudumine rohkem kui kolm päeva või puudumine kooliga mitteseotud lühema üritusega seoses
a) Õpilasel võib olla maksimaalselt üks põhjuseta puudumine õppeaastal.
b) Üldine puudumiste arv õppeaastas ei tohi ületada 40 tundi (v. a. kooli esindamine)
c) Õpilase edasijõudmine peab kõigis ainetes olema vähemalt rahuldav (kursusehinded).
d) Õpilasel ei tohi olla kirjalikku käskkirjalist karistust viimase kolme kuu jooksul.
2. Puudumine kooli organiseeritud ürituse korraldajana, abilisena
a) Õpilasel võib olla maksimaalselt kaks põhjuseta puudumist õppeaastal.
b) Üldine puudumiste arv õppeaastas ei tohi ületada 40 (v. a. kooli esindamine).
3. Puudumine kooli esindamiseks
a) Puudumiseks kooli esindajana esitab taotluse õpetaja/juhendaja.
b) Kooli juhtkond võib taotlust mitte rahuldada, kui
- õpilase õppeedukus ei ole rahuldav
- õpilane on liiga palju puudunud (kodustel põhjustel/põhjuseta)
- õpilane on saanud käskkirjalise karistuse
4. Puudumise taotlus tuleb esitada vähemalt 10 päeva enne puudumist, kooli esindamiseks vähemalt viis päeva enne puudumist.
5. Võistluse, koolituse jmt korral tuleb taotlusele lisada info või teatis vastavalt asutuselt.
6. Kui tingimused ei ole täidetud, võib kooli juhtkond keelata õpilase puudumise koolist.
7. Õpilane saab kasutada võimalust pikaajaliseks (rohkem kui 3 päeva) puudumiseks reisi eesmärgil ainult üks kord õppeaastas ja tingimusel, et tema õppetöö on korras, tal ei ole põhjuseta puudumisi ning ta ei ole saanud kirjalikku noomitust.
8. Üldjuhul ei lubata pikaajalist puudumist õppeperioodi esimesel ja viimasel nädalal.
9. Käesolevas korra punktis (2) loetlemata puudumise taotluse rahuldamise otsustab kooli juhtkond, lähtudes eespool toodud tingimuste üldpõhimõtetest ja arvestades igapäevast koolielu toimimist.
(32) Meetmed puudumiste vähendamiseks
Põhjuseta puudumiste korral peab õpilane kooli otsusel selgitama tekkinud olukorda.
a) meetmed põhjuseta puudumiste korral:
põhjuseta puudutud kooli võimalik tegevus
tunde poolaastas
7 - kirjalik noomitus
10 - kirjalik vali noomitus ja koolile kasulik töö
12 - ühiselamust üheks kuuks väljaarvamine
15 - ühiselamust kuni kuueks kuuks väljaarvamine;
20 - ühiselamust tähtajatu väljaarvamine;
25 - kooli nimekirjast väljaarvamine.
b) ükski meede ei tühista seniks kogunenud tunde,
c) alates 1. jaanuarist ja uuest õppeaastast hakkab tundide arvestus nullist peale.
(33) Meetmed kodustel põhjustel puudumiste suure arvu korral (v. a haigus ja direktsiooni loal puudumine).
Kui kodustel põhjustel puudumiste arv õppeaastas ületab 15 tundi:
- teatis kodule, et nii suur puudumiste arv ei ole aktsepteeritav.
- edaspidi teatab klassijuhatajale puudumisest ette lapsevanem.
- meeldetuletus, et 20 tunni piiri ületamisel tuleb lapsevanemal tulla kooli vestlusele.
Kui kodustel põhjustel puudumiste arv õppeaastas ületab 20 tundi:
- lapsevanem kutsutakse kooli vestlusele.
Kui kodustel põhjustel puudumiste arv õppeaastas ületab 30 tundi:
- õpilast võib ilma jätta ühiselamukohast.
Kui kodustel põhjustel puudumiste arv õppeaastas ületab 80 tundi:
- koos lapsevanemaga arutatakse õpilase koolis jätkamise otstarbekust
(34) Puudumine haiguse tõttu
Kui haiguse tõttu puudumiste arv õpeaastas ületab 50 tundi:
- vajadusel vestlus õpilase tervise teemal lapsevanemaga
§ 13 RAAMATUKOGU KASUTAMINE
(1) Õpilased ja töötajad saavad kasutada Nõo valla avalikku raamatukogu ja vastavalt kokkuleppele Nõo PK raamatukogu teenuseid.
(2) Õpikud väljastatakse raamatukogutöötaja poolt õpilasele õppeaasta alguses komplektina, õppeaasta kestel koostöös aineõpetajaga ning õppeaasta lõpus tuleb need üldjuhul ka tagastada komplektina. Lubatud on õpikute eraldi tagastamine aineõpetaja ettepanekul ja erikokkuleppel.
(3) Rikutud, lõhutud või kaotatud trükis tuleb lugejal asendada samaväärsega või kompenseerida selle maksumus.
§ 14 KOOLI ARVUTIKLASSI JA INTERNETI KASUTAMINE
(1) Õpilastel on võimalus õppetööväliselt kasutada kooli arvutiklassi vabade kohtade olemasolul ja koolitöötaja nõusolekul.
(2) Õpilane ei tohi omavoliliselt paigaldada tarkvara kooli arvutisüsteemi, arvutisse ega paigaldada mistahes seadmeid koolikompleksis, ei tohi segada teisi kasutajaid ega häirida arvutivõrgu funktsioneerimist.
(3) Õpilane järgib interneti kasutamise head tava, on oma väljendustes korrektne ning järgib turvalisuse tagamise nõudeid.
(4) Kooli, NRG õpilaste või töötajatega seotud materjalide avaldamine internetis tuleb eelnevalt kooskõlastada kooli juhtkonnaga ja konkreetsete isikutega.
§ 15 AULA KASUTAMINE
(1) NRG kasutab tunnivälise tegevuse korraldamiseks Nõo PK aulat.
(2) Aulas viibijad kasutavad ruumi ja sisustust heaperemehelikult. Kui aula kasutamiseks on kehtestatud reeglid, peavad neid järgima kõik aulas viibijad.
(3) NRG õpilased kasutavad aulat vastavalt NRG ja Nõo Põhikooli vahel sõlmitud kokkuleppele.
(4) Üldjuhul kasutavad õpilased aulat koos juhendajaga.
(5) Ilma juhendaja kohalolekuta võib aulat kasutada kokkuleppel kooli juhtkonna liikmega. Üldjuhul tuleb vastav taotlus esitada vähemalt kaks päeva enne aula kasutamist.
(3) Õppekavaväliseks tegevuseks loetakse kooli korraldatud huvitegevust, tegevust üritustel ja väljasõitudel.
(5) Õppekavaväliselt võib kool korraldada ringide, kursuste ja stuudiote ning pikapäevarühmade tegevust, organiseerida üritusi jms.
(6) Kool võib õppekavavälise tegevuse kulude katmiseks küsida kaasrahastamist.
(7) NRG kasutab sporditegevuse korraldamiseks Nõo spordihoonet, staadionit, väliväljakut ja Nõo aleviku avalikku ruumi.
(8) Õpilased kannavad kehalise kasvatuse tunnis spordiriietust.
(9) Spordihoones kantavad spordijalatsid peavad olema mittemääriva tallaga, välisjalanõudes võimlasse ei lubata.
(10) Spordihoones tuleb järgida personali korraldusi ja kehtestatud nõudeid.
(11) Väliväljakul tuleb järgida kehtestatud nõudeid.
(12) Sporditegevus väljaspool kooli territooriumit ei tohi häirida kaaskodanikke ning tuleb järgida ohutusnõudeid.
§ 17 TOITLUSTAMINE KOOLIS
(1) Toitlustamist reguleerib direktori poolt kehtestatud kord.
(2) Toitlustamine toimub ettetellimise alusel Nõo Põhikooli sööklas.
(3) Sööklas tuleb täita personali korraldusi ning käituda korrektselt, teisi arvestavalt ning heaperemehelikult. Kui söökla kasutamiseks on kehtestatud reeglid, peavad neid järgima kõik ruumis viibijad.
(4) Kasutatud toidunõud tuleb viia selleks ettenähtud kohta ja vajadusel paigutada nõude liigi alusel, toidujäätmed paigutada vastavasse nõusse.
(5) Tellitud õhtusöök väljastatakse õpilapileti alusel.
(6) Söögikordade maksumuse määrab kooli direktor oma käskkirjaga.
(7) Toiduraha saab tasuda ainult pangaülekandega.
(8) Võlgnevuse korral on koolil õigus jätta õpilane toitlustamata.
(9) Õpilane peab söömas käima NRG-le määratud kellaaegadel.
§ 18 ELAMINE ÕPILASKODUS (ÜHISELAMUS)
(1) Käesolevas kodukorras ja kooli teistes dokumentides kasutatakse termineid „õpilaskodu“ ja „ühiselamu“ samas tähenduses.
(2) Kõik ühiselamus viibijad peavad täitma direktori poolt kinnitatud NRG ühiselamu kodukorda.
(3) NRG õpilastel on kohtade olemasolul võimalik taotleda ühiselamu nimekirja arvamist, otsuse langetab direktor.
(4) Tartumaal elav õpilane arvatakse ühiselamu nimekirja siis, kui
- igapäevane sõit kooli on väga tülikas
- see on vajalik eriolukorra tõttu või mõjuvatel põhjustel
(6) Ühiselamu koht on õpilasele tasuta (kool voodipesu ei anna).
(7) Koolipäeva jooksul tohib ühiselamus viibida selleks registreerunud õpilane, kehalise kasvatuse tunniga seoses, söögivahetunnis ja erakorralise vajaduse korral.
(8) Vahetundide ajal õpilased üldjuhul ühiselamus ei viibi.
§ 19 ISIKUANDMETE KAITSE JA TÖÖTLEMINE
(1) Isikuandmete kaitsel ja töötlemisel järgitakse Eesti Vabariigis kehtivaid seadusi ja koolis kehtivaid õigusakte.
(2) Igal isikul on õigus pöörduda kooli juhtkonna poole nõudega temaga seotud andmete, piltide, videote jm materjali esitlemise ja töötlemise osas.
(2) Kool lähtub põhimõttest, et vastava kirjaliku pöördumise puudumisel arvestatakse materjalide esitlemisel kooli traditsioone ja avalikus ruumis kehtivat head tava.
§ 20 ÕPILASPILET JA SELLE KASUTAMINE
(1) Õpilaspilet on õpilase isikut ja antud koolis õppimist tõendav elektrooniline dokument.
(2) Õpilaspilet väljastatakse pärast õpilase arvamist kooli õpilaste nimekirja.
(3) Õpilaspileti kaotamisel esitab õpilane kooli direktorile kirjaliku avalduse õpilaspileti duplikaadi väljastamiseks.
(4) Õpilaspileti eest tuleb tasuda vastavalt kehtestatud hinnakirjale.
§ 21 KOOLI TERRITOORIUM
(1) Kooli territooriumiks loetakse Nõo RG ja Nõo PK kompleksi hooneid, staadionit ja nendest kuni 50 meetri kaugusel asuvat maaala.
(2) Kooli territooriumil ja sellel asuvates hoonetes, NRG õpilane ja töötaja, lähtudes Eesti Vabariigi üldkehtivatest seadustest:
ei hoia, ei levita ega tarvita alkohoolseid jooke, narkootilisi aineid, tubakasaadusi (s.h., mokatubakat, huuletubakat, närimistubakat) ja muid meelemürke;
ei viibi joobeseisundis;
ei hoia ega levita pornograafilisi materjale;
ei mängi hasartmänge materiaalsetel eesmärkidel;
ei hoia, ei presenteeri totalitaarriikide (nt. NSV Liit, natsi-Saksamaa) sümboleid (on lubatud õppekava käsitlemise eesmärgil)
ei hoia ega kasuta vesipiipu, e-sigaretti, pürotehnikat või relvi;
(3) NRG õpilased täidavad kõiki seadusakte ka väljaspool kooli territooriumit.
§ 22 ÕPILASTE ÕIGUSED
saada õpetust kooli õppekava ulatuses;
saada täiendavat abi vastavalt koolis kehtivale korrale;
osaleda kõigil koolis toimuvatel avalikel üritustel;
kasutada kooli juhtkonnaga kooskõlastatult kooli ruume ja vahendeid;
teha juhtkonnale kirjalikke ettepanekuid kooli töö korraldamise osas;
direktoriga kooskõlastatult asutada koolis ühinguid, klubisid, stuudioid, ringe jms, mille sihid ja tegevus ei ole vastuolus kooli kasvatustaotlustega ning osaleda nende tegevuses;
osaleda õpilasesinduse töös vastavalt kehtestatud korrale;
osaleda vastavalt kehtestatud korrale koolielu probleemide lahendamises;
saada teavet koolikorralduse ja õpilaste õiguste kohta.
§ 23 ÕPILASTE MÕJUTAMINE
(1) NRG kodukorra ja/või ühiselu normide vastu eksinud õpilasele rakendatakse järgmisi mõjutusvahendeid:
koolile kasuliku töö sooritamine;
pedagoogi vestlus ja suuline märkus;
pedagoogi kirjalik märkus;
ainetunnist eemaldamine;
vestlus juhtkonna liikmega;
vestlus/aruandlus kooli juhtkonna, ainenõukogu koosolekul;
direktori käskkirjaline hoiatus või märkus;
direktori käskkirjaline vali noomitus;
ühiselamust ajutine väljaarvamine (õpilasele säilitatakse koht ühiselamus);
ühiselamust väljaarvamine (õpilane võib ühiselamus vaba koha olemasolul seda taotleda pärast määratud aja möödumist);
aruandmine õppenõukogu liikmete koosolekul;
õpilase kooli nimekirjast väljaarvamine
(2) Nõo Reaalgümnaasium tunnustab õpilasi nii õppetöö kui tunnivälises tegevuse saavutuste, aktiivsuse ning kooli silmapaistava esindamise eest ja selleks on:
pedagoogi poolt suuline kiitus;
pedagoogi poolt kirjaliku tänu või kiituse avaldamine;
direktori poolt käskkirjalise kiituse avaldamine;
kooli kiituskirja väljastamine;
kooli tänukirja väljastamine;
kooli aukirja väljastamine;
õpilase nime ja/või pildi autahvlile (stendile/ kodulehele) kandmine;
kooli aumärgi väljastamine
kooli aunimetuse omistamine
direktori vastuvõtule kutsumine
kingituse, rahalise preemia, preemiaekskursiooni määramine;
teate või tänukirja saatmine õpilase endisesse kooli;
direktori otsusel mingil muul viisil.
(3) NRG õpilast tunnustatakse selleks kehtestatud korra ja aunimetuste statuudi alusel
(4) Mõjutusmeetme rakendamisest teavitatakse sõltuvalt rakendatavast meetmest õpilast ja tema vanemat. Seda tehakse direktori käskkirja ärakirja või õppenõukogu otsuse ärakirja kättetoimetamise teel elektroonilise õppeinfosüsteemi või elektroonilise posti kaudu.
§ 24 ÕPILASE NÕO REAALGÜMNAASIUMI NIMEKIRJAST VÄLJAARVAMINE
(1) NRG õpilane arvatakse kooli nimekirjast välja:
Lõputunnistuse väljastamisel
Õpilase/lapsevanema avalduse alusel
(2) Õppenõukogu ettepanekul ja direktori otsusel võib õpilase kooli nimekirjast välja arvata, kui
õpilane on korduvalt rikkunud üldtunnustatud käitumis- ja kõlblusnorme ja/või eiranud kooli kodukorda;
õpilane on kodukorda rikkunud väga raskel moel (nt. kaaskodaniku vigastamine) või teda on karistatud kriminaalkorras;
õpilane on saanud õppeaasta jooksul kolm või kooliastme jooksul viis ranget käskkirja (noomitus, vali noomitus, ühiselamust väljaarvamine (k.a. ajutine);
õpilasel on ühel õppeaastal neli või enam mitterahuldavat või hindamata kursusehinnet (arvesse läheb ka üleminekueksam ja uurimistöö);
õpilasel on mitterahuldav kursusehinne või üleminekueksami hinne või uurimistöö hinne ja talle on määratud täiendav õppetöö, kuid ta ei ole 30. augustiks seda sooritanud positiivsele hindele või ei ilmunud määratud ajal pikendatud õppetööle;
õpilasel on uurimistöö tähtajaks esitamata/kaitsmata (v.a. erandid direktori loal);
õpilane on eksami sooritanud puudulikule hindele ja ta pole 30. augustiks sooritanud järeleksamit vähemalt rahuldavale hindele;
õpilane on järgmisse klassi tingimisi üle viidud ja ta ei ole määratud tähtajaks täitnud kooli poolt määratud tingimusi;
õpilase riigieksami tulemus ei ole positiivne;
õpilasel on põhjuseta puudumisi üle 25 tunni või tema üldine puudumiste arv on üle 80 tunni.
§ 25 KODUKORRA KEHTESTAMINE JA MUUTMINE
(1) NRG kodukorra kehtestab kooli direktor ning see esitatakse enne kehtestamist arvamuse andmiseks õppenõukogule, hoolekogule ja õpilasesindusele.


Linnavalitsuse ülesannete delegeerimine
Tallinna Linnavalitsus 27.03.2019 määrus number 14 [RT IV, 04.04.2019, 18]
Jõustumine: 07.04.2019
Redaktsiooni kehtivus: 07.04.2019 - ... [RT IV, 04.04.2019, 18]
Tallinn 27. märts 2019 nr 14
Määrus kehtestatakse haldusmenetluse seaduse § 8 lg 2 ja § 93 lg 1, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lg 1 p 4, tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 533 lg 1 p-de 1 ja 3, psühhiaatrilise abi seaduse § 13 lg-te 1, 11 ja 5, sotsiaalhoolekande seaduse § 105 lg 4, § 1302 lg 2 ning isikut tõendavate dokumentide seaduse § 113 lg 1 ja § 122 lg 1 alusel.
§ 1. Ülesannete delegeerimine Tallinna Sotsiaal- ja Tervishoiuametile
(1) Tallinna Sotsiaal- ja Tervishoiuametile delegeeritakse tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 533 lõike 1 punktis 1 ja psühhiaatrilise abi seaduse § 13 lõigetes 1, 11 ja 5 nimetatud ülesanded psüühiliselt haige isiku tema tahteta või tahte vastaselt psühhiaatriahaiglasse paigutamise menetlustes.
(2) Tallinna Sotsiaal- ja Tervishoiuametile delegeeritakse Tallinna Linnavolikogu 25. veebruari 2016 määruse nr 11 „Sotsiaalhoolekande seaduse, lastekaitseseaduse, sotsiaalseadustiku üldosa seaduse ja riigilõivuseadusega kohaliku omavalitsuse üksuse pädevusse antud ülesannete delegeerimine“ § 1 lõikes 1 Tallinna Linnavalitsusele delegeeritud ülesanne korraldada sotsiaalteenuste, sotsiaaltoetuste, vältimatu sotsiaalabi ja muu abi andmist. Ülesanne delegeeritakse edasi järgmises ulatuses:
1) raske ja sügava puudega alaealiste sotsiaalhoolekandelise abi vajaduse hindamine;
2) raske ja sügava puudega täisealiste sotsiaalhoolekandelise abi vajaduse hindamine olukordades, kus linnaosa valitsuse sotsiaalhoolekande osakond vajab puudespetsiifiliste teadmistega asjatundjate abi;
3) Euroopa Liidu liikmesriikidest pärit saatjata alaealiste abivajaduse hindamine ja juhtumite korraldamine.
§ 2. Ülesannete delegeerimine linnaosade vanematele
Linnaosade vanematele delegeeritakse edasivolitamise õigusega:
1) tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 533 lõike 1 punktis 1 ja sotsiaalhoolekande seaduse §-s 105 nimetatud ülesanded psüühiliselt haige isiku tema tahteta või tahte vastaselt hoolekandeasutusse ööpäevaringsele erihooldusteenusele paigutamise menetlustes;
2) tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 533 lõike 1 punktis 3 ja sotsiaalhoolekande seaduse §-s 1302 nimetatud ülesanded kinnisesse lasteasutusse paigutamise menetlustes.
§ 3. Ülesannete delegeerimine linnaosade valitsuste sotsiaalhoolekande osakondade juhatajatele
Linnaosade valitsuste sotsiaalhoolekande osakondade juhatajatele delegeeritakse edasivolitamise õigusega isikut tõendavate dokumentide seaduse § 113 lõikes 1 ja § 122 lõikes 1 linnavalitsusele antud ülesanded biomeetriliste andmeteta dokumendi väljaandmise taotluse edastamiseks ja dokumendi kättesaamiseks, kui Eestis viibiva taotleja terviseseisund püsivalt ei võimalda tal dokumendi väljaandmise taotluse esitamiseks või dokumendi kättesaamiseks isiklikult pöörduda selleks pädevasse asutusse.
Määrusega tunnistatakse kehtetuks Tallinna Linnavalitsuse:
1) 13. oktoobri 1999 määrus nr 86 „Alaealiste komisjonide moodustamine“;
2) 28. septembri 2005 määrus nr 95 „Tallinna linna hoolekandeasutuste töötajate töötasustamise alused ja hoolekandealaste ametikohtade kvalifikatsiooninõuded“;
3) 18. aprilli 2007 määrus nr 31 „Sotsiaalhoolekande korraldamise juhend“;
4) 19. detsembri 2012 määrus nr 77 „Sissetulekust sõltuvate toetuste ja universaaltoetuste taotlemise vormid“;
5) 9. märtsi 2016 määrus nr 13 „Linnavalitsuse ülesannete delegeerimine“.


Üürilepingu regulatsioon võlaõigusseaduses by Kristiina Kaarna on PreziCreateExploreLearn & supportGet startedLog inPricingGet startedLog inMy PrezisExploreLearn & supportProductCompanyCareersSupportCommunityContactAppsEnglishEspañol한국어日本語DeutschPortuguêsFrançaisMagyarItaliano×Houston, we have a problem!Oops. A firewall is blocking access to Prezi content. Check out this article to learn more or contact your system administrator.
No, thanksConnect with FacebookÜürilepingu regulatsioon võlaõigusseaduses
by Kristiina Kaarna
Report abuseTranscript of Üürilepingu regulatsioon võlaõigusseadusesÜürilepingu regulatsioonvõlaõigusseaduses RKAS haldurite üürilepingute koolitus Üürilepingu erinevus rendilepingust: kasu/vilja saamine (nt loomade rent; põllumajandusliku ettevõtte rent)Tasuta kasutamise lepingu erinevus üürilepingust: - eseme seisukorra säilitamise kulud on kasutaja kanda;- kasutusse andja vastutab kasjutajale TAHTLIKULT tekitatud kahju eest, kui ei teata eseme puudustest või kolmandate isikute õigustest esemele.- kasutusse andja võib eseme igal ajal tagasi nõuda (lepingu üles öelda), kui lepingu tähtaeg ei ole määratletav.Vaieldav: kas alla turuhinna üüriga lepingu võib lugeda tasuta kasutamise lepinguks? Üürilepingu piiritlemine teistest kasutuslepingute liikidest (VÕS § 271) Eluruumi üürilepingus ei saa REEGLINA kokku leppida üürnikule ebasoodsamates tingimustes võrreldes VÕS-is sätestatuga. VÕS § 275 (nt ei ole lubatud leppetrahv -VÕS § 287)ERAND: saab (tuleb) erinevalt kokku leppida, et üürnik kannab:kõrvalkulud; (VÕS § 292 lg 1)maksud ja koormatisted. (VÕS § 293) Eluruumi üürileping (2) Eluruumi näitedSuvila, sest alaline elamine ei välista hooajalist elamist (VÕS § 272 lg 1 kommentaarid)Kinnipeetava kamber, sest see vastab eluruumi nõuetele (VangS § 45 lg 1; V 26.01.1999 määrus nr 38) Eluruumi üürileping (1) Üürnik saab nõuda puuduste kõrvaldamist, kui üürnik ise ei vastuta nende puuduste eest. (VÕS § 278)Mis on puudus?üürieset ei saa kasutada eesmärgipäraselt võiüüriese ei vasta keskmisele kvaliteedile Üürieseme puudused (1) Üürieseme puudused (2) Milliste puuduste eest üürnik ise vastutab?üürniku põhjustatud üürieseme eesmärgivastase kasutamisega;pisipuudused;lepingus kokku lepitud juhud, millal üürnik vastutab (v.a eluruumi üürileping).VÕS § 278, § 280.Üürilepingus tasub kirjalikult kokku leppida, mis on pisipuudus - nt pirni vahetus, hingede õlitamine, tilkuva kraani parandus vms. Üürniku õiguskaitsevahendid üürieseme puuduste korral:nõuda puuduste kõrvaldamistnõuda kahju hüvitamistalandada üüriVÕS § 278 ja § 296 lg 2keelduda üüri maksmisest (kirjalik ette teatamine 1 kuu enne üüri maksetähtpäeva)tasaaarvestada üüriga (kirjalik ette teatamine 1 kuu enne üüri maksetähtpäeva)VÕS § 296 lg 1 ja § 297 lg 1 Üürieseme puudused (3) Üürniku tehtud parendused Allkasutusse andmine eeldab üürileandja nõusolekut. (VÕS § 288 lg 1)Kui üürileandja keeldub nõusoleku andmisest mõistliku põhjuseta, võib üürnik lepingu üles öelda. (VÕS § 288 lg 1)Allkasutuse välistamine:Allkasutuse võimaluse saab lepingus välistada, v.a eluruumi üürilepingu puhul.Üürilepingu lõppemisel allüüri leping automaatselt ei lõpe, kuid allkasutaja ei või kasutada asja pärast üürilepingu lõppemist. (VÕS § 288 lg 6) Allkasutamine Üürileandja õigused ja kohustused lähevad üle omandajale. (VÕS § 291)- Alates uue omaniku kohta kande tegemisest kinnistusraamatus (RK 3-2-1-123-05);- Kui RKAS on notariaalses lepingus teisiti kokku leppinud, siis tuleb õiguste ja kohustuste üleminekust üürnikule teatada.Üürniku nõusolek ei ole vajalik.Eelmise üürileandja vastutus üürnikule tekitatud kahju eest, kui uus ürileandja rikub lepingulisi kohustusi: 3 aastat, käendaja vastutus.Üürniku tagatis läheb üle omandajale (uuele üüriandjale). Üürieseme omaniku vahetumine Üüri maksmine on üürniku kohustus. (VÕS § 271)Eelduslikult kannab kõrvalkulud üürileandja. Selles, et üürnik kannab kõrvalkulud, tuleb üürilepingus kokku leppida. Sama on maksude ja koormatistega.VÕS § 292 lg 1 ja § 293 Kõrvalkulud on üürieseme ekspluateerimise kulud:tasu üürileandja või muude isikute teenuste ja tegude eest +mis on seotud asja kasutamisega.VÕS § 292 lg 1 II lause.Remondifondi makseid ei tohi eluruumi üürnikule esitada, vaid need peavad olema "peidetud" üüritasu sisse. Remont on üürileandja (mitte üürniku) kohustus, mitte kõrvalkulu. Üür ja kõrvalkulud Mõjuval põhjusel võib nii tähtajalise kui tähtajatu üürilepingu kumbki lepingupool erakorraliselt üles öelda. (VÕS § 313)Mis on ERAKORRALINE ülesütlemine? - Ülesütlemine ilma ette teatamata.VÕS-is loetletud näited mõjuva põhjuse kohta:Üürnik ei saa asja kasutada üürileandja tõttu.Üürnik kasutab üürieset lepinguvastaselt.Üürnik viivitab üüri või kõrvalkulude tasumisega.Eluruumi kasutamine oluliselt ohustab inimese tervist.VÕS §§ 314-317Üürniku pankroti väljakuulutamisel võib nõuda tulevase üüri ja kõrvalkulude tagamist. Kui tagatist ei anta, võib lepingu erakorraliselt üles öelda.VÕS § 319 Erakorraline ülesütlemine Korraliselt saab üles öelda ainult tähtajatut lepingut.Mis on KORRALINE ülesütlemine?Ülesütlemine ülesütlemistähtaega järgides: kirjalik eelnev ette teatamine teisele lepingupoolele.VÕS § 311 lg 1Ülesütlemistähataja järgimata jätmisel loetakse leping ülesöelduks ettenähtud tähtaja möödumisest. (VÕS § 311 lg 2)Kinnisasja, elu- või äriruumi tähtajatu üürilepingu ülesütlemistähtaeg on KOLM KUUD. (VÕS § 312 lg 1) Tähtajatu lepingu korraline ülesütlemine Küsimused? Tänan tähelepanu eest! Üürilepingu mõiste ja vorm - Üürielandja annab üürnikule kasutamiseks asja;- Üürnik maksab asja kasutamise eest tasu (üüri). - Vaidluse korral keeruline tõendadakas leping on üldse sõlmitud?milles kokku lepiti (kes mille eest vastutab, kes kannab kulud)?millal leping sõlmiti ja mis tähtajaks?- Suuline eluruumi üürileping tähtajaga üle 1 aasta loetakse tähtajatuks. Sellise lepingu ülesütlemise piirang: leping ei tohi lõppeda enne 1 aasta möödumist eluruumi üürnikule üleandmisest. (VÕS §274) Üürilepingute ja üüritavate ruumide liigid Üürilepingu liik sõltub üüriesemest (nt eluruum, äriruum, sõiduk jne...) Äriruum või eluruum? Äriruum on majandus- või kutsetegevuses kasutatav ruum (VÕS § 272 lg 1)Eluruum:- alaliseks elamiseks kasutatav elamu või korter (VÕS § 272 lg 1);- eluruumi nõuetele vastav muu omaette ruum (ES alusel kehtestatud VV 26.01.1999 määrus nr 38 "Eluruumidele esitatavate nõuete kinnitamine") Üürileandja kohustus: tagada asja hoidmine kasutamiseks sobivas seisundis (VÕS § 276 lg 1) (st remont)Üürniku kohustus: asja hoolikas ja sihtotstarbele vastav kasutamine, pisipuuduste kõrvaldamine ("asja harilikuks säilitamiseks vajalik väike koristamine või hooldamine") (VÕS § 276 lg 2; § 280) Üürieseme seisukorra säilitamine Parenduste tegemine eeldab üürileandja eelnevat kirjalikku nõusolekut. (VÕS § 285 lg 1)Nõusolekus tasub fikseerida üürniku parenduste ulatus, maksumus, konkreetsed tööd, tähtajad.Nõusolekust keeldumine mõjuval põhjusel.Lepingu lõppedes....Kui parendused on üürieset kahjustamata eemaldatavad, võib üürnik need eemaldada. (VÕS § 285 lg 3)Kui parendused ei ole eemaldatavad, võib üürnik nõuda mõistlikku hüvitist. (VÕS § 286 lg 1)Üürnikule hüvitatakse parendused, mis oluliselt suurendasid üürieseme väärtust. Vormivabadus, aga...tuleb vältida suulisi üürilepinguid! Üüri tõstmiseks tuleb saata üüri tõstmise teatis vähemalt 30 päeva enne uue üüri jõustumist.Teatises tuleb rangelt järgida VÕS § 299 sisu nõudeid, vastasel juhul on teatis tühine. Kasutage juura-intralehel toodud näidist!Üüti tõusu tuleb põhjendada: majanduslik põhjendus (Riigikohus, 3-2-1-76-05)Kui üür tõstetakse kuni keskmise turuhinnani, siis on üüri tõstmine põhjendatud. (Riigikohus, 3-2-1-76-05)See on ka RKAS'e tavapärane praktika, mida tasub järgida.Vaidlustamine: üürikomisjonis või kohtus, 30 päeva. Üüri tõstmine 19.09.2005.a otsus 3-2-1-76-05Eluruumi üüri tõstmine on majanduslikult põhjendatud ega ole ülemäärane, kui üür tõestetakse kuni keskmise turuhinnani.Üüri tõstmise teatises tuleb märkida üüri tõstmise vaidlustamise kord: koht ja tähtaeg, ei piisa viitest VÕS-i vastavale sättele.29.10.2007.a otsus nr 3-2-1-99-07Eluruum oli eluohtlik ja üürileandja soovis eluruumi remontida. Remondi kulud (investeering) oleks kajastunud üüri tõstmises. Üürnik ei olnud nõus remondi ajaks asendusruumidesse kolima ega tasuma uut üüri. Üürileandja ütles üürilepingu üles.Üürnik väitis, et üürilepingu ülesütlemine on vastuolus hea usu põhimõttega: remondi kavandamisel üürileandja teadis, et uus üür käib üürnikule üle jõus. Riigikohus ei nõustunud üürnikuga. Näited Riigikohtu praktikast (1) 20.12.2004.a otsus nr 3-2-1-146-04Üürilepingu ülesütlemisel üürivõla tõttu tuleb üürinikule anda täiendav tähtaeg kohustuse täitmiseks. Kui üürnik kõrvaldab üürivõla selle tähtaja jooksul, ei tohi üürilepingut üles öelda. Näited Riigikohtu praktikast (2) 12.01.2012.a otsus nr 3-2-1-141-11Üürilepingu lõppemisel kolis üürnik välja. Üürivõla kohtuvaidluses püüdis üürileandja nõuda üürnikult välja kahju: üürniku tekitatud augud seintes ja parketis. Üleandmise akt (koostati välja kolimisel) nendele puudustele ei viidanud. Vastavatele puudustele tugines üürileandja alles kohtus, esitades fotod, remondi hinnapakkumise, jm tõendid.Pooled vaidlesid selle üle, kas augud seintes ja parketis ületavad korteri "harilikku kulumist", mis leiab aset 5 kasutamise aasta jooskul.Riigikohus: Puudustest, mille eest üürnik vastutab, tuleb üürnikku teavitada viivitamata üürieseme vastuvõtmisel ja selle seisundi kontrollimisel, kui üürileping on lõppenud. Kui üürileandja seda ei tee, kaotab ta õiguse sellistele puudustele tugineda. Järelikult on tegemist hariliku kulumisega. Näited Riigikohtu praktikast (3)Full transcriptPopular presentationsSee more popular or the latest prezisProductCompanyCareersSupportCommunityContactApps


Privaatsuspoliitika - Ridala Vallavalitsus
Ühinemisläbirääkimiste info
Valla leht - Rotala
Teede talihoole 2016-2017
Sotsiaaltoetused ja teenused
Teeme ära 2012 -2014
Ridala spordikalender 2016
Puhkuste ajakava 2017
Ridala valla kriisikomisjon
Mis ja kus on korrast ära
Isikuandmete töötlemine Ridala vallas
Isikuandmete töötlemise eesmärk, ulatus ja viis
Ridala Vallavalitsus kui ametiasutus (edaspidi vallavalitsus) töötleb isikute andmeid seaduse ja nende alusel antud õigusaktidega kohalikule omavalitsusele ja tema asutustele pandud ülesannete täitmisel ja täitmiseks. Isikuandmete töötlemisel lähtume Isikuandmete kaitse seaduse ning Andmekaitse Inspektsiooni juhistega isikuandmete töötlemisele sätestatust.
Peamised isikuandmete töötlemisega seotud ülesanded
Isikuandmete töötlemise aluseks on üldjuhul isiku enda algatus (taotlus, avaldus, märgukiri, teabenõue jne – edaspidi nimetatud kiri) või isiku pöördumine vallavalitsuse või omavalitsusorganite poole. Isiku algatuse või osaluseta töötleb vallavalitsus isikuandmeid ainult siis, kus seadus näeb vastava õiguse avaliku ülesande täitmiseks ette.
Isikuandmeid (nimi, aadress, e-posti aadress, telefon, faksinumber) kasutatakse kirja saatjale vastamiseks, õigus- või haldusakti edastamiseks ning haldus- või väärteomenetluses täiendava teabe saamiseks vajaliku informatsiooni taotlemisel kirja adressaadiga kontakti saamiseks. Asja menetlemiseks ning dokumendi kättetoimetamiseks kasutatakse aadressiandmeid, mida menetlusosaline on ise ametiasutusele avaldanud või mis on kättesaadavad rahvastiku- või äriregistrist.
Isikuandmetega dokumente säilitatakse vastavalt vallavalitsuse dokumentide loetelus märgitud säilitustähtajale. Säilitustähtaja ületanud dokumendid hävitatakse. Statistikat ja asutuse tegevuse kokkuvõtteid avaldame umbisikuliselt, ilma isikunimede ja kontaktandmeteta.
Kuidas töötleme Teie isikuandmeid ja eraelulist teavet?
Vallavalitsus kui ametiasutus täidab avaliku võimu ülesandeid. Lähtudes Isikuandmete kaitse seadusest töötleb vallavalitsus andmeid vaid ulatuses, mis on vajalik talle pandud avalike ülesannete täitmiseks.
Tulenevalt Avaliku teabe seadusest on vallavalitsusel kui ametiasutusel kohustus teatud osa dokumentidest ja teabest internetis avaldada või muul viisil igaühele kättesaadavaks teha. Oma tegevuse käigus kogub ja töötleb ametiasutus isikuandmeid ja isikute eraelu puudutavat teavet.
Seadused on isikuandmete ja eraelu puudutava teabe menetlemiseks ja töötlemiseks näinud ette kitsendused. Vallavalitsuse sisemise töökorraldusega püüame teha kõik, et eraelu võimalikult vähe riivataks ning Avaliku teabe seaduses asutusesiseseks teabeks tunnistatud isikuandmed ei satuks kolmandate isikute valdusse.
Vastavalt isikuandmete kaitse seadusele on õigus igaühel tutvuda tema kohta kogutud isikuandmetega ning teada saada, millises ulatuses ja eesmärgil on teda puudutavaid isikuandmeid töödeldud. Kui isiku andmed on muutunud või muul põhjusel ebatäpsed, siis on isikul õigus nõuda vastavate paranduste tegemist.
Juhul kui Teie hinnangul on ametiasutus kogunud või kasutanud Teie andmeid ebaseaduslikult või ei väljasta isikule tema kohta käivaid andmeid, siis on Teil õigus pöörduda vastavasisulise kaebusega Andmekaitse Inspektsiooni või kohtu poole.
Alljärgnevalt on välja toodud, millisel eesmärgil ametisutuses isikuandmeid ja eraelu puudutavat teavet töötleb ning kuidas vastavaid andmeid kaitstakse või avalikkusele kättesaadavaks tehakse.
Isiku andmete avalikkusele kättesaadavaks tegemine
Isikuandmed avalikustatakse ainult juhul, kui avalikustamise kohustus tuleneb seadusest. Eraisikute kirjad (nii asutusse saabunud kui ka asutusest välja saadetud) registreeritakse vallavalitsuse elektroonilises dokumendiregistris Postipoiss. Dokumendiregistrile on kõikidel juurdepääs valla veebilehelt www.ridala.ee.
Avaliku teabe seadusest lähtuvalt märgitakse dokumendiregistrisse kirja saatja ja saaja kohta nimi, aadress ja muud kontaktandmed. Dokumendiregistri avalikust vaatest on võimalik näha ainult isiku nime (aadressile ja kontaktandmetele ligipääsu ei ole). Kui dokumendiregistri väljadel olevast infost ilmneb teave, mis Avaliku teabe seaduse (§ 35) alusel võib riivata kirja saatja eraelu või Isikuandmete kaitse seadusest lähtuvalt kajastada delikaatseid isikuandmeid, on dokumendiregistri avalikus vaates näha kirja saatja või saaja nime initsiaalid (näiteks sotsiaalvaldkond). Muul juhul avalikustatakse dokumendiregistris kirja saaja või saatja ees- ja perekonnanimi.
Kui saadate ametiasutusele kirja paberdokumendina, kirja dokumendiregistri avalikust vaatest kätte saada ei ole võimalik. Kui saadate kirja elektrooniliselt ning see ei sisalda isikuandmeid või teavet, mis annab aluse dokumendile juurdepääsupiirang kehtestada, on Teie e-kiri Avaliku teabe seaduse alusel dokumendiregistrist kõikidele kättesaadav. Kirja saatja võib kirjas avaldada, et ei soovi kirja dokumendiregistri kaudu avalikustamist.
Vastavalt Kohaliku omavalitsuse korralduse seadusele (§ 23 lg 5, § 31 lg 1, § 51 lg-d 6 ja 7) peavad vallavolikogu ja vallavalitsuse õigusaktid (määrused, otsused ja korraldused) koosolekute protokollid olema igaühele kättesaadavad. Õigusaktid ja protokollid tehakse kättesaadavaks dokumendiregistri kaudu. Õigusaktides ja protokollides ei avalikustata isikute nimesid, elukohti ning kontaktandmeid. Kui õigusakt sisaldab lisaks isiku nimele ja kontaktandmetele muud seaduse alusel asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud teavet, ei avalikustata õigusaktist ka vastava teabega osa (Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 31 lg 2 ja § 51 lg 8). Kui õigusakti või protokolli sisu on valdavalt asutusesiseks kasutamiseks mõeldud teave, õigusakti või protokolli ei avalikustata.
Õigusakt avalikustatakse koos isikuandmetega juhul, kui vastav kohustus tuleneb seadusest.
Vastavalt Haldusmenetluse seadusele on ametiasutusel õigus dokumendi resolutiivosa (dokumendi osa, millega kedagi kohustatakse midagi tegema) avaldada kas üleriiklikus või kohalikus ajalehes või interneti väljaandes "Ametlikud Teadaanded". Dokumendi resolutiivosa avalikustatakse, kui
1. dokument on vaja kätte toimetada enam kui sajale isikule;
2. puuduvad andmed menetlusosalise aadressi kohta või kui menetlusosaline ei ela teadaoleval aadressil ja tema tegelik viibimiskoht ei ole teada ning dokumenti ei ole muul viisil võimalik kätte toimetada;
3. haldusakt on vaja avalikult teatavaks teha ja haldusakt ei kuulu avaldamisele Riigi Teatajas.
Interneti väljaandes "Ametlikud Teadaanded" avalikustab ametiasutus isikuandmeid ka juhul, kui seda näeb ette eriseadus või selle alusel antud õigusakt (vt Riigi Teataja seadus, Ametlike Teadaannete põhimäärus).
Vastavalt Avaliku teabe seadusele andmekogudes, mille pidaja on ametiasutus, isikuandmeid ei avalikustata, v.a juhul, kui isikuandmete avaldamise kohustus ei tulene seadusest.
Isikuandmete kolmandatele isikutele, sealhulgas teistele asutustele edastamine
Eraisikutele edastatud või eraisikutelt saadud dokumendid on valdavalt juurdepääsupiiranguga, kuna õigusaktidega sätestatud nõuetest lähtuvalt sisaldab isiku kiri selle saatja või saaja elukohaandmeid, telefoninumbrit, e-posti aadressi. Eelloetletud andmeid loetakse isiku eraelu puudutavaks teabeks ning see ei kuulu kolmandatele isikutele avalikustamisele (v.a kui isiku nime või kontaktandmeid on kasutatud juriidilise isiku või asutuse esindajana). Muu kirjas märgitud teabe osas sõltub juurdepääsu piiramine dokumendi sisust. Võimalikud juurdepääsupiirangute alused sätestab Avaliku teabe seaduse § 35.
Hoolimata juurdepääsupiirangust väljastab ametiasutus dokumendi asutusele või isikule, kellel on otsene seadusest tulenev õigus seda küsida (nt kohtueelne menetleja, kohus, järelevalveasutus jms). Kui ametiasutusele saadetud kirjale vastamine on teise asutuse pädevuses, siis edastab ametiasutus selle vastavale asutusele, informeerides sellest ka kirja saatjat.
Kui kirjaga, mis on ametiasutusele saadetud või ametiasutusest väljastatud, soovitakse tutvuda teabenõude korras (alus Avaliku teabe seaduse 3. peatükk), analüüsib ametiasutus teabenõude saamisel, kas taotletavat dokumenti saab muutmata kujul väljastada või tuleb seda töödelda nii, et juurdepääsupiiranguga teave ei satuks kolmandate isikute valdusse. Igal juhul kaetakse väljastatavas dokumendis kirja saaja või saatja kontaktandmed (aadress, e-posti aadress, telefoninumber). Ametiasutuses ning omavalitsusorganite töös avaldab ametiasutus isikuandmeid ainult asja menetlemiseks ning menetlusega seotud isikutele minimaalselt, s.o asja lahendamiseks hädavajalikus mahus.
Vastavalt Isikuandmete kaitse seadusele on vallavalitsuse, vallavolikogu ja nende moodustatud komisjonide liikmed nii volituste ajal kui ka pärast volituste lõppemist ning ametiasutuse teenistujad nii teenistussuhte ajal kui pärast selle lõppemist kohustatud hoidma salajas teiste inimeste perekonna- ja eraellu puutuvaid andmeid ning muud konfidentsiaalsena saadud informatsiooni. Kui omavalitsusorgan või komisjon ei vaja seisukoha andmiseks või otsustamiseks otseselt isikuandmeid, edastab ametiasutus dokumendid organi liikmetele isikuandmeteta või muu konfidentsiaalse teabeta.
Haldusmenetluse seadusele tuginedes võimaldatakse haldusmenetluses menetlusosalistel toimiku ja dokumentidega tutvuda ametiasutuses ametiisiku juuresolekul. Ametiisik peab tagama, et dokumentidega tutvumisel ei avaldata teiste menetlusosaliste eraelu puudutavaid andmeid.
Eriseadustest tulenevalt on ametiasutusel teatud asjades kohtuvälise menetleja õigused. Väärteomenetlust reguleerib üksikasjalikult Väärteomenetluse seadustik koos Kriminaalmenetlus seadustikuga. Menetlusalune isik ja tema esindaja saavad materjalidega tutvuda menetlusseadustikes ettenähtud korras. Väärteoteate esitaja saab materjalidega tutvuda teabenõude esitamisega, arvestades kehtestatud juurdepääsupiiranguid. Väärteoteate esitaja andmed avaldab ametiasutus teistele menetlusosalistele ulatuses, mis on menetlusseadustikes ette nähtud ning asja lahendamiseks vajalik. Väärteomenetluses ei tagata tunnistaja anonüümsust Korruptsioonivastase seaduse alusel korruptiivsest teost teatamisel ja lastekaitsega seotud ülesannete täitmisel.
Jõustunud väärteootsused registreeritakse ka Karistusregistris. Ligipääs karistusregistrisse on piiratud, andmeid saab küsida Karistusregistri seaduse 3. peatükis sätestatud korras.
Õigus tutvuda enda andmetega
Igaühel on õigus küsida ametiasutuselt enda kohta käivaid isikuandmeid ning teavet ning õigus tutvuda kõikide tema kohta kogutud andmetega. Seda õigust võib piirata üksnes seaduse alusel.
Lähtuvalt Isikuandemete kaitse seadusest on igal isikul õigus saada teada:
1. milliseid isikuandmeid tema kohta ametiasutuses kogutakse ja on kogutud;
2. millisel eesmärgil ning millisele seadusele või muule õigusaktile tuginedes tema andmeid töödeldakse;
3. millistele isikutele või asutustele on tema isikuandmeid edastatud.
Enda andmete töötlemise kohta on ametiasutuselt võimalus saada informatsiooni või tutvuda andmetega, mida Teie kohta on kogutud, järgmiselt:
1. pöörduda suulise järelepärimisega telefoni teel (vallasekretäri või registripidaja-referendi või ametniku vastuvõtul;
2. esitada kirjalik taotlus (Tallinna mnt 83, Uuemõisa alevik, Ridala vald, 90401 Lääne maakond; e-post: info@ridala.ee)
3. taotleda teabenõude Avaliku teabe seaduse korras Teie isikuandmetega dokumentide väljastamist;
4. tutvuda Teie isikuandmetega dokumentide või registritega ametiasutuses koha peal.
Surnud isiku andmeid on õigus taotleda pärijal, surnu abikaasal, surnu vanematel ja vanavanematel, lastel ja lastelastel ning õel või vennal.
Isikuandmete väljastamiseks peab andmete väljastaja olema veendunud, et tegemist on just selle isikuga, kellel on õigus vastavaid andmeid saada. Seetõttu peab andmete taotleja vajadusel oma isikusamasust või andmete taotlemise õigust tõendama. Kui telefoni teel tehtud päringu puhul ei ole ametnikul võimalik veenduda, et andmeid küsib õigustatud isik, on ametnikul õigus paluda taotluse esitamist kirjalikult koos vajalike tõenditega.
Lähtuvalt Isikuandmete kaitse seaduses väljastab ametiasutus nõutavad isikuandmed või põhjendab andmete väljastamisest või teabe andmisest keeldumist taotluse saamise päevale järgneva viie tööpäeva jooksul. Olenevalt taotletavatest andmetest võib eriseadus isikuandmete kohta teabe ja isikuandmete väljastamise korra suhtes näha ette erandi.
Teabenõude korras väljastatakse taotlejale tema isikuandmetega seotud dokumentide koopiad või väljatrükid või juhendatakse isik avalikustatud teabe juurde. Teabenõue täidetakse viivituseta, kuid mitte hiljem kui viie tööpäeva jooksul nõuetekohaselt esitatud teabenõude registreerimisele järgnevast tööpäevast. Kui teabenõuet on vaja täpsustada või kui teabe väljaselgitamine on aeganõudev, võib ametiasutus teabenõude täitmise tähtaega pikendada kuni 15 tööpäevani. Tähtaja pikendamisest koos põhjendustega teavitatakse teabenõude esitajat.
Ametiasutus keeldub dokumentidega koha peal tutvumise võimaldamisest ja dokumentide või teabe väljastamisest juhul, kui see võib:
1. kahjustada teiste isikute õigusi ja vabadusi, eraelu puutumatust või isikuandmete kaitset;
2. takistada kuriteo tõkestamist või kurjategija tabamist või raskendada tõe väljaselgitamist kriminaalmenetluses;
3. ohustada lapse põlvnemise saladuse kaitsmist.
Riiklikest registritest, millesse andmeandja on ametiasutus (Eesti rahvastikuregister, sotsiaalteenuste- ja toetuste andmeregister; majandustegevuse register, riiklik ehitisregister, riigi maakataster, kinnistusraamat, Eesti Hariduse Infosüsteem, Haigekassa, kohustusliku kogumispensioni register, e-toimiku infosüsteem) saab enda kohta käivaid andmeid kontrollida ka riigiportaali www.eesti.ee e-teenuse (rubriik „Kodanikule") kaudu.
Igal isikul on õigus nõuda enda või oma esindatava (eestkostetava) ebaõigete isikuandmete parandamist. Selleks tuleb kas suuliselt või kirjalikult teha vastav tähelepanek ametiasutusele. Asjakohase teabe võib edastada kas asja menetlevale või menetlenud ametnikule või ametiasutuse üldkontaktidele (tel 47 24440, e-post info@ridala.ee või post Tallinna mnt 83, Uuemõisa alevik, Ridala vald, 90401, Lääne maakond). Paranduste tegemiseks võib ametiasutus nõuda täiendavaid tõendeid.
Kui isikuandmete töötlemise nõue ei tulene seadusest, peab ametiasutus isikuandmete töötlemiseks saama Teilt vabal tahtel kirjaliku nõusoleku (vt Iskuandmete kaitse seaduse § 12). See on põhjus, miks erinevatele preemiatele, konkurssidele esitamiseks või valla veebilehel või valla ajalehes isikuga seotud andmete edastamiseks või avalikustamiseks on vaja ka vastava isiku nõusolekut.
Kui ametiasutusel ei ole Teie isikuandmete kasutamiseks enam (nt andmete säilitamise tähtaeg on lõppenud) seaduslikku alust, kuid Te leiate, et andmete töötlemist jätkatakse, võite nõuda andmete kasutamise lõpetamist või andmete kustutamist.
Toimetaja: ANNELI NÕUPUU
Telefon: +372 4724440
info@ridala.ee
Lossi tn 4, Uuemõisa
90401, Läänemaa
11.12.17 Töökuulutus!
11.12.17 Info kommipakkidest!
4.12.17 Mälumängu III voor juba 08.detsembril!!!!!
9.11.17 Hõbesavist ehete valmistamise kursus!
6.11.17 Mälumängu II voor juba 10. novembril!


text:
Rahandusministri 31. detsembri 2003. a määruse nr 113 "Sotsiaalmaksu maksmise kord erijuhtudel" muutmine – Riigi Teataja
RTL 2006, 56, 1021
Vastu võetud 28.06.2006 nr 40
Rahandusministri 31. detsembri 2003. a määruses nr 113 «Sotsiaalmaksu maksmise kord erijuhtudel» (RTL 2004, 3, 35; 2006, 40, 702) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõike 1 punktid 1–3 sõnastatakse järgmiselt:
3) Eestis elava 3–16-aastase keskmise, raske või sügava puudega lapse või 16–18-aastase raske või sügava puudega lapse üks Eestis elav mittetöötav vanem või võõrasvanem, kes ei saa riiklikku pensioni;»;
2) paragrahvi 2 lõike 1 punktis 4 asendatatakse tekst «käesoleva lõike punkti 1 alusel» tekstiga «käesoleva lõike punkti 1 või 2 alusel»;
3) paragrahvi 2 lõike 1 punktid 6 ja 7 sõnastatakse järgmiselt:
« 6) üks Eestis elav vanem, eestkostja või hooldaja, kellega on sõlmitud perekonnas hooldamise leping ja kes kasvatab Eestis seitset või enamat alla 19-aastast Eestis elavat last;
7) äriühingu, mittetulundusühingu, sihtasutuse või füüsilisest isikust ettevõtja töötaja, kes saab töövõimetuspensioni.»;
« (11) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 ja 2 sätestatud juhul makstakse sotsiaalmaksu isiku eest, kes saab sünnitushüvitist, lapsendamishüvitist, lapsehooldustasu või vanemahüvitist, lõike 1 punktis 3 sätestatud juhul hooldajatoetust «Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse» § 8 alusel ning lõike 1 punktis 6 sätestatud juhul seitsme- ja enamalapselise pere vanema toetust.»;
5) paragrahvi 2 lõike 2 punktist 1 ja 7 jäetakse välja sõnad «kuni vanaduspensionieani»;
« (2) Käesoleva määruse § 2 lõike 1 punktis 7 nimetatud isiku eest riigipoolse sotsiaalmaksu maksmise kohustuse tekkimise päevaks loetakse töövõimetuspensioni saava isikuga töösuhte tekkimise päev või töötajale töövõimetuspensioni määramise päev, kui § 6 lõikes 3 nimetatud taotlus on esitatud kolme kuu jooksul arvates riigipoolse sotsiaalmaksu maksmise aluse tekkimisest. Hilisemal taotluse esitamisel tekib riigipoolne sotsiaalmaksu maksmise kohustus tagantjärele, kuid mitte rohkem kui taotluse esitamise kuule eelnenud kolme kalendrikuu eest.»;
« (4) Käesoleva määruse § 4 lõigetes 2–4 nimetatud isiku eest riigipoolse sotsiaalmaksu maksmise kohustuse tekkimise päevaks loetakse lapse sünnikuupäev, vanema ja lapse Eestisse elama asumise päev, lapsele puude raskusastme määramise päev või sünnitushüvitise, lapsendamishüvitise, lapsehooldustasu, vanemahüvitise, hooldajatoetuse või seitsme- ja enamalapselise pere vanema toetuse maksmise lõppemisele järgnev päev, kui § 4 lõigetes 2–4 nimetatud taotlus on esitatud kuue kuu jooksul arvates riigipoolse sotsiaalmaksu maksmise alusel tekkimisest. Hilisemal taotluse esitamisel tekib riigipoolne sotsiaalmaksu maksmise kohustus tagantjärele, kuid mitte rohkem kui taotluse esitamise kuule eelnenud kuue kalendrikuu eest.»;
8) paragrahvi 4 senine tekst loetakse lõikeks 1 ning paragrahvi täiendatakse lõigetega 2–4 järgmises sõnastuses:
« (2) Käesoleva määruse § 2 lõike 1 punktides 1 või 2 nimetatud isik, kes ei saa sünnitushüvitist, lapsendamishüvitist, lapsehooldustasu või vanemahüvitist, esitab elukohajärgsele pensioniametile taotluse koos isikut tõendava dokumendi ja lapse või laste sünnitunnistustega. Paragrahvi 2 lõike 1 punktis 2 nimetatud isik lisab taotlusele täiendavalt tööraamatu. Pensioniametil on õigus vajaduse korral nõuda täiendavaid dokumente, mis tõendavad taotleja vastavust § 2 lõike 1 punkti 1 või 2 tingimustele.
(4) Käesoleva määruse § 2 lõike 1 punktis 6 nimetatud isik, kes ei saa seitsme- ja enamalapselise pere vanema toetust, esitab elukohajärgsele pensioniametile taotluse koos isikut tõendava dokumendi ja laste sünnitunnistustega. Pensioniametil on õigus vajaduse korral nõuda täiendavaid dokumente, mis tõendavad taotleja vastavust § 2 lõike 1 punkti 6 tingimustele.»;
« (3) Paragrahvi 2 lõike 1 punktis 7 nimetatud äriühing, mittetulundusühing, sihtasutus või füüsilisest isikust ettevõtja esitab Sotsiaalkindlustusametile igal kuul riigipoolse sotsiaalmaksu ülekandmise taotluse, kus näidatakse töötajate, kes saavad töövõimetuspensioni, ees- ja perekonnanimed, isikukoodid, töösuhte tekkimise või lõppemise kuupäev ning riigi poolt makstava sotsiaalmaksu summa.»;
« (4) Lõikes 3 nimetatud andmete alusel esitab Sotsiaalkindlustusamet vormi ESD, millel näitab andmed iga käesoleva määruse § 2 lõike 1 punktis 7 nimetatud äriühingu, mittetulundusühingu, sihtasutuse või füüsilisest isikust ettevõtja töövõimetuspensioni saava töötaja kohta.»;
11) paragrahvi 8 tekst sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Käesoleva määruse § 2 lõike 2 punktides 1, 8 ja 11 ning §-s 21 nimetatud isik teatab sotsiaalmaksu maksjale 10 päeva jooksul kirjalikult oma tööle asumisest või töötamise lõpetamisest, § 2 lõike 1 punktides 2, 3 ja 4 nimetatud isik teatab sellest elukohajärgsele pensioniametile ning § 2 lõike 2 punktis 7 nimetatud isik Tööturuameti piirkondlikule struktuuriüksusele.
(3) Käesoleva määruse § 2 lõike 2 punktides 1, 8 ja 11 ning §-s 21 nimetatud isik teatab sotsiaalmaksu maksjale 10 päeva jooksul kirjalikult pensioni saamisest teisest Euroopa Majanduspiirkonna riigist või Eestiga sotsiaalkindlustuslepingu sõlminud riigist, § 2 lõike 1 punktis 3 nimetatud isik teatab sellest elukohajärgsele pensioniametile ning § 2 lõike 2 punktis 7 nimetatud isik Tööturuameti piirkondlikule struktuuriüksusele.»

matches:
§ 8
§ 2
§ 6
§ 4
§ 4
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2


text:
Millal võid nende poole pöörduda? / inimõiguste giid
Institutsioonist
Mida ta sinu heaks teha saab?
Millal võid nende poole pöörduda?
Kuidas nende poole pöörduda
Menetluskord ja tähtajad
inimõiguste institutsioonid Euroopa Inimõiguste Kohus
Võid Euroopa Inimõiguste Kohtule avalduse esitada kui usud, et sinu inimõigusi on rikkunud Eesti riigi (või ükskõik mis teise Euroopa inimõiguste konventsiooni allkirjastanud riigi) ametnikud või asutused.
Ometigi on mõned tingimused, mida pead arvesse võtma enne kui saad avalduse esitada:
Sinu õiguste rikkumine peab olema seotud inimõigustega, mis on kirjas konventsioonis ja selle protokollides
Euroopa Inimõiguste Kohus ei saa uurida asju, mis ei ole otseselt seotud konventsiooniga kaitstud inimõigustega.
näide Euroopa Inimõiguste Kohus ei saa läbi vaadata sinu avaldust, kui see puudutab riigi maksupoliitikat või sotsiaaltoetuse poliitikat.
Rikkumine peab olema toime pandud riigiasutuse või -ametnike poolt
Euroopa Inimõiguste kohus ei saa läbi vaadata eraettevõtete, rahvusvaheliste organisatsioonide või üksikisikute, kes ei esinda Eesti riigiasutusi, otsuseid või tegevusi.
Võid kaevata ainult nende rikkumiste üle, mis on toime pandud sinu või kellegi suhtes, keda sul on õigus esindada
Sa ei või kaevata teise inimese inimõiguste rikkumise üle, välja arvatud juhul, kui sulle on väljastatud volikiri üle anda avaldus tema nimel.
erand Juhul, kui sinu perekonna liige või sugulane on surnud või kadunud võimaliku inimõiguste rikkumise tagajärjel, on sul õigus esitada kaebus sellise rikkumise üle enda nimel, kui oled isiklikult ja otseselt sellest mõjutatud.
Enne kaebuse esitamist Euroopa Inimõiguste Kohtusse, pead esmalt kaebama asutusele, mis vastutab selliste olukordade lahendamise eest Eestis
Euroopa Inimõiguste Kohus ei saa läbi vaadata sinu õiguste võimalikku rikkumist kui sa ei ole esmalt üritanud probleemi lahendada kasutades kõiki tavapäraseid kaebemehhanisme, mis on sulle kättesaadavad riikliku õiguse kohaselt.
näide Kui usud, et kohtunik sinu kohtumenetluses ei ole erapooletu või iseseisev, pead esmalt taotlema tema tagandamist asjast. Juhul, kui kohtunik keeldub, pead selle kohta kaebama kõrgema astme kohtule. Alles peale seda võid kaevata Euroopa Inimõiguste Kohtule.
Sa pead kaebuse esitama 6 kuu jooksul rikkumise toimumisest või viimasest negatiivsest otsusest sinu olukorra suhtes
Täielik avaldus koos kõigi kohtu poolt nõutavate dokumentidega tuleb saata 6 kuu jooksul viimasest Eesti riigivõimu või kohtu poolt tehtud otsusest seoses sinu kaebusega. Kui sellist asutust, millele sellise rikkumise üle kaevata, ei ole olemas, mõõdetakse tähtaega võimaliku rikkumise kuupäevast. Kuus kuud möödub viimasel kuupäeval, isegi kui see langeb nädalavahetusele või riigipühale. Sellepärast tee kindlaks, et kohus saab sinu avalduse kätte enne tähtaja möödumist.
oluline Peaksid oma avalduse saatma niipea, kui võimalik, kuna kohus võib paluda lisadokumente, mida sa pole oma algse avaldusega kaasanud. Nende dokumentide kohtule esitamiseks lisaaega ei anta. Kõik nõutud dokumendid tuleb saata enne algse 6-kuulise tähtaja möödumist, vastasel juhul loetakse sinu avaldus vastuvõetamatuks ja lükatakse tagasi.
Sinu inimõiguste rikkumine ei saa olla juba lahendatud või läbi vaadatud mõne teise inimõigusteorgani poolt
Kui rikkumisega tekitatud kahju on parandatud või hüvitatud Eesti kohtute või riigiasutuste poolt, keeldub Euroopa Inimõiguste Kohus sinu avaldust vastu võtmast.
näide Kui sul ei lubatud oma väiteid või vaatlusi esitada esimese astme kohtule, kuid apellatsioonikohus tühistas esimese astme kohtu otsuse ja lubas sul täies mahus suulisel arutamisel osaleda, lükatakse sinu kaebus tagasi.
Sinu inimõiguse rikkumisega peab olema tekitatud märkimisväärset kahju
Mõnel juhul, nagu näiteks võimaliku piinamise, ebainimliku kohtlemise või ebaseadusliku vabadusevõtmise puhul, peetakse rikkumisega tehtud kahju märkimisväärseks selle vabaduse enda tähtsuse tõttu. Kuid teistel juhtudel peab inimõiguse rikkumisega loodud ebasoodne olukord olema piisavalt märkimisväärne, et kohus sinu asjaga tegeleks.
näide Kui oled kaotanud €50 omandiõiguse rikkumise tulemusena, loeb kohus tõenäoliselt sinu avalduse vastuvõetamatuks ja lükkab selle tagasi.
Artiklid 34, 35
Kohtureeglid
Loe informatsiooni (inglise keeles)
Vastuvõetavuse kontrollnimekiri
Vastuvõetavuse kriteeriumite praktiline juhend
Loe informatsiooni
Inimõiguste Kohus: küsimused ja vastused juristidele
Euroopa Advokatuuride ja Õigusliitude Nõukogu

matches: Kohus Kohus Kohus kohus Kohus kohus kohus Kohus kohus kohus


§ 2 Maksumäär
§ 3 Maksusumma määramine
§ 5 Maksuperiood ja maksu tasumine
§ 7 Vastutamine
§ 8 Varasemate õigusaktide kehtetuks tunnistamine
RT IV, 11.09.2014, 17
Vastu võetud 28.03.2013 nr 10
RT IV, 04.04.2013, 2
29.08.2014 RT IV, 11.09.2014, 5 14.09.2014
(1) Maksuobjekt on Are valla haldusterritooriumil paigaldatud kuulutus ja reklaam.
1) avalikkusele suunatud reklaami pindalaga;
2) maksu arvutamisel ümardatakse pinna suurus järgmise täisruutmeetrini iga pinna osas eraldi;
3) alla ühe kuu eksponeeritava reklaami tasu arvestatakse ühe kuu eest.
(4) Vallavalitsusel on õigus teha soodustusi kohalikku sotsiaal-, kultuuri-, spordi- ja seltsielu ning ettevõtlust edendavale välireklaamile. Taotlus reklaamimaksust vabastamiseks või soodustuse saamiseks esitatakse Are Vallavalitsusele.
[RT IV, 11.09.2014, 5 - jõust. 14.09.2014]
§ 2. Maksumäär
(1) Maksumäär reklaampinna ühe ruutmeetri eest kuus on 3 eurot.
1) omavoliliselt paigaldatud reklaami eest või reklaami eest, mille paigaldamise loas märgitud tähtaeg on möödunud;
[Kehtetu - RT IV, 11.09.2014, 5 - jõust. 14.09.2014]
§ 3. Maksusumma määramine
(1) Maksumaksjal on kohustus esitada maksuhaldurile vormikohane maksudeklaratsioon (vorm lisas 1) üks kord aastas 15. jaanuariks.
(2) Deklaratsioon saadetakse posti teel, elektroonilisel andmekandjal või elektroonilist andmesidet kasutades või antakse üle maksuhalduri ametiruumides.
(3) Deklaratsioonile lisatakse maksustatava reklaami mõistlikus formaadis foto, kujutise arvutiväljatrükk vms, millele on märgitud maksustatava reklaami mõõdud ja deklaratsiooni koostaja nimi ning allkiri.
(4) Maksuhaldur teeb maksudeklaratsioonile märke selle vastuvõtmise kohta.
(5) Maksudeklaratsiooni alusel arvutab maksuhaldur tasumisele kuuluva maksusumma ja saadab selle kohta maksumaksjale maksuteate hiljemalt 30 päeva enne maksu tasumise tähtaega.
(1) Maksuhaldur on Are Vallavalitsus. Maksuhalduri toiminguid teeb Are Vallavalitsuse pearaamatupidaja.
(2) Pearaamatupidaja on volitatud maksu kogumisel rakendama maksukorralduse seaduses sätestatud maksuhalduri õigusi.
§ 5. Maksuperiood ja maksu tasumine
(3) Maks tasutakse maksuhalduri esitatud maksuteate või maksuotsuse alusel Are valla eelarvesse igakuuliselt reklaami eksponeerimisele järgneva kuu 20. kuupäevaks.
2) mittetulundusühingute, teatrite, kinode, muuseumide, näituste, kultuuri-, spordi-, heategevuslike ühiskondlike ürituste reklaam;
3) kaubanduslik teave kaubandustegevuse seaduse § 10 tähenduses ettevõtja asu- või tegevuskoha järgsel hoonel, vaateaknal või hoone seina ääres;
4) reklaam kaubanduslikul inventaril (toolid, lauad, külmikud, päikesevarjud, prügikastid, tuhatoosid jms esemed);
5) ehitise või sõiduki sees ja sõiduki väliskülgedele paigaldatud reklaam;
6) ehitusseaduse § 29 lõike 2 punktis 3 nimetatud informatsioonitahvlil sisalduv teave, samuti ehitusettevõtja logo, nime ja kontaktandmete paigaldamine ehituse piirdele;
7) füüsilise või juriidilise isiku poolt tema valduses olevale hoonele või territooriumile paigaldatud oma ärinimi või logo;
8) jäätmekäitleja logo, nime ja kontaktandmete reklaamimine jäätmekogumisvahendil;
9) kuulutused ja teated valla reklaamstendidel.
§ 7. Vastutamine
(1) Kehtestatud tähtajast hiljem või vähem tasutud maksu summalt arvestatakse intressi 0,06 % päevas alates maksukohustuse tekkimise päevast.
(2) Määrusega vastuolus paigaldatud reklaamid, samuti rohkem kui kahe kuu eest tasumata jätnud maksumaksja reklaami võib vallavalitsus maha monteerida, kusjuures kulud kannab omanik.
§ 8. Varasemate õigusaktide kehtetuks tunnistamine
Lisa 1 Deklaratsioon


Täiendava ravimihüvitise taotlemise ja maksmise kord – Riigi Teataja
Täiendava ravimihüvitise taotlemise ja maksmise kord
Täiendava ravimihüvitise taotlemise ja maksmise kord - sisukord
§ 2 Hüvitise taotlemine
§ 3 Avalduse menetlemine
§ 4 Hüvitise maksmine
§ 5 Teabe saamine
RTL 2002, 134, 1962
Vastu võetud 26.11.2002 nr 135
Määrus kehtestatakse «Ravikindlustuse seaduse» (RT I 2002, 62, 377) § 47 lõike 7 alusel.
Käesolev määrus sätestab kindlustatud isiku ambulatoorseks raviks vajalike ja Eesti Haigekassa ravimite loetelusse kantud ravimite ostmisel «Ravikindlustuse seaduse» §-s 47 kehtestatud täiendava ravimihüvitise (edaspidi hüvitis) Eesti Haigekassalt (edaspidi haigekassa) taotlemise ja hüvitise maksmise korra.
§ 2. Hüvitise taotlemine
(1) Kindlustatud isik või tema seaduslik esindaja esitab hüvitise saamiseks avalduse haigekassa piirkondlikule osakonnale.
(2) Hüvitise taotlemise avaldus sisaldab taotlust hüvitise väljamaksmiseks hüvitise saamise õiguse tekkimisel ja järgmisi andmeid:
1) kindlustatud isiku ees- ja perekonnanimi;
4) kontakttelefon;
6) vajadusel kindlustatud isiku seadusliku esindaja ees- ja perekonnanimi, isikukood, aadress ja kontakttelefon;
7) avalduse esitamise kuupäev;
8) kindlustatud isiku või tema seadusliku esindaja allkiri.
(3) Kindlustatud isik on kohustatud haigekassat viivitamatult teavitama avalduses esitatud andmete muutumisest.
(4) Kindlustatud isiku seaduslik esindaja lisab avaldusele koopia esindusõigust tõendavast dokumendist.
(5) Avalduse esitamine võib vastavate võimaluste loomisel toimuda elektrooniliselt, kui tagatakse käesoleva määrusega kehtestatud avalduses sisalduvate andmete edastamise, säilitamise ja audentimise nõuete täitmine.
§ 3. Avalduse menetlemine
(1) Haigekassa piirkondlik osakond võtab avalduse vastu ja sisestab avalduse andmed ravikindlustuse andmebaasi.
(2) Kindlustatud isiku avaldust menetleb haigekassa avalduse saabumise järgselt kalendriaastas uuesti igal järgneval kvartalil, kui isikule käesoleva määruse alusel välja makstud hüvitis jäi alla 9500 krooni.
(3) Kui avalduse esitamise hetkel kindlustatud isik ei olnud teinud rahalisi kulutusi ravimitele «Ravikindlustuse seaduse» § 47 lõigetes 1 ja 3 nimetatud ulatuses ja tingimustel, teatab haigekassa kindlustatud isikule sellest 30 päeva jooksul avalduse saamisest.
(4) Hüvitis arvutatakse ja makstakse välja, kui kindlustatud isik oli teinud avalduse esitamise hetkeks või avalduse uuesti menetlemise ajaks rahalisi kulutusi ravimitele «Ravikindlustuse seaduse» § 47 lõigetes 1 ja 3 nimetatud ulatuses ja tingimustel.
§ 4. Hüvitise maksmine
Haigekassa kannab hüvitise kindlustatud isiku pangakontole hiljemalt hüvitise saamise õiguse tekkimise kalendriaasta 25. aprilliks, 25. juuliks, 25. oktoobriks ja järgmise kalendriaasta 25. jaanuariks.
§ 5. Teabe saamine
Ravikindlustuse andmebaasi andmete kohaselt ravimitele tehtud kulutuste kohta saab isik teavet haigekassa piirkondlikus osakonnas või vastavate võimaluste loomisel internetipanga vahendusel.
Käesolev määrus jõustub 2003. aasta 1. jaanuaril.
Minister Siiri OVIIR
Kantsler Maarja MÄNDMAA


text:
Eelotsusetaotlus – Määrus (EL) nr 1215/2012 – Kohtualluvus tsiviil‑ ja kaubandusasjades – Kohaldamisala – Artikli 1 lõige 1 – Mõiste „tsiviil‑ ja kaubandusasjad“ – Liikmesriigi emiteeritud võlakirjad – Erasektori osalemine selle riigi valitsemissektori võla restruktureerimises – Võlakirjatingimuste ühepoolne tagasiulatuv muutmine – Ühise tegutsemise klauslid – Hagi kõnealuse riigi vastu, mille on esitanud eraõiguslikud võlausaldajad, kes omavad neid võlakirju füüsiliste isikutena – Riigi vastutus tegevuse või tegevusetuse eest riigivõimu teostamisel
Kohtuasjas C‑308/17,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Oberster Gerichtshofi (Austria kõrgeim üldkohus) 25. aprilli 2017. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 29. mail 2017, menetluses
koosseisus: Euroopa Kohtu asepresident R. Silva de Lapuerta (ettekandja) esimese koja presidendi ülesannetes, kohtunikud J.‑C. Bonichot, E. Regan, C. G. Fernlund ja S. Rodin,
arvestades kirjalikku menetlust ja 19. aprilli 2018. aasta kohtuistungil esitatut,
– Hellenische Republik, esindaja: Rechtsanwältin K. Kitzberger,
– L. Kuhn, esindaja: Rechtsanwalt M. Brand,
– Kreeka valitsus, esindajad: K. Boskovits, S. Charitaki, M. Vlassi ja S. Papaioannou,
– Itaalia valitsus, esindaja: G. Palmieri, keda abistas avoccato dello Stato P. Pucciariello,
olles 4. juuli 2018. aasta kohtuistungil ära kuulanud kohtujuristi ettepaneku,
1 Eelotsusetaotlus käsitleb küsimust, kuidas tõlgendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määruse (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (ELT 2012, L 351, lk 1) artikli 7 punkti 1 alapunkti a.
2 See taotlus esitati Hellenische Republiki (Kreeka Vabariik) ja Leo Kuhni vahelises vaidluses, mis puudutab nõuet täita selle liikmesriigi emiteeritud võlakirjade tingimusi või hüvitada nende tingimuste täitmata jätmisest tekkinud kahju.
ESMi asutamisleping
3 Brüsselis (Belgia) sõlmiti 2. veebruaril 2012 Belgia Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Eesti Vabariigi, Iirimaa, Kreeka Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Küprose Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Malta, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Soome Vabariigi vahel Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamisleping (edaspidi „ESMi asutamisleping“). Selle lepingu artikli 12 lõige 3 näeb ette, et euroala riikide kõigi uute väärtpaberite tingimustesse, mille lunastustähtaeg on üle ühe aasta, lisatakse alates 1. jaanuarist 2013 ühise tegutsemise klauslid ning seda tehakse viisil, millega tagatakse nende samasugune õiguslik mõju.
4 Määruse nr 1215/2012 põhjendustes 4, 15 ja 16 on märgitud:
„(4) Teatavad erinevused kohtualluvust ja kohtuotsuse täitmist käsitlevates siseriiklikes eeskirjades takistavad siseturu häireteta toimimist. Olulised on sätted, millega ühtlustatakse kollisiooninormid kohtualluvuse kohta tsiviil- ja kaubandusasjades ning tagatakse, et liikmesriigis tehtud kohtuotsuste vastastikune tunnustamine ja täitmine oleks kiire ja lihtne.
(16) Lisaks kostja alalisele elukohale peaks kohtualluvusel olema ka muid aluseid, mis toetuksid tihedale seosele kohtu ja menetluse vahel või aitaksid kaasa tõrgeteta õigusemõistmisele. Tihe seos peaks tagama õiguskindluse ja hoidma ära võimaluse, et kostja vastu esitatakse hagi liikmesriigi kohtusse, mida ta ei saanud mõistlikult ette näha. See on oluline eelkõige lepinguväliste võlasuhete puhul, mis tulenevad eraelu puutumatuse ja isikuõiguste rikkumisest, sealhulgas laimust.“
5 Selle määruse artikli 1 lõige 1 sätestab:
„Käesolevat määrust kohaldatakse tsiviil- ja kaubandusasjade suhtes igat liiki kohtutes. Eelkõige ei kohaldata seda maksu-, tolli- ja haldusasjade suhtes ega riigi vastutuse suhtes tegevuse või tegevusetuse eest riigivõimu teostamisel (acta iure imperii).“
6 Nimetatud määruse artikli 4 lõikes 1 on ette nähtud:
7 Nimetatud määruse artikli 7 punkti 1 alapunktis a on sätestatud:
1) a) lepinguid puudutavates asjades selle paiga kohtusse, kus tuli täita asjaomane kohustus“.
8 Eelotsusetaotluse kohaselt hõlmab Kreeka keskpanga arvelduskontode süsteem nende osaliste nimel avatud kontosid, kellel on selles süsteemis osalemiseks Kreeka keskpanga presidendi luba.
9 Seaduse 2198/1994 artikli 6 lõike 2 kohaselt võivad Kreeka keskpanga arvelduskontode süsteemi osalised anda võlakirjaga seotud õigusi kolmandatest isikutest investoritele, kuid neid õigusi andval õigustoimingul on tagajärjed ainult asjaomastele isikutele, välistades sõnaselgelt igasuguse mõju Kreeka Vabariigi kasuks või kahjuks.
10 Selle seaduse artikli 6 lõikes 4 on nähtud ette, et võlakiri kantakse nimetatud süsteemis osaleja kontole.
11 Lisaks on 23. veebruari 2012. aasta seaduses 4050/2012, mis käsitleb eeskirju Kreeka riigi emiteeritud või tagatud väärtpaberite muutmiseks võlakirjaomanike nõusolekul (FEK A’ 36/23.2.2012), nähtud sisuliselt ette, et teatavate Kreeka riigivõlakirjade omanikele tehakse nn restruktureerimise ettepanek, millega Kreeka riik kutsub neid üles otsustama, kas nad nõustuvad selles ettepanekus viidatud turukõlblike väärtpaberite muutmisega.
12 Seaduse artikli 1 lõike 4 kohaselt on kõnealuste väärtpaberite muutmiseks vaja kvoorumit, mis vastab 50% asjaomaste võlakirjade kogusummast, ning kvalifitseeritud häälteenamust, mis vastab kahele kolmandikule osalevast kapitalist.
13 Nimetatud seaduse artikli 1 lõikes 9 on nähtud ette ka „restruktureerimisklausli“ ehk „ühise tegutsemise klausli“ kehtestamine, mis võimaldab muuta esialgseid võlakirjatingimusi otsustega, mis on vastu võetud välja maksmata kapitali esindava kvalifitseeritud häälteenamusega ning mis kehtib ka vähemuse suhtes.
14 Selle sätte kohaselt kohaldatakse võlakirjaomanike otsust võtta Kreeka riigi esitatud ümberkorraldamispakkumus vastu või lükata see tagasi erga omnes, see on siduv kõigile asjaomastele võlakirjaomanikest võlausaldajatele ning sellega tunnistatakse kehtetuks kõik sellega vastuolus olevad üld- või eriseadused, haldusotsused ja lepingud.
15 Millalgi enne 2011. aastat soetas L. Kuhn, elukoht Viin (Austria), Austrias depositooriumina tegutseva panga kaudu riigivõlakirju nominaalväärtusega 35 000 eurot, mille emiteeris Kreeka Vabariik, mille suhtes kohaldatakse Kreeka õigust ja millega kaubeldakse Ateena (Kreeka) börsil kui registrikande vormis väärtpaberitega. Väärtpaberid registreeriti Kreeka keskpanga arvelduskontode süsteemis.
16 Riigivõlakirjad, mille lunastustähtpäev oli 20. veebruaril 2012, kanti väärtpaberikontole, mille omanik selles depositooriumina tegutsevas pangas oli L. Kuhn. Tegemist on esitajaväärtpaberitega, mis annavad vastavalt võlakirjatingimustele õiguse nõuda lunastustähtpäeva saabudes investeeritud raha tagastamist ja intresside maksmist.
17 Eelotsusetaotluse esitanud kohus leiab, et L. Kuhni ja Kreeka Vabariigi vahel puudub igasugune lepinguline suhe.
18 Selle kohtu sõnul tuleneb nii seadusest 2198/1994 kui ka kõnesolevate riigivõlakirjade võlakirjatingimustest, et nende võlakirjade omanikeks ja võlausaldajateks said kõigepealt Kreeka keskpanga arvelduskontode süsteemi osalised, kui need võlakirjad kanti nende osaliste kontole, kuna vaatamata sellele, et viimased võivad anda nende võlakirjadega seotud õigusi edasi kolmandatest isikutest investoritele, on neid õigusi andval õigustoimingul tagajärjed ainult asjaomastele isikutele, välistades sõnaselgelt igasuguse mõju Kreeka Vabariigi kasuks või kahjuks.
19 Seaduse 4050/2012 vastuvõtmise tulemusena konverteeris Kreeka Vabariik võlakirjad, mille L. Kuhn oli omandanud, asendades need uute, väiksema nimiväärtusega riigivõlakirjadega.
20 Eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib, et L. Kuhni väitel maksis Kreeka Vabariik kuni selle konverteerimise päevani intressi kontole, mis oli tema nimel avatud ühes Austrias asuvas pangas. Ta täpsustab, et L. Kuhn müüs konverteeritud võlakirjad ära 7831,58 euro eest, mille tõttu ta kandis 28 673,42 euro suurust kahju – summa, mis vastab võlakirjade nimiväärtusele lunastustähtpäeva, nimelt 20. veebruari 2012. aasta seisuga ning sisaldab intressi ja kulusid.
21 Leo Kuhn esitas Kreeka Vabariigi vastu hagi Landesgericht für Zivilrechtssachen Wienile (tsiviilasju lahendav liidumaa kohus Viinis, Austria), nõudes kõnealuste võlakirjade algsete võlakirjatingimuste täitmist või nende tingimuste täitmata jätmisest tekkinud kahju hüvitamist.
22 See kohus tunnistas 8. jaanuari 2016. aasta kohtumäärusega, et rahvusvahelise kohtualluvuse eeskirjade järgi ei allu asi talle.
23 Oberlandesgericht Wien (liidumaa kõrgeim kohus Viinis, Austria), kellele esitati selle kohtumääruse peale määruskaebus, lükkas 25. veebruari 2016. aasta kohtumäärusega Austria kohtute kohtualluvuse puudumise vastuväited tagasi põhjusel, et L. Kuhni nõue ei tugine mitte Kreeka õigusaktile, vaid kõnesolevate riigivõlakirjade algsetele võlakirjatingimustele ning kohtualluvus määratakse Kreeka õiguse alusel, ning et käsitletaval juhul on pädev võlausaldaja alalise elukoha kohus, st selle paiga kohus, kus võlanõue täita tuli.
24 Kreeka Vabariik esitas selle kohtumääruse peale erakorralise määruskaebuse Oberster Gerichtshofile (Austria kõrgeim üldkohus).
25 See kohus leiab, et kui L. Kuhn nõuab, et Kreeka Vabariik täidaks kõnesolevate riigivõlakirjade võlakirjatingimusi, tugineb ta põhjendatult väidetavale õigussuhtele tema kui riigivõlakirjade omandaja ja Kreeka Vabariigi kui nende võlakirjade emiteerija vahel ning et seega eksisteerib niinimetatud teisene lepinguline suhe määruse nr 1215/2012 artikli 7 punkti 1 tähenduses.
26 Neil asjaoludel otsustas Oberster Gerichtshof (Austria kõrgeim üldkohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:
„Kas määruse nr 1215/2012 artikli 7 punkti 1 alapunkti a tuleb tõlgendada nii, et:
– ka olukorras, kus – nagu käesoleval juhul – on nõue lepingu alusel korduvalt üle antud, määratakse kohustuse täitmise koht viidatud sätte tähenduses kindlaks esmakordse lepingulise suhte alusel;
– juhul, kui esitatakse nõue täita riigivõlakirja – käesoleval juhul Kreeka Vabariigi emiteeritud riigivõlakirja – tingimusi või hüvitada nende tingimuste täitmata jätmisest tekkinud kahju, määratakse kohustuse täitmise tegelik koht kindlaks juba selle alusel, et neist riigivõlakirjadest tulenevaid intresse maksti liikmesriigis avatud väärtpaberikonto omaniku arvelduskontole;
27 Eelotsusetaotluse esitanud kohus soovib oma küsimusega sisuliselt teada, kas niisuguses olukorras nagu põhikohtuasjas, kus isik omandas depositooriumina tegutseva panga vahendusel liikmesriigi emiteeritud võlakirju, tuleb määruse nr 1215/2012 artikli 7 punkti 1 alapunkti a tõlgendada nii, et „selle paiga, kus tuli täita asjaomane kohustus“, määravad ära võlakirjatingimused nende võlakirjade emiteerimisel, või hoopis võlakirjatingimuste tegeliku täitmise, näiteks intresside maksmise koht.
28 Kreeka Vabariik ning Kreeka ja Itaalia valitsus on seisukohal, et põhikohtuasi ei kuulu „tsiviil- ja kaubandusasjade“ alla määruse nr 1215/2012 artikli 1 lõike 1 tähenduses, kuivõrd see puudutab liikmesriigi suveräänset õigust võtta vastu õigusakte oma valitsemissektori võla restruktureerimiseks.
29 Järelikult tuleb esmalt määrata kindlaks, kas niisugune vaidlus nagu põhikohtuasjas võib puudutada „tsiviil- ja kaubandusasju“ nimetatud artikli 1 lõike 1 tähenduses.
30 Selle sätte kohaselt ei kohaldata määrust nr 1215/2012 eelkõige „riigi vastutuse suhtes tegevuse või tegevusetuse eest riigivõimu teostamisel (acta iure imperii)“.
31 Kuna määrusega nr 1215/2012 tunnistati kehtetuks ja asendati nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrus nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (EÜT 2001, L 12, lk 1; ELT eriväljaanne 19/04, lk 42), siis kehtib Euroopa Kohtu tõlgendus viimasena nimetatud määruse sätete kohta ka määruse nr 1215/2012 suhtes, kui nende kahe liidu õigusakti sätteid võib pidada samaväärseks (16. novembri 2016. aasta kohtuotsus Schmidt, C‑417/15, EU:C:2016:881, punkt 26, ja 9. märtsi 2017. aasta kohtuotsus Pula Parking, C‑551/15, EU:C:2017:193, punkt 31).
32 Nii on see määruse nr 44/2001 artikli 1 lõike 1 ja määruse nr 1215/2012 artikli 1 lõike 1 puhul, mis piiritlevad nende määruste kohaldamisala „tsiviil- ja kaubandusasjadega“, jätmata siiski määratlemata, milline sisu ja ulatus on sellel mõistel, mille suhtes on Euroopa Kohus otsustanud, et seda käsitatakse kui autonoomset mõistet, mille tõlgendamisel tuleb lähtuda ühelt poolt nende määruste eesmärgist ja süsteemist, ja teiselt poolt riigisiseste õigussüsteemide kogumist tulenevatest üldpõhimõtetest (11. juuni 2015. aasta kohtuotsus Fahnenbrock jt, C‑226/13, C‑245/13 ja C‑247/13, EU:C:2015:383, punkt 35, ning 9. märtsi 2017. aasta kohtuotsus Pula Parking, C‑551/15, EU:C:2017:193, punkt 33).
33 Selle tõlgendamise tulemusena jäävad teatavad hagid või kohtuotsused vaidluse osapoolte vaheliste õigussuhete olemuslike tunnuste või vaidluseseme enda tõttu määruse nr 1215/2012 kohaldamisalast välja (15. veebruari 2007. aasta kohtuotsus Lechouritou jt, C‑292/05, EU:C:2007:102, punkt 30 ja seal viidatud kohtupraktika).
34 Euroopa Kohus on seega leidnud, et kuigi teatavad ametiasutuse ja eraõigusliku isiku vahelised vaidlused võivad kuuluda selle määruse kohaldamisalasse, ei ole see nii, kui ametiasutus teostab avalikku võimu (15. veebruari 2007. aasta kohtuotsus Lechouritou jt, C‑292/05, EU:C:2007:102, punkt 31 ja seal viidatud kohtupraktika).
35 Nii on see eelkõige vaidluste puhul, mis johtuvad sellest, et üks vaidluspool teostab avalikku võimu volitusi, kuna need on ulatuslikumad võrreldes üksikisikute vahelisi suhteid reguleerivates üldistes õigusnormides sätestatuga (15. veebruari 2007. aasta kohtuotsus Lechouritou jt, C‑292/05, EU:C:2007:102, punkt 34).
36 Mis puudutab vaidlust põhikohtuasjas, siis tuleb järelikult kindlaks teha, kas see lähtub Kreeka Vabariigi tegevusest, mis kaasneb avaliku võimu volituste teostamisega.
37 Nagu ka kohtujurist oma ettepaneku punktis 62 ja järgmistes punktides märgib, ilmneb avaliku võimu teostamine käesoleval juhul nii Kreeka Vabariigi ja põhikohtuasjas käsitletavate riigivõlakirjade omanike vahelise suhte laadist ja selle muutmise viisist kui ka erakorralistest asjaoludest, milles need muudatused tehti.
38 Nimelt, pärast seda, kui Kreeka seadusandja võttis vastu seaduse 4050/2012 ja kehtestas selle seadusega tagasiulatuvalt ühise tegutsemise klausli, asendati need väärtpaberid uute, märkimisväärselt väiksema nimiväärtusega riigivõlakirjadega. Niisugust võlakirjade asendamist ei olnud ette nähtud ei algsetes võlakirjatingimustes ega ka Kreeka õiguses, mis kehtis nende tingimustega võlakirjade emiteerimise ajal.
39 Seega andis ühise tegutsemise klausli tagasiulatuv kehtestamine Kreeka Vabariigile võimaluse näha ette nende võlakirjade finantstingimustes oluline muudatus, mis kehtis kõigi võlakirjaomanike suhtes – sealhulgas ka nende võlakirjaomanike suhtes, kes oleksid tahtnud olla selle muutmise vastu.
40 Lisaks toimus see täiesti uudne ühise tegutsemise klausli tagasiulatuv kehtestamine ja sellest tulenenud nimetatud finantstingimuste muutmine sügava finantskriisi kontekstis ja erakorralistel asjaoludel. Nende meetmete võtmise dikteeris eelkõige vajadus valitsustevahelise abimehhanismi raames restruktureerida Kreeka riigi valitsemissektori võlg ja maandada restruktureerimiskava ebaõnnestumise ohtu, et vältida riigi maksejõuetust ja tagada euroala finantsstabiilsus. Euroala riikide riigipead ja valitsusjuhid kinnitasid seetõttu 21. juuli ja 26. oktoobri 2011. aasta deklaratsioonides, et erasektori osaluse osas tuleb Kreeka Vabariigi olukorras kasutada erakordset lahendust.
41 Selle olukorra erakorralisus tuleneb ka asjaolust, et vastavalt ESMi asutamislepingu artikli 12 lõikele 3 lisatakse alates 1. jaanuarist 2013 euroala riikide kõigi uute väärtpaberite tingimustesse, mille lunastustähtaeg on üle ühe aasta, ühise tegutsemise klauslid ning seda tehakse viisil, millega tagatakse nende samasugune õiguslik mõju.
42 Sellest järeldub, et arvestades, millistes erakorralistes tingimustes ja asjaoludel võeti vastu seadus 4050/2012, mille kohaselt põhikohtuasjas käsitletavaid algseid riigivõlakirjade tingimusi muudeti ühise tegutsemise klausli kehtestamisega ühepoolselt ja tagasiulatuvalt, ja arvestades ka selle seaduse üldist huvi pakkuvat eesmärki, lähtub vaidlus põhikohtuasjas avaliku võimu teostamisest ja tuleneb Kreeka riigi tegevusest selle avaliku võimu teostamisel, mistõttu see vaidlus ei kuulu „tsiviil- ja kaubandusasjade“ alla määruse nr 1215/2012 artikli 1 lõike 1 tähenduses.
43 Neil asjaoludel tuleb esitatud küsimusele vastata, et määruse nr 1215/2012 artikli 1 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et niisugune vaidlus nagu põhikohtuasjas, mis puudutab liikmesriigi emiteeritud võlakirju omandanud füüsilise isiku hagi selle riigi vastu, et vaidlustada nimetatud võlakirjade vahetamine väiksema väärtusega võlakirjade vastu, mis sunniti sellele füüsilisele isikule peale seadusega, mille liikmesriigi seadusandja oli vastu võtnud erakorralistel asjaoludel ja mille kohaselt neid tingimusi muudeti ühepoolselt ja tagasiulatuvalt ühise tegutsemise klausli kehtestamisega, võimaldades asjaomaste võlakirjade omanike enamusel sundida see vahetus peale vähemusele, ei kuulu „tsiviil- ja kaubandusasjade“ alla selle sätte tähenduses.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määruse (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades artikli 1 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et niisugune vaidlus nagu põhikohtuasjas, mis puudutab liikmesriigi emiteeritud võlakirju omandanud füüsilise isiku hagi selle riigi vastu, et vaidlustada nimetatud võlakirjade vahetamine väiksema väärtusega võlakirjade vastu, mis sunniti sellele füüsilisele isikule peale seadusega, mille liikmesriigi seadusandja oli vastu võtnud erakorralistel asjaoludel ja mille kohaselt neid tingimusi muudeti ühepoolselt ja tagasiulatuvalt ühise tegutsemise klausli kehtestamisega, võimaldades asjaomaste võlakirjade omanike enamusel sundida see vahetus peale vähemusele, ei kuulu „tsiviil- ja kaubandusasjade“ alla selle sätte tähenduses.

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus Kohus Kohus