text:
URANTIA RAAMAT, 27. Kiri. Esimese astme supernavide hoolekanne
URANTIA RAAMAT - 27. Kiri. Esimese astme supernavide hoolekanne
§ 1. Puhkuseajendajad
§ 2. Määramisülemad
§ 3. Eetikatõlgendajad
§ 4. Käitumisesuunajad
§ 5. Teadmiste hoidjad
§ 6. Filosoofiameistrid
§ 7. Palveldamisjuhid
27. Kiri. Esimese astme supernavide hoolekanne
ESIMESE astme supernavid on Jumaluste supernavidest teenijad igavesel Paradiisisaarel. Pole teada, et nad oleksid kunagi valguse ja õigluse teedelt kõrvale kaldunud. Nende loendused on täielikud, igavikust saadik pole ükski sellest hiigelhulgast kaduma läinud. Need kõrged supernavid on täiuslikud olendid, ülimad täiuslikkuses, kuid nad ei ole absoniitsed, samuti mitte absoluutsed. Need olemuselt täiuslikud Lõpmatu Vaimu lapsed töötavad vaheldumisi ja oma soovi järgi arvukate ülesannete kõigil etappidel. Nad ei tegutse laialdaselt väljaspool Paradiisi, kuigi osalevad mitmesugustel keskses universumis kord tuhande aasta jooksul korraldatavatel kogunemistel ja rühmade kokkutulekutel. Nad suunduvad välja ka Jumaluste eriliste sõnumitoojatena ning paljud neist tõusevad Tehnilisteks Nõuandjateks.
Esimese astme supernavid pannakse ka juhtima seeravite vägesid, mis tegelevad hoolekandega mässu tõttu isoleeritud maailmades. Kui niisugusele maailmale annetatud Paradiisi-Poeg tõuseb pärast oma missiooni täitmist Kõikse Isani ja võetakse seal vastu sellest isoleeritud maailmast naasva volitatud vabastajana, siis suunavad määramisülemad alati ühe esimese astme supernavi üle võtma teenivate hoolekandevaimude juhtimist uuel tagasivõidetud sfääril. Selles eriteenistuses olevaid supernave vahetatakse perioodiliselt rotatsiooni alusel. Urantia praegune „seeravite juht”, kes on Kristus Miikaeli annetumisaegadest saadik teenistuses olnud, on teine sellest klassist.
Esimese astme supernavid on teeninud Valgusesaarel igavikust peale ja on läinud kosmosemaailmadesse juhtimismissioonidele, kuid praeguses rollis on nad tegutsenud alles pärast Havona aja-palverändurite saabumist Paradiisi. Need kõrged inglid teenivad praegu põhiliselt ainult järgmises seitsmes teenistusklassis:
1. palveldamisjuhid;
2. filosoofiameistrid;
3. teadmistehoidjad;
4. käitumisesuunajad;
5. eetikatõlgendajad;
6. määramisülemad;
7. puhkuseajendajad.
Tõusu-palverändurid satuvad nende supernavide otsese mõju alla tegelikult alles siis, kui jõuavad Paradiisi eluasemeni ja läbivad siis nende inglite juhtimisel põhjaliku koolituskogemuse loetletule vastupidises järjekorras. See tähendab, et te astute Paradiisi teele puhkuseajendajate õpilastena ja pärast järjestikuseid õppesessioone vahepealsete klassidega lõpetate selle koolitusperioodi palveldamisjuhtijatega. Seejärel olete valmis alustama lõpetanu lõputut elujärku.
1. Puhkuseajendajad
Puhkuseajendajad on Paradiisi inspektorid, kes suunduvad keskselt Saarelt Havona sisemisele ringlusele, et teha seal koostööd oma kolleegidega, puhkusetäiendajatega supernavide teiselt astmelt. Paradiisi nautimise oluliseks komponendiks on puhkus, jumalik puhkus, ja need puhkuseajendajad on viimased juhendajad, kes valmistavad aja-palverändureid ette igavikku viimiseks. Nad alustavad oma tööd keskse universumi viimasel ringil ja jätkavad seda siis, kui palverändur ärkab viimasest ülemineku-unest, unest, millest kosmose loodud-olend väljub igaviku valdustesse.
Puhkusi on seitset liiki: on une- ja mängupuhkus elu madalamates klassides, avastus kõrgemate olendite ja palveldamine vaimisiksuste kõrgeimate liikide jaoks. On olemas ka tavaline, energia vastuvõtmisega puhkus, olendite uuesti laadimine füüsilise või vaimse energiaga. Ja on olemas ülemineku-uni, teadvusetu uni koos seeraviga ühelt sfäärilt teisele liikumise ajal. Neist kõigist täiesti erinev on sügav metamorfoosne uni, üleminekupuhkus olendi ühelt etapilt teisele, ühest elust teise, ühest eksistentsi seisundist teise liikumisel, uni, mille jooksul vahetub alati tegelik staatus universumis, mille puhul ei areneta läbi mingi ühe staatuse eri seisundite.
Ent viimane, metamorfoosne uni on midagi enamat kui need varasemad ülemineku-uned, mis on tähistanud tõusuteel järjestikuste staatuste saavutamist; selle abil ületavad loodud aja- ja ruumiolendid ajalise ja ruumilise sisimad piirid, et jõuda ajatute ja ruumitute Paradiisi paikade alaliste asukate staatusesse. Puhkusetäiendajad ja -ajendajad on selle üleviimis-metamorfoosi jaoks täpselt niisama olulised kui seeravid ja nende kaaslased sureliku loodud-olendi surmajärgse ellujäämise seisukohalt.
Te asute puhkama Havona viimasel ringlusel ja sünnite igaveseks taas Paradiisis. Ja kui te seal vaimselt uuesti isikustute, tunnete teid igavestel randadel tervitavas puhkuseajendajas kohe ära just selle esimese astme supernavi, kes kutsus esile lõpliku une Havona kõige seesmisemal ringlusel, ja te meenutate viimast suurt usulist pingutust, mil valmistusite taas usaldama oma identiteedi hoidmist Kõikse Isa kätesse.
On nauditud viimast ajalikku puhkust, on kogetud viimast ülemineku-und — nüüd ärkate igikestvale elule igavese elupaiga kallastel. „Ja und enam ei ole. Jumala ja tema Poja juuresolek on teie ees ja te olete igavesti tema teenrid, te olete näinud tema nägu ja tema nimi on teie vaim. Seal pole enam ööd, ja nad ei vaja päikesevalgust, sest Suur Allikas ja Kese valgustab neid, nad elavad igavesest ajast igavesti. Ja Jumal pühib ära iga pisara nende silmist, ning surma ei ole enam ega leinamist ega kisendamist, ka valu mitte, sest endised asjad on möödunud.”
2. Määramisülemad
See on rühm, keda supernavide juht, „algne etaloningel”, aeg-ajalt määrab juhtima kõigi kolme klassi — esimese, teise ja kolmanda astme inglite — organisat siooni. Supernavide organisatsioon juhib ja reguleerib end täielikult ise, välja arvatud nende juhi, esimese Paradiisi-ingli funktsioonid, sest see ingel juhib alati kõiki neid vaimisiksusi.
Määramisinglid peavad tegelema palju Paradiisi auliste surelikest asukatega, enne kui need Lõplikkuse Korpusesse vastu võetakse. Õppimine ja õpetamine ei ole Paradiisi jõudnute ainsad tegevused: enne lõpetanuks saamist moodustab olulise osa haridusalastest kogemustest ka teenistus. Ja ma olen täheldanud, et kui tõususurelikel on puhkuseperioode, ilmutavad nad kalduvust vennastuda supernavidest määramisülemate varukorpusega.
Kui teie, tõususurelikud, Paradiisi jõuate, hõlmab teie suhtlemine palju enamat kui vaid kokkupuuteid ülendatud ja jumalike olendite vägedega ning arvukate teile tuttavate auliste kaassurelikega. Te peate vennalikul moel suhtlema ka enam kui kolme tuhande Paradiisi kodanike klassiga, Transtsendentaalide eri rühmadega ja arvukate muud liiki alaliste ja ajutiste Paradiisi asukatega, kes ei ole Urantial ilmutatud. Pärast püsivamat kokkupuutumist nende Paradiisi vägevate intellektidega on väga rahustav suhelda ingli tüüpi mõistustega: nemad meenutavad aja surelikele seeraveid, kellega nad on olnud nii kaua ja nii värskendavas ühenduses.
3. Eetikatõlgendajad
Mida kõrgemale te elu astmikul tõusete, seda enam tuleb tähelepanu pöörata universumi eetikale. Teadlikkus eetikast seisneb lihtsalt selles, et iga indiviid tunnistaks iga teise indiviidi ja kõigi indiviidide olemasolule sisemiselt omaseid õigusi. Kuid vaimne eetika ületab kaugelt surelike ja isegi morontia ettekujutust isiklikest ja rühmasuhetest.
Aja-palveränduritele on eetikat korrakohaselt õpetatud ja nad on seda õppinud oma pikal tõusul Paradiisi hiilgusesse. Et see sissepoole tõusev tee on saanud alguse neist kosmosemaailmadest, kust tõusuteelised pärinevad, on nende universumikaaslaste üha laienevale ringile lisandunud aina uued rühmad. Iga uus kolleegide rühm, kellega nad kohtuvad, lisab veel ühe eetikataseme, mida tuleb tunnustada ja järgida, kuni Paradiisi jõudmise ajaks vajavad tõususurelikud juba tõesti kedagi, kes oleks neile eetiliste tõlgenduste alal abivalmis ja sõbralik nõuandja. Neile ei ole vaja eetikat õpetada, aga kui nad seisavad silmitsi erakordse ülesandega lävida nii palju uuega, on neile vaja õigesti tõlgendada seda, mida nad nii vaevarikkalt on õppinud.
Eetikatõlgendajad on Paradiisi saabujate hindamatud abilised ning nad aitavad neil sel sündmusterikkal perioodil — alates kohalike elanike staatuse omandamisest kuni ametliku vastuvõtmiseni Surelike Lõpetanute Korpusesse — kohaneda arvukate majesteetlike olendite rühmadega. Paljusid mitmesugustest Paradiisi kodanike liikidest on tõusu-palverändurid Havona seitsmel ringlusel juba kohanud. Aulisusega pärjatud surelikud on kogenud ka lähedast kokkupuudet ühisesse korpusesse kuuluvate loodud-olendite kolmsustatud poegadega Havona sisemisel ringlusel, kus need olendid saavad suure osa oma haridusest. Ja teistelgi ringlustel on tõusu-palverändurid kohtunud arvukate Paradiisi-Havona süsteemi ilmutamata asukatega, kes õpivad seal rühmades, valmistudes tulevaste ilmutamata ülesannete täitmiseks.
Kõik need taevased kaaslussuhted on alati vastastikused. Mitte ainult teie, tõususurelikud, ei saa kasu neist aina lisanduvatest universumikaaslastest ja nii arvukatest üha jumalikumate kaaslaste klassidest, vaid te annate igale niisugusele vennalikule olendile midagi ka omaenda isiksusest ja kogemustest, mis muudab igaühe neist alati seks teistsuguseks ja paremaks tänu sellele, et ta on olnud koos tõususurelikuga, kes pärineb arenevast aja- ja ruumimaailmast.
4. Käitumisesuunajad
Olles Paradiisis valitsevate suhete eetika kohta juba täieliku õpetuse saanud — õppinud mitte tähenduseta formaalsusi ega kastireeglitest lähtuvaid kunstlikke ettekirjutusi, vaid pigem sisemisi omadusi —, on tõususurelikele kasulik saada nõuandeid supernavidest käitumise suunajatelt, kes õpetavad Paradiisi ühiskonna uutele liikmetele kesksel Valguse ja Elu Saarel viibivate kõrgete olendite täiusliku käitumise tavasid.
Keskse universumi juhtmõtteks on harmoonia ja Paradiisis valitseb tajutav kord. Õige käitumine on oluline, et teadmiste teel, filosoofia kaudu edasi liikuda spontaanse palveldamise vaimsetesse kõrgustesse. Jumalikkusele lähenemiseks on olemas jumalik meetod, ja selle meetodi omandavad palverändurid alles pärast Paradiisi jõudmist. Selle vaim on neile antud juba Havona ringlustel, kuid aja-palverändurite koolituse viimase lihvi saab anda alles siis, kui nad on tegelikult jõudnud Valgusesaarele.
Kogu käitumine Paradiisis on täiesti spontaanne, igas mõttes loomulik ja vaba. Kuid on siiski olemas õige ja täiuslik viis, kuidas igavesel Saarel midagi teha, ja käitumisesuunajad on alati „seespool väravaid olevate võõraste” kõrval, et neid õpetada ja nende samme juhtida nii, et nad tunneksid end täiesti vabalt ning väldiksid samal ajal seda segadust ja määramatust, mis muidu oleks paratamatu. Ainult niisugune asjade kord võimaldab vältida lõputut segadust, mistõttu Paradiisis ei teki seda kunagi.
Need käitumisesuunajad on tegelikult aulised õpetajad ja juhendajad. Nende peamiseks eesmärgiks on juhendada uusi surelikke asukaid peaaegu lõputus hulgas uutes olukordades ja neile tundmatutes tavades. Vaatamata kogu pikale ettevalmistusele ja pikale rännuteele, on Paradiis ikkagi väljendamatult võõras ja ootamatult uus neile, kes lõpuks selle elanike staatuse omandavad.
5. Teadmiste hoidjad
Supernavidest teadmistehoidjad on kõrgemad „elavad kirjad”, mida teavad ja loevad kõik, kes Paradiisis elavad. Nad on jumalikud tõekroonikad, tõeliste teadmiste elavad raamatud. Te olete kuulnud ülestähendustest, mis on kirjas „eluraamatus”. Teadmistehoidjad on just niisugused elavad raamatud, täiuslikud kroonikad, mis on jäädvustatud jumaliku elu ja ülima kindluse igavestele tahvlitele. Tegelikult on nad elavad, automaatsed raamatukogud. Nende esimese astme supernavide sisimas on universumite faktid, mis on tegelikult neisse inglitesse jäädvustatud, ja sisemiselt on ka võimatu, et nende täiuslike ning igavikutõde ja aja arukust täis hoidjate meelde jääks pidama midagi ebatõest.
Need hoidjad viivad igavese Saare asukatele läbi mitteametlikke õppekursusi, kuid nende põhiülesandeks on olla teatmeallikaks ja tõendajaks. Iga Paradiisis viibija võib soovi korral omada enda kõrval selle just teda huvitava konkreetse fakti või tõe elavat hoidjat. Saare põhjapoolses otsas on teenistuses elavad teadmiste leidjad, kes osutavad otsitavat informatsiooni valdava rühma juhile, ja kohe ilmub särav olend, kes ongi just see, mida te soovite teada. Te ei pea enam otsima vaimuvalgust kirjutatud lehekülgedelt, te suhtlete nüüd elava intellektiga näost näkku. Te omandate seega ülimat teadmist elavalt olendilt, kes on selle lõplik haldaja.
Kui te leiate selle supernavi, kes on täpselt see, mida te soovite kindlaks teha, on teie jaoks kättesaadavad kõik kõigis universumites teada olevad faktid, sest need teadmistehoidjad on lõplikud ja elavad kokkuvõtted jäädvustavate inglite tohutust võrgust, kuhu kuuluvad inglid alates kohalike ja superuniversumite seeravitest ja sekonavidest kuni kolmanda astme supernavidest peakroonikuteni Havonas. Ja see elav teadmistepagas on eraldi Paradiisi ametlikest kroonikatest, universumi ajaloo kumulatiivsest kokkuvõttest.
Tõe tarkus pärineb keskse universumi jumalikkusest, kuid teadmised, kogemuslikud teadmised on suures osas alguse saanud aja- ja ruumivaldustest. Sellest tuleneb ka vajadus pidada superuniversumites kroonikutest seeravite ja supernavide suuri organisatsioone, mille patrooniks on Taevased Kroonikud.
Need esimese astme supernavid, kes on oma loomuselt universumi teadmiste valdajad, vastutavad ka nende teadmiste korrastamise ja liigitamise eest. Kujutades endast universumite universumi elavat teaberaamatukogu, on nad liigitanud teadmised seitsmesse suurde klassi, millest igal on umbes miljon alajaotust. Paradiisi asukad saavad nii hõlpsalt seda tohutut teadmiste varamut kasutada just tänu teadmistehoidjate vabatahtlikule ja targale tegutsemisele. Need hoidjad on ka keskse universumi üllad õpetajad, kes jagavad oma elavaid varasid lahkelt välja kõigile olenditele kõigil Havona ringlustel, ja neid kasutavad laialdaselt, kuigi kaudselt, ka Päevilt Vanade kohtud. Kuid see elav raamatukogu, mis on kättesaadav kesksele universumile ja superuniversumitele, ei ole kättesaadav kohalikele loodutele. Kohalikud universumid saavad Paradiisi teadmistest kasu vaid kaudselt ja peegelduste kaudu.
6. Filosoofiameistrid
Palveldamise ülima rahulduse kõrval on olemas ka rõõm, mida valmistab filosoofia. Te ei roni kunagi nii kõrgele ega jõua nii kaugele, et alles ei jääks tuhandeid saladusi, mida lahendada püüdes poleks vaja rakendada filosoofiat.
Paradiisi meisterfilosoofid juhivad nii Paradiisist pärinevate kui ka selleni tõusnud asukate mõistust meelsasti nende joovastavates püüdlustes lahendada universumi probleeme. Need supernavidest filosoofiameistrid on „taevatargad”, targad olendid, kes kasutavad teadmiste tõde ja kogemuste fakte oma pingutustes tundmatust aru saada. Nendega koos jõuavad teadmised tõeni ja kogemused tõusevad tarkuseni. Paradiisis kogevad tõusvad kosmoseisiksused olemise kõrgusi: neil on teadmised; nad tunnevad tõde; nad võivad filosofeerida — mõelda tõest; nad võivad isegi püüda hõlmata Viimase mõisteid ja püüda aru saada Absoluutide tegutsemisviisidest.
Tohutu Paradiisi-ala lõunapoolses osas korraldavad filosoofiameistrid põhjalikke kursusi tarkuse seitsmekümne funktsionaalse alajaotuse kohta. Nad arutlevad siin Lõpmatuse plaanide ja eesmärkide üle ning püüavad koordineerida kõigi nende kogemusi ja koondada kõigi nende teadmisi, kellel on juurdepääs filosoofiameistrite teadmistele. Neil on kujunenud väga subjektiivne suhtumine mitmesugustesse universumiprobleemidesse, kuid nende lõppjäreldused on alati ühtsed ja kooskõlas.
Need Paradiisi filosoofid kasutavad õpetamiseks kõikvõimalikke meetodeid, kaasa arvatud Havona kõrgem graafimeetod ja teatavad Paradiisi meetodid informatsiooni edastamiseks. Kõik need teadmiste edasiandmise ja ideede ülekandmise kõrgemad meetodid ületavad kaugelt isegi kõige arenenuma inimmõistuse arusaamisvõime. Üks tund õppimist Paradiisis on samaväärne kui õppimine Urantia sõnamälu meetoditega kümne tuhande aasta jooksul. Te ei suuda niisugustest edastamismeetoditest aru saada ja surelikus kogemuses lihtsalt polegi midagi niisugust, millega neid saaks võrrelda või samastada.
Filosoofiameistrid tunnevad ülimat rõõmu sellest, kui saavad edastada oma tõlgendust universumite universumitest olenditele, kes on tõusnud kosmosemaailmadest. Ja kuigi filosoofia järeldused ei saa kunagi olla nii ühesed kui teadmiste faktid ja kogemuste tõed, ometi, kui te olete kuulanud nende esimese astme supernavide arutlusi igaviku lahendamata probleemide ja Absoluutide tegude üle, tunnete nende lahendamata küsimuste suhtes teatavat kindlat ja püsivat rahuldust.
Neid Paradiisi intellektuaalseid otsinguid ei levitata teabelevina: täiuslikkuse filosoofia on kättesaadav vaid neile, kes on isiklikult kohal. Ülejäänud kuulevad neist meetoditest vaid nende käest, kes on selle kogemuse läbi teinud ja kes on seejärel kandnud selle tarkuse edasi ruumiuniversumitesse.
7. Palveldamisjuhid
Palveldamine on kõigi loodud intellektiolendite kõrgeim privileeg ja esmane kohus. Palveldamine on teadlik ja rõõmus tegevus, millega teadvustatakse ja tunnistatakse kui tõde ja fakti, et Loojatel on lähedased ja isiklikud suhted oma loodud-olenditega. Palveldamise kvaliteedi määrab ära loodud-olendi taju sügavus: mida enam areneb teadmine Jumalate lõpmatust iseloomust, seda kõikehõlmavamaks muutub palveldamine, kuni saavutab lõpuks kõrgeima kogemusliku rõõmu ja kõige erilisema loodud-olenditele tuntud naudingu hiilguse.
Kuigi Paradiisisaarel on olemas teatavad palveldamiskohad, on see pigem üks tohutu jumaliku teenistuse pühamu. Palveldamine on kõigile, kes selle õndsatele kallastele tõusevad, esimene ja valdav kirg — nende olendite spontaanne puhang, kes on Jumalat piisavalt tundma õppinud, et jõuda tema ligidusse. Ring ringi järel kasvab palveldamiskirg teel sissepoole läbi Havona, kuni Paradiisis tekib vajadus selle väljendust suunata ja muul viisil juhtida.
Ülima jumaldamise ja vaimse kiituse perioodilised, spontaansed, grupiviisilised ja muud erilised puhangud, mida Paradiisis nauditakse, toimuvad esimese astme supernavide erilise korpuse juhtimisel. Nende palveldamisjuhtide juhendamise all saavutavad austusavaldused loodud-olendi ülima rõõmu eesmärgi ja jõuavad üleva eneseväljenduse ning isikliku naudingu täiuse kõrgustesse. Kõik esimese astme supernavid ihkavad saada palveldamisjuhtideks, ja kõik tõusuolendid naudiksid igavesti palveldamishoiakusse jäämist, kui määramisülemad aeg-ajalt ei saadaks neid kogunemisi laiali. Kuid ükski tõusuolend ei pea kunagi asuma täitma igavese teenistuse ülesandeid, enne kui ta pole palveldamisest täit rahuldust saanud.
Palveldamisjuhtide ülesandeks on seega õpetada tõusuolenditele, kuidas palveldada, et neil oleks võimalik saavutada seda eneseväljenduse rahuldust ning et nad saaksid samal ajal pöörata tähelepanu Paradiisis kehtiva korra olulistele tegevustele. Kui palveldamisviisi ei täiustataks, kuluks keskmisel Paradiisi jõudval surelikul sadu aastaid, et oma arukat tänu ja tõusuteelise tänulikkust täielikult ning rahuldavalt väljendada. Palveldamisjuhid avavad uusi ja senitundmatuid väljendusteid, et need imelised ruumi üsast ja aja vaevadest sündinud lapsed saaksid palju kiiremini palveldamisest täit rahuldust leida.
Paradiisi Jumaluste palveldamisel rakendatakse täies mahus kogu universumi kõigi olendite kõiki kunste, millega saab süvendada ja ülendada eneseväljendusvõimeid ja tänu edasiandmise võimet. Palveldamine on Paradiisis olemise ülim rõõm, see on värskendav Paradiisi mäng. Palveldamine mõjub teie täiustatud hingedele Paradiisis samamoodi, nagu mäng mõjub teie vaevatud mõistusele maa peal. Paradiisis kasutatav palveldamisviis on täiesti väljaspool sureliku arusaamisvõimet, kuid selle vaimu saate hakata hindama isegi veel Urantial olles, sest Jumalate vaimud elavad praegugi teie sisimas, hõljuvad teie üle ja inspireerivad teid tõeliselt palveldama.
Paradiisis on palveldamiseks määratud kindlad ajad ja kohad, kuid nendest ei piisa, et säravad olendid, kes tõusevad kogemuslikult igavesele Saarele, saaksid väljendada oma kasvava arukuse ja avarduva jumalikkusetundmise üha ülevoolavamaid vaimseid emotsioone. Alates Grandfanda aegadest pole supernavid kunagi suutnud palveldamisvaimu Paradiisis täielikult ära mahutada. Alati on palveldamissoove rohkem kui palveldamiseks ettevalmistamisel arvestati. Ja põhjus on selles, et sisemiselt täiuslikud isiksused ei suuda kunagi täielikult hinnata vaimsete emotsioonide tohutuid reaktsioone nende olendite puhul, kes on aeglaselt ja vaevaliselt sammunud aja ja ruumi madalamate maailmade vaimse pimeduse sügavustest ülespoole Paradiisi hiilgusesse. Kui need inglid ja ajasurelikud jõuavad Paradiisi Jõudude juurde, löövad ajastutega kogunenud emotsioonid lõkkele ning see vaatepilt hämmastab Paradiisi ingleid ja tekitab Paradiisi Jumalustes jumaliku rahulduse ülimat rõõmu.
Mõnikord haarab vaimse ja palveldava väljenduse võimas voog kogu Paradiisi enda alla. Sageli ei suuda palveldamisjuhtijad niisuguseid nähtusi kontrolli all hoida, kuni Jumaluse asupaiga valgus hakkab kolmekordse jõuga hoovama, mis näitab, et Jumalate jumalik süda on Paradiisi asukate, täiuslike auliste kodanike ja aja tõusuolendite siira palveldamisega täielikult ja tervenisti rahul. Missugune meetodi võidukäik! Missugune Jumalate igavese plaani ja eesmärgi teostumine, kui loodud-olendist lapse arukas armastus annab Looja-Isa lõpmatule armastusele täieliku rahulduse!
Pärast ülima rahulduse saavutamist palveldamise täiusest on teil õigus astuda Lõplikkuse Korpusesse. Tõusutee on peaaegu lõpule jõudnud ja tuleb valmistuda seitsmenda rõõmupeo tähistamiseks. Esimene rõõmupidu tähistas sureliku lepingut Mõttekohandajaga, kui pandi pitsat ellujäämise eesmärgile; teine oli ärkamine morontia elus; kolmas oli ühtesulamine Mõttekohandajaga; neljas oli ärkamine Havonas; viies tähistas Kõikse Isa leidmist ja kuues rõõmupidu oli ärkamine Paradiisis viimasest aja ülemineku-unest. Seitsmes rõõmupidu tähistab astumist surelike lõpetanute korpusesse ja igaviku teenistuse algust. Kui lõpetanu jõuab vaimu teostumise seitsmendale etapile, annab see tõenäoliselt tunnistust esimese igavikurõõmupeo tähistamisest.
Ja sellega lõpeb lugu Paradiisi supernavidest, kõrgeimat liiki olenditest kõigi nende hoolekandevaimude seas, kes kogu universumit hõlmava klassina teid alati saadavad teie päritolumaailmast kuni hetkeni, mil palveldamisjuhid jätavad teiega lõpuks hüvasti, kui te annate Kolmsusele igavikuvande ja teid värvatakse Surelike Lõplikkuse Korpusesse.
Kohe on algamas lõputu teenistus Paradiisi-Kolmsuse juures ja nüüd on lõpetanu silmitsi väljakutsega Viimaselt Jumalalt.

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7


Otsus nr. 491 Tartu Linnavolikogu, Otsus 491
Otsus: Tartu Forseliuse Kooli põhimäärus
Teema: Tartu Forseliuse Kooli põhimäärus
Reg. number: 491
Vastuvõtmise kp: 13.06.2013
Jõustumise kp: 01.09.2013
Seosed: Tunnistab kehtetuks Tartu Linnavolikogu 14.04.2011 otsuse nr 191 ( )
Eelnõu: Tartu Forseliuse Kooli põhimäärus
Failid: lvk7o_0491.pdf ( 11318 kb )
13. juuni 2013. a. nr 491
Tartu Forseliuse Kooli põhimäärus
Kooli nimetus on Tartu Forseliuse Kool (edaspidi kool).
Kool asub Tartus. Kooli aadress on Tähe tn 103, Tartu.
(2) Koolil on oma veebileht http://www.tfk.tartu.ee, mille kaudu teeb kool üldsusele kättesaadavaks avalikustamist vajavad dokumendid ja andmed.
Kooli tegevuse eesmärk on võimaldada õpilastel täita koolikohustust ning omandada põhiharidust.
3) luua keskkond, mis toetab õpilaste kujunemist arenevaks isiksuseks, kes on suuteline elama väärikalt, austama iseennast, oma perekonda, kaasinimesi ja loodust, valima ning omandama talle sobivat elukutset, tegutsema loovalt ning kandma vastutust;
6) pakkuda õpilastele valikaineid ja -kursusi;
7) korraldada koolitervishoiuteenuse kättesaadavust
12) võimaldada erinevate õppeasutuste õpilastel ja üliõpilastel sooritada koolis õppepraktikat;
Kooli struktuuriüksused
§ 12. Kooli raamatukogu
(2) Raamatukogu ülesanne on toetada trükiste, audiovisuaalsete ja muude teabekandjate hoidmise ja kättesaadavaks tegemisega kooli õppekava järgset õpet, arendada õpilaste iseseisva õpitöö ja teabe hankimise oskust ning lugemishuvi. Raamatukogu tegevus on korraldatud lähtuvalt haridus- ja teadusministri kinnitatud töökorralduse alustest.
(1) Kooli juhib direktor. Direktor vastutab kooli tegevuse eesmärkide ja ülesannete elluviimise, õppe- ja kasvatustegevuse, põhimääruse alusel koolis läbiviidava muu tegevuse, üldseisundi ja arengu ning raha õiguspärase, sihipärase ja otstarbeka kasutamise eest, samuti kooli kasutada antud linnavara heaperemeheliku majandamise, säilimise ning korrashoiu eest.
(2) Kooli direktor kindlustab kooli tulemusliku ja häireteta töö ning kooli kodukorra ja töökorralduse reeglite täitmise, juhib õppe- ja kasvatustegevust koostöös koolielu korraldamiseks loodud organitega (õppenõukogu, hoolekogu ja õpilasesindus), linnavalitsuse ja selle struktuuriüksuste ning muude organitega.
1) korraldab õppekavade koostamist ja kehtestab need;
2) korraldab hariduslike erivajadustega õpilaste õpet, moodustab selleks vajadusel põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 51 lõikes 1 nimetatud rühmi või klasse;
3) otsustab põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse alusel õpilaste suhtes tugi- või mõjutusmeetmete rakendamise või volitab selleks teist isikut;
5) korraldab kooli vastuvõtutingimuste koostamist ja kehtestab need linnavolikogu antud pädevuse piires;
7) sõlmib koolitöötajate koosseisus ettenähtud ametikohtade täitmiseks töölepinguid, muudab, lõpetab ja ütleb neid üles, võtab töötajaid vastutusele töölepingu rikkumise eest;
10) kehtestab kodukorra ja muud kooli tegevust reguleerivad dokumendid (korrad, juhendid, juhised jne);
12) korraldab isikuandmete kaitset ja avalikule teabele juurdepääsu, samuti teabele juurdepääsupiirangute kehtestamist;
15) tagab kooli, õpilaste ja pedagoogidega seotud andmete kandmise Eesti Hariduse Infosüsteemi;
1) esindab kooli ja teeb Tartu linna nimel tehinguid, mis on suunatud käesolevas põhimääruses, õigus- ja haldusaktides sätestatud ja töölepingus kokkulepitud ülesannete täitmisele;
3) annab käskkirju ja töötajatele korraldusi;
4) esitab haridusosakonnale või haridusosakonna kaudu linnavalitsusele kooli tegevuseks vajalike dokumentide eelnõusid;
5) moodustab ajutisi töörühmi või komisjone;
6) allkirjastab kooli nimel dokumente, koostab analüüse, korraldab riigihankeid ja teeb teisi vajalikke toiminguid.
(1) Riiklike õppekavade alusel koostab kool õppekava (kooli õppekava), mis on koolis õpingute alusdokument. Kooli õppekava kehtestab, muudab ja tunnistab kehtetuks kooli direktor käskkirjaga.
(2) Kool võib teha õpilast õpetades muudatusi või kohandusi tema õppeajas, õppesisus, õppeprotsessis ja õppekeskkonnas, selleks koostab kool õpilasele individuaalse õppekava. Individuaalse õppekava kinnitab kooli direktor käskkirjaga haridusliku erivajadusega õpilase õppe koordineerija esildise alusel.
§ 18. Õppetöö korraldamise alused
(4) Kool võib suvevaheajal korraldada täiendava õppega seotud tegevusi arvestusega, et õpilasele on tagatud vähemalt kümne järjestikuse nädala pikkune puhkus kõigist õppe ja eksamitega seotud tegevustest.
(5) Kool võib hariduslike erivajadustega õpilaste õppe paremaks korraldamiseks moodustada põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatud rühmi ja klasse. Kool korraldab hariduslike erivajadustega õpilaste klassides ja rühmades õpet ja kasvatust ning õpilaste klassi või rühma vastuvõtmist või üleviimist ning klassist või rühmast väljaarvamist.
§ 19. Kooli päevakava
(1) Koolil on päevakava, mis kajastab õppetegevuste ning kooli õppekava toetavate õppekavaväliste tegevuste järjestust ja ajalist kestust (sealhulgas tunniplaani). Kooli päevakava kehtestab direktor käskkirjaga.
§ 20. Kooli üldtööplaan
§ 21. Õpilase kooli vastuvõtmine ja koolist väljaarvamine
§ 22. Kooli kodukord
(1) Koolil on kodukord, mille kehtestab direktor käskkirjaga ja mis on õpilastele ja koolitöötajatele täitmiseks kohustuslik. Kooli kodukorras nähakse muuhulgas ette:
3) kuidas teavitatakse õpilasi ja vanemaid hindamisest ning vanemaid õpilase õppest puudumisest;
5) õpilasele õppekavaväliseks tegevuseks oma kooli rajatiste, ruumide, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehniliste ja muude vahendite tasuta kasutusse andmise tingimused ja kord;
8) õpilasele ja vanemale kooli päevakavast õpilasele kohalduva osa teatavaks tegemise kord;
12) kooli kasutuses olevale linnavarale õpilase poolt süüliselt tekitatud kahju hüvitamise kord;
14) kooli hoones ja territooriumil keelatud tegevused;
(2) Pikapäevarühma täitumuse ülemisest piirnormist suurema rühma täitumuse ülemise piirnormi kehtestab hoolekogu nõusolekul kooli direktor käskkirjaga.
§ 24. Õpilaste õigused ja kohustused
1) nõuda õppe korraldamist vastavalt oma individuaalsetele õpivajadustele, sobivate õppemeetodite valimist ning vajaduse korral diferentseeritud õppe korraldamist;
5) võtta osa koolis korraldatavast õppekavavälisest tegevusest, kui koolis seda korraldatakse;
7) omandada koolis tasuta üldharidust;
15) kasutada õppekavavälises tegevuses tasuta oma kooli rajatisi, ruume, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehnilisi ja muid vahendeid vastavalt kooli kodukorrale;
2) osalema õppetöös õpilase jaoks koolis ettenähtud tunniplaani ja õppekorralduse kohaselt;
5) täitma mõjutusmeetmeid ja kasutama tugimeetmeid;
6) käituma koolis väärikalt ja järgima üldtunnustatud moraalinorme;
7) suhtuma kaasinimestesse lugupidavalt, hoidma loodust ja säästma keskkonda;
9) hoidma kooli kasutuses olevat linnavara ja muid esemeid.
§ 25. Vanemate õigused ja kohustused
4) otsustada oma lapsele kooli poolt pakutavate tugimeetmete rakendamise üle;
8) pöörduda oma õiguste kaitseks haridusosakonna, Haridus- ja Teadusministeeriumi, maavanema, kooli hoolekogu, politseiametniku või sotsiaaltöötaja poole.
6) kasutama meetmeid, mida kool pakub;
§ 26. Koostöö kooli, vanema ja õpilase vahel
§ 27. Koolitöötajate tööülesanded, õigused, kohustused ja vastutus
§ 29. Rahalised vahendid ja raamatupidamine
(2) Lisaks õppekavavälisele tegevusele on kooli tasuliseks tegevuseks tema kasutuses oleva vara üürimine ja rentimine, koolieelikute ettevalmistusrühma tegevus ja paljundusteenus. Tasulise tegevuse hinnad kinnitatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvi 30 lõigetes 3 ja 4 sätestatud korras.
(3) Kooli raamatupidamisarvestust korraldab rahandusosakond koos kooli direktoriga.
§ 32. Kooli põhimääruse kinnitamine, muutmine ja kehtetuks tunnistamine
Tartu Linnavolikogu 14. aprilli 2011. a otsuse nr 191 „Tartu Forseliuse Gümnaasiumi põhimäärus” tunnistatakse kehtetuks.
§ 34. Kooli nimetuse muutumine
Tartu Forseliuse Gümnaasiumi (registrikood 75006871) uueks nimetuseks on alates 1. septembrist 2013 Tartu Forseliuse Kool.
Põhimäärus jõustub 1. septembril 2013. a.


Traktori-, liikurmasina- ja masinrongijuhi liiklusalased kvalifikatsiooninõuded, ettevalmistamise tingimused ja kord, eksamineerimise ning temale juhtimisõiguse andmise kord, nõuded eksamisõidukile ja õppekava – Riigi Teataja
Traktori-, liikurmasina- ja masinrongijuhi liiklusalased kvalifikatsiooninõuded, ettevalmistamise tingimused ja kord, eksamineerimise ning temale juhtimisõiguse andmise kord, nõuded eksamisõidukile ja õppekava - sisukord
2 Juhi kvalifikatsiooninõuded
§ 3 Juhi teadmistele esitatavad nõuded
§ 4 Juhi oskustele esitatavad nõuded
§ 5 Juhi käitumisele esitatavad nõuded
3 Juhi ettevalmistamise tingimused ja kord ning õppekava
§ 6 Juhi ettevalmistamise korraldamine
§ 7 Kursusest osavõtjale esitatavad tingimused
§ 8 Õppetöö korraldus ja kestus
§ 10 Hindamise alused
§ 11 Nõuded koolitajale
§ 12 Nõuded õpetajale
§ 13 Nõuded õppedokumentatsioonile
4 Juhi eksamineerimine ja talle juhtimisõiguse andmise kord
§ 14 Juhi eksamineerimise üldnõuded
§ 15 Eksamile lubamise tingimused
§ 16 Eksamite vastuvõtmine
§ 17 Teooriaeksam
§ 18 Sõidueksam
§ 20 Nõuded eksamisõidukile
§ 21 Juhtimisõiguse andmine
§ 22 Juhtimisõigust tõendav dokument
§ 23 Õigusakti kehtetuks tunnistamine
RT I, 16.01.2020, 4
Vastu võetud 27.06.2011 nr 57
RT I, 28.06.2011, 36
Määrus kehtestatakse „Liiklusseaduse” § 100 lõigete 5, 6 ja 7 alusel.
Määrus reguleerib traktori-, liikurmasina- ja masinrongijuhi (edaspidi juht) teadmiste, oskuste ja käitumise liiklusalaseid kvalifikatsiooninõudeid (edaspidi kvalifikatsiooninõuded), juhi õppekava, eksamineerimist ja talle juhtimisõiguse andmist.
2. peatükk Juhi kvalifikatsiooninõuded
(1) Juhi kvalifikatsiooninõuded kehtestatakse tema teadmistele, oskustele, käitumisele ja hoiakutele arvestades, et juht peab tundma liiklusalaste õigusaktide nõudeid ning oskama valitseda traktorit, liikurmasinat ja masinrongi (edaspidi masin), jälgida liiklust, märgata ja ette näha võimalikke ohte ning sellele vastavalt tegutseda.
§ 3. Juhi teadmistele esitatavad nõuded
Juht peab teadma:
1) liiklusohutust mõjutavaid ja tagavaid tegureid;
2) liikluskultuuri mõjutavaid tegureid ja juhieetikat;
3) emotsioonide ja pingeseisundi (stressi) mõju liiklusohutusele;
4) teistest liiklejatest, eriti vähekaitstutest nagu lapsed, jalakäijad, jalgratturid ja puuetega inimesed, lähtuvaid iseloomulikke riskifaktoreid;
5) liiklusreegleid, liikluskorraldusvahendite tähendust, teeandmise kohustust ja kiirusepiiranguid;
6) alkoholist, ravimitest, uimastitest, väsimusest ja pimedaajast tulenevate muudatuste mõju juhi käitumisele, reageerimisajale, tajumisele, arusaamisele ning otsustamisele;
7) käitumisreegleid liiklusõnnetuse puhul;
8) ohte, mis on tingitud mitmesuguste masinate juhtimise ja liikumise eripärast, samuti nende juhtide vaateväljade erinevusest masina juhtimisel;
9) teetüüpide iseloomulikke iseärasusi ja nende kohta kehtivaid nõudeid;
10) riskitegureid, mida põhjustab sõit eri tee- ja ilmaoludes, eriti neid, mis tulenevad ilmamuutusest ja tuulest ning pimeda ja valge aja vaheldumisest;
11) tegureid, mis mõjutavad eri tee- ja ilmaoludes masina ohutut piki- ja külgvahet ning peatumisteekonda;
12) sõidukiiruse valikuga seonduvaid ohte;
13) masina ja veose ohutust puudutavaid tegureid;
14) masina ehitust, suutmaks avastada ja võimalusel kõrvaldada masinal selle juhtimist ja liiklust ohustada võivaid vigu ja rikkeid, eriti rooli, pidurite ja vedrustuse, rehvide, tulede, tuuleklaasi ja selle puhastussüsteemide, turvavarustuse, toite- ja väljalaskesüsteemi jms juures;
15) masina ehituse üldpõhimõtteid ning töö- ja mõõteriistade töö põhimõtteid;
16) nõudeid masina massi, teljekoormuse ja mõõtmete kohta;
17) nõudeid masina tehnohoolduse ja tehnojärelevalve kohta;
18) masina konstruktsioonist ja kasutusalast lähtuvaid täiendavaid ohte;
19) elektri- ja tuleohutusnõudeid;
20) nõudeid masina kasutamiseks vajaliku dokumentatsiooni kohta;
21) tööohutuse, töötervishoiu ja töökeskkonna ohutusega seonduvate õigusaktide nõudeid;
22) ohte ja vastutust töötamisel ja sõitmisel väljaspool teed lähtudes maa kui eraomandi ja looduse kaitsest;
23) keskkonnakaitsenõudeid.
§ 4. Juhi oskustele esitatavad nõuded
Juht peab oskama:
1) valitseda masinat;
3) käsitada eri masinamarkide põhiseadmeid, lisaseadmeid ja abiseadmeid, tagamaks masina häireteta juhtimise liiklemisel ja tööoperatsioonides;
8) kasutada valgustusseadmeid (sealhulgas töötulesid) nõuetekohaselt;
11) osutada kannatanule vajadusel esmaabi ja kasutada elustamisvõtteid;
12) kasutada kaitse- ja päästevahendeid;
13) kasutada ohutult tõste- ja haakeseadmeid;
14) kontrollida haakeseadme pidureid ja elektriühendusi;
15) haagise sõidukile külge- ja lahtihaakimist.
§ 5. Juhi käitumisele esitatavad nõuded
(1) Juht peab ohutu liiklemise tagamiseks rakendama kõiki vajalikke juhtimisvõtteid, olema tähelepanelik ja mõistev teiste liiklejate suhtes, vältima põhjendamatult teiste liiklejate takistamist ning arvestama liikluskiiruste ja gabariitide erinevustest tulenevaid eripärasid.
(2) Juht peab olema võimeline käsitsema masina liikumise ajal klaasipuhastit, klaasipesurit, klaasipuhurit, kliimaseadet, valgustusseadmeid jms, kaotamata samal ajal ülevaadet liiklusolukorrast ja hoolitsema, et tema tegevus oleks teistele liiklejatele arusaadav.
(3) Juht peab olema võimeline juhtima masinat ohutult, iseseisvalt ja sujuvalt. Ohutu sõitmise tagamiseks peab juht rakendama kõiki vajalikke ettevaatusabinõusid:
1) jälgima nii otseselt kui tahavaate peeglite abil liiklust, liikluskorraldusvahendeid, oskama märgata tekkinud ohtu ja hinnata ohu tekkimise võimalusi nii enda ees, külgedel kui taga;
2) ohu korral õigesti tegutsema;
3) käituma seaduskuulekalt, järgima liiklusreeglite nõudeid ja liikluse reguleerija märguandeid;
4) suhtlema lubatud ja arusaadaval viisil teiste liiklejatega.
(4) Juht peab käituma:
3) teisi liiklejaid arvestavalt ja suhtuma neisse lugupidavalt;
4) keskkonda säästvalt.
3. peatükk Juhi ettevalmistamise tingimused ja kord ning õppekava
§ 6. Juhi ettevalmistamise korraldamine
(1) Juhi ettevalmistamine peab õpilasele andma teadmised, oskused ja hoiakud liikluses käitumiseks vastavalt juhile kehtestatud kvalifikatsiooninõuetele ja riiklikule õppekavale.
(2) Juhi koolitust teostavad eraõiguslikud juriidilised isikud, füüsilisest isikust ettevõtjad ning riigi- ja munitsipaalharidusasutused (edaspidi koolitaja), kellel on vastav mootorsõidukijuhi koolitamise luba (edaspidi koolitusluba).
(3) Juhte valmistatakse ette T-kategooria mootorsõiduki juhtimisõiguse saamiseks.
(4) Juhi ettevalmistamise õppekavade sisu ja maht määratakse õppekavaga.
(5) Jätkuõppe korras valmistatakse ette sõidueksamit korduvalt mittesooritanud juhtimisõiguse taotlejaid.
§ 7. Kursusest osavõtjale esitatavad tingimused
2) omab T-kategooria mootorsõiduki juhtimist lubavat tervisetõendit;
3) on koolituse alustamisel vähemalt 14,5-aastane T-kategooria mootorsõiduki piiratud juhtimisõiguse taotlemisel;
4) on koolituse alustamisel vähemalt 17,5-aastane T-kategooria mootorsõiduki juhtimisõiguse taotlemisel, mille täismass ei ületa 18 000 kg.
§ 8. Õppetöö korraldus ja kestus
(1) [Kehtetu - RT I, 16.01.2020, 1 - jõust. 01.02.2020]
(2) Teooria- ja õppesõidu ühe õppetunni arvestuslik kestus on 45 minutit. Korraga on teooria- ja sõiduõpet lubatud läbi viia kestusega kuni 90 minutit. Iga 90-minutilise ajavahemiku kohta peab õpetaja ja õpilase jaoks ette nägema katkematu puhkepausi vähemalt 15 minutit, mille jooksul õppetegevust ei toimu.
(3) [Kehtetu - RT I, 16.01.2020, 1 - jõust. 01.02.2020]
(4) Liiklusteooriaõppe (edaspidi teooriaõpe) tundide ja õppesõitude ülesehitus ja vahelduvus peavad tagama õppekavas ettenähtud teadmiste ja oskuste omandamise ning õpilase ettevalmistamise vastavalt juhi kvalifikatsiooninõuetele ja õppekavale.
(5) Teooriaõppe läbiviimiseks võib koolitaja lisaks auditoorsele õppevormile kasutada ka elektroonilist õppevormi. Liiklusteooria elektroonilise õppevormi õppematerjali vastavust kehtestatud nõuetele hindab Maanteeamet.
(6) Õpilase ettevalmistamise taseme hindamiseks teostab koolitaja õppekavas ettenähtud õppeainete ja sõiduteemade omandamise vahekontrolli koolitaja poolt kehtestatud korras ja mahus.
(7) Õppesõit viiakse läbi muuks liikluseks suletud platsil ja pärast seda teeliikluses. Õppesõidul peab õpilasel olema kaasas käesoleva määruse lisas 1 toodud õpilase koolituskursuse õpingukaart (edaspidi õpingukaart). Õppesõidu alustamisel märgib õpetaja õpingukaardile õppesõidu läbiviimise kuupäeva, kellaaja ja õppekava kohase teema. Õppesõidu lõpus märgib õpetaja õpingukaardile õppesõidutundide arvu ja hinnangu õpilase oskuste kohta. Paberkandjal oleva õpingukaardi sissekannete õigsust kinnitavad õppesõidu lõpus õpilane ja õpetaja oma allkirjaga. Elektroonilise õpingukaardi puhul kinnitavad sõiduõppe sissekannete õigsust õpetaja ja õpilane elektroonilise õpingukaardi keskkonnas, millesse sisenemine nõuab õpetaja ja õpilase autentimist.
(71) Juhi jätkuõpet viiakse läbi õppesõidu vormis seoses juhtimisõiguse taotleja sõidueksami korduva mittesooritamisega. Jätkuõppe eesmärk on juhi süvendatud ettevalmistamine, tagamaks juhile vajalike teadmiste ja oskuste omandamise.
(8) Õppesõiduk peab vastama käesoleva määruse §-s 20 toodud nõuetele. Õppesõidukil peab olema eest ja tagant nähtav nõuetekohane õppesõidutunnusmärk.
(9) Õpilase ettevalmistuse taseme mitterahuldavate tulemuste korral peab koolitaja andma õpilasele õppeprotsessi käigus täiendavat tagasisidet ja konsultatsioone, tagamaks juhile vajalike teadmiste ja oskuste omandamise.
(1) Juhi ettevalmistamise sisu ja maht määratakse käesolevas määruses sätestatud õppekavaga.
(2) Koolituskursuse lõpliku ülesehituse ja läbiviimise korra kehtestab koolitaja, lähtudes käesoleva määruse tabelis 1 toodud kohustuslike õppeainete loetelust ja nende minimaalsest mahust.
(3) T-kategooria mootorsõiduki juhi õppekava hõlmab käesoleva määruse lisas 7 toodud õppeaineid ja sõiduteemasid.
(4) Õppeainete loetelu teemade ja alateemade kaupa on toodud käesoleva määruse lisas 2.
(5) Vajalikud lisakoolituse teemad ja mahud täpsustab koolitaja pärast vahekontrolli.
(6) Juhul kui õpilasel on eelnevalt B-kategooria auto juhtimisõigus, siis on koolitajal õigus sõltuvalt isiku eelnevast ettevalmistusest vähendada nii teooriaõppe kui ka sõiduõppe mahtu kuni 50% võrra.
(7) Jätkuõppe sisu määrab koolitaja lähtuvalt sõidueksami mittesooritamise põhjustest. Jätkuõppe minimaalne maht on kaks sõidutundi.
§ 10. Hindamise alused
(1) Hindamise aluseks on nõue selgitada välja õpilase teadmised, oskused ja hoiakud kogu õppekava ja selle üksikute teemade osas. Vajadusel antakse õpilasele lisakoolitust nii teoreetiliste teadmiste kui ka praktiliste oskuste täiendamiseks, et õpilane vastaks juhi kvalifikatsiooninõuetele.
(2) Koolitaja kasutab hindamissüsteemi – „sooritas”, – „ei sooritanud”.
(3) Juhi ettevalmistamise õppekava edukalt läbinud juhile väljastab koolitaja käesoleva määruse lisas 3 toodud mootorsõidukijuhi koolituskursuse tunnistuse.
§ 11. Nõuded koolitajale
Koolitajal peavad olema:
2) õppesõiduväljak (vähemalt 2500 m2 pindalaga ja kõva kattega) või selle kasutamise võimalus;
3) õppesõidukid või õppesõidukite kasutamise võimalus;
4) käesoleva määruse §-s 12 sätestatud nõuetele vastavad mootorsõidukijuhi õpetajad;
5) õppekava ja õppedokumentatsioon;
6) õppekavades ettenähtud teemade läbiviimiseks vajalikud metoodilised ja audiovisuaalsed õppevahendid ning tarvikud.
§ 12. Nõuded õpetajale
Õpetaja peab vastama „Liiklusseaduse” §-s 118 toodud nõuetele ning omama Maanteeameti poolt väljastatud mootorsõidukijuhi koolitamise õigust tõendavat tunnistust.
§ 13. Nõuded õppedokumentatsioonile
1) õpilaste registreerimisleht, mis peab sisaldama koolitaja nime ja rekvisiite, õpperühma numbrit, õpitava mootorsõiduki kategooriat, õppetöö algust ja lõppu, õppetöö toimumise aega, andmeid mootorsõidukijuhiõpetaja kohta ja õpilaste andmeid (ees- ja perekonnanimi, isikukood või sünniaeg). Nimetatud andmete õigsust peab kinnitama koolitaja;
2) õppetöö päevik, mis peab sisaldama õpperühma numbrit, õpetatava mootorsõiduki kategooriat, andmeid õpperühmas olevate õpilaste kohta, mootorsõidukijuhi õpetaja ees- ja perekonnanime, õppetöö alguse ja lõpu kuupäeva, märkeid teooriaõppest osavõtu kohta, õppeteemade registreerimist, tundide arvu ja õpetaja kinnitust sellele;
3) andmed mootorsõidukijuhi koolituskursuse tunnistuste väljaandmise kohta, mis peab sisaldama tunnistuse seeriat ja numbrit, tunnistuse saaja ees- ja perekonnanime, isikukoodi, õpitud mootorsõiduki kategooriat, väljaandmise kuupäeva, protokolli numbrit, mille alusel on tunnistus väljastatud, ja tunnistuse saaja allkirja;
4) õpilase õpingukaart;
5) andmed koolituskursuse õpingukaartide väljaandmise kohta, mis sisaldab õpingukaardi seeriat ja numbrit, õpingukaardi saaja ees- ja perekonnanime, isikukoodi, õpitava mootorsõiduki kategooriat, väljaandmise kuupäeva ja õpingukaardi saaja allkirja.
(2) Käesolevas paragrahvi lõikes 1 nimetatud dokumente säilitatakse viis aastat ning neid võib säilitada elektrooniliselt või kinnitatuna kaustas. Elektrooniliselt säilitatavad dokumendid peavad olema koolitaja poolt digitaalselt allkirjastatud. Elektroonilise õpingukaardi andmeid tuleb säilitada vähemalt viis aastat.
(3) Koolitaja peab esitama elektrooniliselt käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 nimetatud õpilaste registreerimislehelt andmed hiljemalt kolme tööpäeva jooksul pärast õppetöö algust Maanteeametile. Koolitaja ei esita Maanteeametile jätkuõppel osalejate andmeid ja nende isikute andmeid, kes osalevad koolitusel oma teadmiste või oskuste täiendamiseks, mille eesmärgiks ei ole juhtimisõiguse taotlemine.
(4) Mootorsõidukijuhi koolituskursuse läbimise andmed peab koolitaja esitama elektrooniliselt Maanteeametile hiljemalt järgmisel tööpäeval pärast koolituskursuse tunnistuse väljaandmist. Andmed koolituskursuse teooriaõppe läbimise kohta võib koolitaja esitada pärast teooriaõppe edukat lõpetamist. Andmed peavad sisaldama tunnistuse seeriat ja numbrit, väljaandmise kuupäeva, tunnistuse saanud isiku ees- ja perekonnanime, isikukoodi ja õpitud mootorsõiduki kategooriat.
(41) Jätkuõppe läbimise andmed peab koolitaja esitama elektrooniliselt Maanteeametile hiljemalt järgmisel tööpäeval pärast jätkuõppe läbimist. Andmed peavad sisaldama jätkuõppe lõpetanu ees- ja perekonnanime, isikukoodi ning jätkuõppe läbimise kuupäeva.
4. peatükk Juhi eksamineerimine ja talle juhtimisõiguse andmise kord
§ 14. Juhi eksamineerimise üldnõuded
(1) Juhi eksamineerimist teostab Maanteeamet.
(2) Masina juhtimisõiguse saamiseks peab juht sooritama liiklusteooriaeksami (edaspidi teooriaeksam) ning seejärel oskuste ja käitumise eksami (edaspidi sõidueksam).
(3) Juhi eksamineerimisel selgitatakse juhi teadmiste, oskuste, käitumise ja hoiakute vastavus juhi kvalifikatsiooninõuetele.
(4) Masina piiratud juhtimisõiguse saamiseks peab juht sooritama teooria- ja sõidueksami.
§ 15. Eksamile lubamise tingimused
(1) Masina juhtimisõiguse taotlemise eksamile lubatakse isik, kes vastab „Liiklusseaduse” § 108 lõikes 8 toodud tingimustele või on „Liiklusseaduse” § 111 lõikes 1 toodud nõuetele vastava koolitaja juures lõpetanud taotletava kategooria mootorsõiduki juhi õppekavakohase koolituskursuse ning kelle andmed koolituskursuse läbimise kohta on kantud liiklusregistrisse.
(11) Masina juhtimisõiguse taotlemise teooriaeksamile lubatakse isik, kes on liiklusseaduse § 111 lõikes 1 sätestatud koolitaja juures lõpetanud vähemalt taotletava kategooria mootorsõiduki juhi õppekavakohase teooriaõppe koolituskursuse ning kelle andmed koolituskursuse läbimise kohta on kantud liiklusregistrisse.
(2) Masina juhtimisõiguse taotlemise eksamile registreeritakse juhiste kohaselt, mis avaldatakse Maanteeameti veebilehel. Enne eksamitele registreerimist peab isikul olema tasutud riigilõiv juhiloa väljastamise ning teooria- ja sõidueksamile registreerimise ja eksamite vastuvõtmise eest.
(3) Masina juhtimisõiguse taotleja peab esitama Maanteeametile:
1) mootorsõidukijuhi koolituskursuse tunnistuse juhul, kui tunnistuse andmed liiklusregistrist puuduvad;
2) juhi tervisetõendi. Tervisetõendit ei pea esitama, kui juhi tervisetõendi andmed liiklusregistris on kehtivad ja juhi terviseseisund ei ole muutunud või kui tervisetõendi väljastaja on andmed esitanud Maanteeametile elektrooniliselt;
3) isikutunnistuse või muu isikut ja elamisluba tõendava dokumendi;
(31) Masina juhtimisõiguse taotlemisel Maanteeametis kasutatakse liiklusregistris või isikut tõendavate dokumentide andmekogus olevat allkirjakujutist ja näokujutist, või fotot, mis vastab isikut tõendavate dokumentide seaduse alusel isikut tõendava dokumendi väljaandmise taotlemisel kehtestatud fotole esitatavatele nõuetele. Liiklusregistris või isikut tõendavate dokumentide andmekogus olevat fotot või näokujutist võib kasutada, kui see ei ole vanem kui viis aastat.
(4) Masina juhtimisõiguse teooriaeksami ja sõidueksami võib isik sooritada pärast seadusega kehtestatud juhtimisõiguse andmiseks ettenähtud vanuse alammäära täitumist.
§ 16. Eksamite vastuvõtmine
(1) Enne eksami algust tutvustab eksamineerija eksamineeritavatele eksamil kehtivaid nõudeid ja korda.
(2) Teooriaeksami läbiviimisel ja hindamisel juhindutakse käesoleva määruse lisas 2 toodud nõuetest.
(3) Teooriaeksami tulemus teatatakse eksamineeritavale vahetult pärast eksami sooritamist.
(4) Sõidueksami läbiviimisel ja hindamisel juhindutakse käesoleva määruse lisades 4 ja 5 toodud nõuetest.
(5) Kui eksamineeritav rikub eksamikorda, katkestatakse eksam ja see loetakse mittesooritatuks. Eksami mittesooritamise põhjus märgitakse liiklusregistri andmebaasi.
(6) Eksamineerija peab sõidueksami lõppedes eksamineeritavale teatama eksami käigus tehtud vead ja eksami tulemuse.
(7) Eksami tulemused kantakse liiklusregistrisse hiljemalt eksami sooritamise päeva lõpuks.
(8) Eksamineeritaval on eksami ajal keelatud kasutada abi- ja lisavahendeid, samuti kõrvaliste isikute abi ning suunavaid märkusi, mis võivad mõjutada teooria- või sõidueksami ülesannete iseseisvat sooritamist. Juhul kui eksamineeritav kasutab teooriaeksami sooritamisel keelatud abi või lisavahendeid, siis loetakse eksam mittesooritatuks.
§ 17. Teooriaeksam
(1) Teooriaeksami küsimuste arv ja temaatika on toodud käesoleva määruse lisas 8.
(2) Eksamipiletid koostab Maanteeamet lähtuvalt käesoleva määruse lisas 8 toodud eksami sooritamise eesmärgist, küsimuste temaatikast ja küsimuste arvust.
(3) Eksamipiletid avalikustamisele ei kuulu.
(4) Eksamipileteid muudetakse perioodiliselt, kuid mitte harvem kui kaks korda aastas.
(5) Teooriaeksami küsimused on jagatud järgnevatesse kategooriatesse:
1) liiklusohutus;
2) liiklusreeglid;
3) liikluspsühholoogia;
4) muu liikluse ja sõidukiga seonduv.
(6) T-kategooria mootorsõiduki juhi teooriaeksam koosneb 40-st küsimusest, millest 10 küsimust käsitlevad liiklusohutust. Eksami sooritamiseks on lubatud teha kokku kuni 5 viga. Liiklusohutust käsitlevates teemades on lubatud teha üks viga.
(7) Teooriaeksami kestus T-kategooria mootorsõiduki juhtimisõiguse taotlemisel on 35 minutit.
(8) Teooriaeksamil tuleb vastata kõikidele küsimustele. Ainult üks vastusevariant on õige. Küsimus loetakse valesti vastatuks, kui vastusevariant on vale või jäetud vastamata.
(81) Teooriaeksam viiakse läbi infotehnoloogiliste lahenduste vahendusel. Erandina võib eksamineeritava kirjaliku motiveeritud taotluse alusel kasutada teooriaeksami läbiviimisel kirjalikku või suulist vormi. Kirjaliku või suulise teooriaeksami vastuvõtmiseks moodustab Maanteeameti määratud isik vähemalt kolmeliikmelise eksamikomisjoni.
(9) Teooriaeksami sooritamiseks ettenähtud aja lõppemisel vastamata jäänud küsimused loetakse valesti vastatuks.
(10) Eksamitulemusi hindab Maanteeamet. Tehniliste vahendite kasutamisel kehtestab eksamitulemuste hindamise korra Maanteeameti peadirektor kooskõlas käesolevas paragrahvis toodud nõuetega.
(11) Teooriaeksami tulemus teatatakse eksamineeritavale vahetult pärast eksami lõppemist.
(12) Sooritatud teooriaeksam on kehtiv kaksteist kuud arvates eksami sooritamise päevast.
(13) Kui eksamineeritav ei sooritanud edukalt teooriaeksamit, siis korduseksamit võib ta sooritada Maanteeametis mitte varem kui ülejärgmisel päeval arvates teooriaeksami mittesooritamisest.
§ 18. Sõidueksam
(1) Sõidueksamile lubatakse eksamineeritav pärast teooriaeksami edukat sooritamist.
(11) Pärast iga kolmandat mittesooritatud sõidueksamit peab isik läbima koolitaja juures vähemalt kahe sõidutunni ulatuses jätkuõppe. Juhtimisõiguse taotleja saab uuesti sõidueksamile registreerida pärast jätkuõppe läbimise andmete edastamist Maanteeametile.
(2) Sõidueksami käigus peab eksamineeritav olema võimeline masinat ohutult, iseseisvalt ja sujuvalt juhtima. Eksamineeritav peab oskama liiklusalaseid teadmisi praktikas rakendada, käituda tavaliikluses ohutult ja olema tähelepanelik teiste liiklejate suhtes.
(3) Sõidueksam võetakse vastu kahes järgus:
1) eksami esimeses järgus – eksamiks kohandatud, muuks liikluseks suletud platsil;
2) eksami teises järgus – liikluseks avatud teedel.
(4) Sõidueksami esimese järgu harjutuste sooritamise kestus on kuni 10 minutit, sõidueksami teise järgu kestus on vähemalt 35 minutit. Masinrongi koostamiseks ja lahutamiseks antakse täiendavalt aega kuni 10 minutit.
(5) Sõidueksam algab masina ja kasutatava haagise ohutuse kontrolliga, mille viib läbi eksamineeritav iseseisvalt.
(51) Sõidueksami teine järk viiakse läbi masinrongiga.
(52) Sõidueksami teise järgu marsruudi koostab eksamineerija suunitlusega kergemalt raskemale. Eksamineerija koostatud sõidueksami marsruut peab olema koostatud selliselt, et eksamisõidu käigus oleks võimalik kontrollida ja hinnata eksamineeritava oskuste ja käitumise vastavust juhi kvalifikatsiooninõuetele.
(6) Sõidueksami esimene järk ja selle tulemuste hindamine peab toimuma vastavalt käesoleva määruse lisas 4 ja teine järk vastavalt lisas 5 toodud nõuetele. Eksam loetakse sooritatuks, kui eksamineeritava oskused ja käitumine vastavad käesoleva määruse lisades 4 ja 5 toodud nõuetele.
(7) Sõidueksami käigus tehtud märkused, hinnangud ja otsuse sõidueksami sooritamise kohta kannab eksamineerija käesoleva määruse lisas 6 toodud sõidueksami kaardile.
(8) Sõidueksami ajal istub eksamineerija juhi kõrvalistmel, selle puudumisel hindab eksamineerija sõidueksami sooritamist eksamisõidukil järelsõitvas autos, kasutades juhiste andmisel sidevahendeid.
(1) Eksamineerija peab sõidueksami lõppedes eksamineeritavale teatama eksami käigus tehtud vead ja eksami tulemuse.
(2) Sõidueksami võib enneaegselt lõpetada ja eksam loetakse mittesooritatuks, kui:
1) selgub, et eksamineeritava oskused ja käitumine ei vasta käesoleva määruse lisades 4 või 5 toodule;
(3) Kui eksamineeritav ei sooritanud edukalt sõidueksamit, võib ta eksamit korrata Maanteeameti määratud ajal.
§ 20. Nõuded eksamisõidukile
(1) Sõltuvalt juhtimisõiguse taotleja vanusest on eksamisõidukina lubatud kasutada:
1) T-kategooria mootorsõidukit või masinrongi, mille valmistaja lubatud täismass ületab 5000 kg, kuid ei ületa 18 000 kg, kui juhtimisõigust taotleb 15–17-aastane isik;
2) T-kategooria mootorsõidukit, mille valmistaja lubatud täismass on üle 8000 kg, kui juhtimisõigust taotleb 18-aastane isik.
(2) Puudega isikult võetakse sõidueksam vastu temale kehtivatele nõuetele kohandatud masinaga.
(3) Juhul kui eksamil kasutataval masinal puudub kõrvaliste, peab eksamil kasutatav masin olema varustatud sidevahendiga, mille abil eksamineerija saab pidada sidet eksamineeritavaga.
(4) T-kategooria mootorsõiduki haagis peab sõidueksamil olema R2- või R3-kategooria haagis.
§ 21. Juhtimisõiguse andmine
1) kes vastab „Liiklusseaduse” §-des 100, 101 ja 103 sätestatud tingimustele;
2) kelle alaline elukoht on Eestis ning kes on Eestis elanud viimase aasta jooksul vähemalt 185 päeva;
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isikule väljastab Maanteeamet juhiloa hiljemalt kümne päeva jooksul juhtimisõiguse andmisest arvates.
(3) Juhile eelnevalt väljaantud juhiluba kuulub tagastamisele Maanteeametile uue juhiloa väljastamisel ning kaotab kehtivuse pärast uue juhiloa selle omanikule väljastamist.
(4) Piiratud juhtimisõiguse võib T-kategooria mootorsõiduki juhtimiseks, mille täismass üksi või koos haagisega ei ületa 8000 kg, anda 15-aastasele isikule, kes on edukalt sooritanud eksamid vastavalt käesolevas peatükis sätestatud korrale ja nõuetele.
§ 22. Juhtimisõigust tõendav dokument
(1) T-kategooria mootorsõiduki juhtimisõigust tõendavaks dokumendiks on mootorsõiduki juhiluba, mille esiküljele kantakse mootorsõiduki kategooria tähisena „T” ja tagakülje märkuste lahtrisse sama tähis ning selle kande selgitus.
(2) T-kategooria mootorsõiduki piiratud juhtimisõigust tõendavaks dokumendiks on piiratud õigusega juhiluba, mis kehtib kuni isiku 16-aastaseks saamiseni.
(3) Piiratud juhtimisõigusega juhiluba vahetatakse T-kategooria mootorsõiduki juhiloa vastu eksamiteta 12 kuu jooksul piiratud juhiloa kehtivuse lõppemisest alates. Kui piiratud juhtimisõigusega juhiloa omaja ei ole 12 kuu jooksul piiratud juhiloa kehtivuse möödumisest arvates taotlenud T-kategooria mootorsõiduki juhiluba, siis peab ta juhiloa saamiseks sooritama teooria- ja sõidueksami.
§ 23. Õigusakti kehtetuks tunnistamine
Lisa 1 Koolituskursuse õpingukaart
Lisa 2 Õppeainete temaatiline plaan
Lisa 4 Sõidueksami esimeses järgus eksamineeritavale esitatavad nõuded ja tema tegevuse hindamine
Lisa 5 Sõidueksami teises järgus eksamineeritavale esitatavad nõuded ja tema tegevuse hindamine
Lisa 6 Sõidueksami kaart
Lisa 7 T-kategooria mootorsõiduki juhi õppekava õppeained ja sõiduteemad
Lisa 8 Teooriaeksami küsimuste arv ja temaatika


text:
1.2. Oluline on silmas pidada, et säte puudutab vaid isikute õiguste kaitset suhetes haldusorganitega (kui rikkujaks on teised isikud, siis nende vastu halduskohtusse pöörduda ei saa). Sätte adressaadiks on ühelt poolt isikud, kes soovivad oma keskkonnaalaseid õigusi kaitsta, teiselt poolt aga vaideid lahendavad haldusorganid ning kaebusi lahendavad kohtud.
1.3.1. Konventsiooni art 9 lg-s 2 on sätestatud põhinõudena konventsiooniosalise kohustus tagada, et asjast huvitatud üldsuse esindajal on õigus pöörduda kohtusse või seaduse alusel loodud muu sõltumatu ja erapooletu asutuse poole konventsiooni art 6 alusel tehtud otsuse, tegevuse või tegevusetuse materiaalse õiguspärasuse vaidlustamiseks. Üldsuse esindajal, kelleks võib olla nii füüsiline kui ka juriidiline isik (RKHKm 19.03.2012, 3-3-1-87-11, p 21), peab seejuures olema põhjendatud huvi (sufficient interest) või tema õigusi peab olema rikutud (viimane kehtib üksnes juhul, kui selline tingimus on ette nähtud siseriiklikes õigusnormides). Seega võimaldab konventsioon seada kaebeõiguse eelduseks isiku õiguste rikkumise, nagu Eesti õiguses on ka tehtud.
1.3.2. Århusi konventsiooni art 9 lg-s 3 on sätestatud laiem kaebeõiguse alus keskkonnaasjades. Selle sätte kohaselt tuleb siseriiklikele nõuetele vastavale (kui sellised nõuded on kehtestatud) üldsuse esindajale tagada juurdepääs kohtulikule või haldusmenetlusele ka selleks, et vaidlustada eraõigusliku isiku või avaliku võimu organi tegevus või tegevusetus, mis on vastuolus siseriiklike keskkonnaõiguse normidega. Samas on konventsiooniosalistele jäetud juurdepääsu valikul (nagu ka kaebeõiguse sisustamisel) sellistel juhtudel ulatuslik kaalutlusõigus, mistõttu on konventsiooni art 9 lg 3 vahetu kohaldatavus küsitav. Euroopa Kohus on leidnud, et art 9 lõikel 3 puudub vähemalt EL tasandil otsene õigusmõju (Euroopa Kohtu 8.03.2011 otsus nr C-240/09, Lesoochranárske zoskupenie VLK vs. Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky, p 52), ning Riigikohtu arvates puudub sel sättel vahetu õigusmõju ka Eesti õiguses (RKHKo 12.01.2012, 3-3-1-68-11, p 33).
1.4. Ranget õiguste rikkumise tingimust on Riigikohtu praktikas keskkonnaasjades leevendatud ning toodud kaebeõiguse eeldusena sisse olulise puutumuse nõue. Riigikohus on leidnud, et keskkonnaküsimuste otsustamist käsitlevates asjades ei ole võimalik kaebeõigust sisustada identselt tavapäraste haldusasjadega subjektiivse avaliku õiguse rikkumise kaudu. „Keskkonnaasjades võib, kuid ei pruugi subjektiivse õiguse rikkumine esineda. Seetõttu saab keskkonnakaitse küsimustes kohtusse pöördumise õiguse aluseks olla mitte üksnes õiguste rikkumine, vaid ka kaebuse esitaja puutumus vaidlustatava haldusakti või toiminguga.” (RKHKo 28.02.2007, 3-3-1-86-06, p 16). Nii viidatud lahendis kui ka hilisemas praktikas on Riigikohus puutumuse mõistet täpsustanud ning leidnud, et olulise puutumuse esinemiseks peab olema täidetud kolm tingimust: vastava tegevuse oluline ja reaalne mõju isiku kaitstavatele põhjendatud huvidele; põhjuslik seos tegevuse ja tagajärje vahel; ning tagajärje saabumise piisav tõenäosus (RKHKo 12.01.12, 3-3-1-68-11, RKHKm 19.03.12, 3-3-1-87-11 ja RKHKo 6.12.12, 3-3-1-56-12). Kuna Riigikohtu praktika puutumuse sisustamise osas on kujunenud pärast KeÜS vastuvõtmist, ei ole KeÜS sätete mõju puutumuse alusel esitatud kaebustele täielikult selge ning see jääb edasise kohtupraktika välja selgitada. Puutumuse ja KeÜS seoste kohta vt ka KeÜS § 23 lg-te 2 ja 3 kommentaari.
1.5. KeÜS §-s 30 ei ole selgelt piiritletud, milliseid halduse tegevusi saab vaidlustada. Lõikes 1 ei ole võimalikke vaidlustatavaid tegevusi üldse mainitud, lõige 2 aga viitab keskkonnaorganisatsioonide puhul haldusaktide ja toimingute vaidlustamise võimalikkusele (seejuures hõlmab toimingu mõiste kohtupraktika kohaselt ka viivitust ja tegevusetust, RKHKm 31.01.2000, 3-3-1-49-99, p 1). Ka siin on sarnaselt kaebeõigusega oluline järgida lisaks siseriiklikele õigusnormidele ka Århusi konventsiooni eesmärke ja sätteid.
2.1. KeÜS § 30 lõikega 2 analoogne keskkonnaorganisatsioonide kaebeõiguse erisus on hetkel kehtestatud ka halduskohtumenetluse seadustikus (HKMS § 292). Keskkonnaorganisatsioonide erilist kaebeõigust kohtumenetluses on kohtupraktikas tunnustatud juba kümmekond aastat, ehkki siseriiklikud sätted selle kohta puudusid kuni HKMS jõustumiseni 2012. a jaanuaris (nt RKHKo 29.01.2004, 3-3-1-81-03, RKHKo 28.11.2006, 3-3-1-43-06). Keskkonnaorganisatsioonide laiendatud kaebeõiguse kohta vaidemenetluses senises õiguses normid puuduvad.
2.2. Sätte eesmärgiks on võimaldada keskkonnaorganisatsioonide poolt avaliku ja kollektiivse huvi kaitsmist, hoolimata sellest, kas otsused puudutavad konkreetseid üksikisikuid või mitte. Keskkonnaorganisatsiooni poolt haldusakti või toimingu vaidlustamisel ei ole vaja näidata, et oleks rikutud mõne konkreetse isiku subjektiivseid õigusi. See annab keskkonnaorganisatsioonile võimaluse vaidlustada keskkonnaasjades tehtud otsuseid ka juhul, kui need ei riku otseselt ühegi konkreetse isiku õigusi, ent puudutavad avalikku või kollektiivset huvi (nt mõne ala looduskaitse alla võtmisest keeldumise otsus, maavara kaevandamisload väärtuslikus looduslikus piirkonnas vmt), või puudutavad nii avalikku huvi kui konkreetse(te) üksikisiku(te) õigusi. Keskkonnaorganisatsiooni mõiste ehk kriteeriumid, millele organisatsioon peab erilise kaebeõiguse saamiseks vastama, on sätestatud KeÜS §-s 31.
2.3. Sättes seotakse kaebeõigus organisatsiooni keskkonnakaitseliste eesmärkide või senise keskkonnakaitselise tegevusvaldkonnaga. See tähendab, et keskkonnaorganisatsioon ei pea küll tõendama oma õiguste rikkumist, ent vaidlustatav haldusakt või toiming peab tema tegevuse või eesmärkidega siiski seostuma (vt ka selles osas KeÜS § 31 kommentaare). KeÜS § 30 lg 2 sõnastus erineb HKMS § 292 sõnastusest, mis näeb keskkonnaorganisatsioonide erilise kaebeõiguse ette üksnes keskkonnakaitse valdkonnas antud haldusaktide või sooritatud toimingute vaidlustamisel. KeÜS §-s 30 sellist piirangut sõnaselgelt sätestatud ei ole, ent vaidlustatud tegevus ise peab olema seotud keskkonnaorganisatsiooni keskkonnakaitseliste eesmärkide või senise keskkonnakaitselise tegevusvaldkonnaga.

matches:
Kohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 23
§ 30
§ 292
§ 31
§ 30
§ 292


text:
Protokoll lesk Eva Judra nõudest surnud mehe Tohve
Tuli tulema v pers.ind.ipf.sg.3. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti kadunud kaduma v nud. eesti Tohver Tohver s_nimi sg.nom. eesti Judra Judra s_nimi sg.nom. eesti lesk lesk s sg.nom. eesti Eva Eva s_nimi sg.nom. eesti Juder Juder s_nimi sg.nom. eesti oma oma pron sg.gen. eesti kaemehega kae_mees s sg.kom. eesti Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Peks Peks s_nimi sg.nom. eesti ning ning konj eesti andis andma v pers.ind.ipf.sg.3. eesti siin siin adv eesti üles üles adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti tema tema pron sg.gen. eesti enesele ise pron sg.all. eesti ka ka adv eesti ülespidamist üles_pidamine s sg.part. eesti oma oma pron sg.gen. eesti kadunud kaduma v nud. eesti mehe mees s sg.gen. eesti pärandusest pärandus s sg.el. eesti tahab tahtma v pers.ind.pr.sg.3. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti palub paluma v pers.ind.pr.sg.3. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti päranduse pärandus s sg.gen. eesti jautamist eesti nõuab nõudma v pers.ind.pr.sg.3. eesti . kirjavahemärk
Selle see pron sg.gen. eesti peale peale adp eesti said saama v pers.ind.ipf.pl.3. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti kutsut kutsu s sg.part. eesti , kirjavahemärk Tohver Tohver s_nimi sg.nom. eesti Judra Judra s_nimi sg.nom. eesti päriate eesti vöörmündrid vöörmünder s pl.nom. eesti Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Peks Peks s_nimi sg.nom. eesti ning ning konj eesti Karl Karl s_nimi sg.nom. eesti Juder Juder s_nimi sg.nom. eesti ja ja konj eesti neile tema pron pl.all. eesti siit siit adv eesti kohto kohus s sg.gen. eesti poolt poolt adp eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti pantud eesti , kirjavahemärk et et konj eesti kadunud kaduma v nud. eesti T. T. lüh. eesti Judra Judra s_nimi sg.nom. eesti maha maha adv eesti jäänud jääma v nud. eesti pärandusest pärandus s sg.el. eesti Eva Eva s_nimi sg.nom. eesti Judral Judral s_nimi sg.nom. eesti kui kui konj eesti täie täis adj sg.gen. eesti ealisel ealine adj sg.ad. eesti perial eesti seaduse seadus s sg.gen. eesti järele järele adp eesti kolmas kolmas num sg.nom. eesti osa osa s sg.nom. eesti pärandust pärandus s sg.part. eesti kätte käsi s sg.ill. eesti võiks võima v pers.knd.pr. eesti anda andma v inf. eesti . kirjavahemärk
Vöörmünder vöörmünder s sg.nom. eesti Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Peks Peks s_nimi sg.nom. eesti nimetas nimetama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti , kirjavahemärk et et konj eesti tema tema pron sg.gen. eesti selle see pron sg.gen. eesti keigega eesti rahul rahul adv eesti on olema v pers.ind.pr.pl.3. eesti , kirjavahemärk mis mis pron sg.nom. eesti kohus kohus s sg.nom. eesti saab saama v pers.ind.pr.sg.3. eesti tegema tegema v sup. eesti . kirjavahemärk
Karl Karl s_nimi sg.nom. eesti Juder Juder s_nimi sg.nom. eesti nimetas nimetama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti aga aga konj eesti selle see pron sg.gen. eesti vasto vastu adp eesti , kirjavahemärk et et konj eesti tema tema pron sg.gen. eesti enne enne adp eesti oma oma pron sg.gen. eesti ameti amet s sg.gen. eesti nimel nimel adp eesti ka ka adv eesti sest see pron sg.el. eesti pärandust pärandus s sg.part. eesti kolme kolm num sg.gen. eesti osa osa s sg.gen. eesti Eva Eva s_nimi sg.nom. eesti Judral Judral s_nimi sg.nom. eesti ära ära v eesti anda andma v inf.neg. eesti ei ei modadv eesti luba lubama v pers.imp.pr.sg.2.neg. eesti , kirjavahemärk kui kui konj eesti see see pron sg.nom. eesti üles üles adv eesti võetud võtma v tud. eesti Toh Toh s_nimi sg.nom. eesti . kirjavahemärk
Judra Judra s_nimi sg.nom. eesti pärandus pärandus s sg.nom. eesti , kirjavahemärk mis mis pron sg.nom. eesti E. E. lüh. eesti Judra Judra s_nimi sg.nom. eesti kätte käsi s sg.ill. eesti jäänud jääma v nud. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti ka ka adv eesti see see pron sg.nom. eesti Silgi Silgi s_nimi sg.nom. eesti maia maja s sg.gen. eesti pidamise pidamine s sg.gen. eesti kaso eesti pärast pärast adp eesti kreiskohto eesti otsuse otsus s sg.gen. eesti kuulutamist kuulutamine s sg.part. eesti päriate eesti heaks heaks adp eesti üle üle adv eesti ulga eesti arvatud arvama v tud. eesti saaks saama v pers.knd.pr. eesti . kirjavahemärk
Juures juur s sg.in. eesti olid olema v pers.ind.ipf.pl.3. eesti : kirjavahemärk peakohtomees pea_kohtu_mees s sg.nom. eesti H. H. lüh. eesti Lukk Lukk s_nimi sg.nom. eesti Kohtomees kohtu_mees s sg.nom. eesti H. H. lüh. eesti Laosson Laosson s_nimi sg.nom. eesti , kirjavahemärk J. J. lüh. eesti Tassak Tassak s_nimi sg.nom. eesti
Tellimise tellimine s sg.gen. eesti peale peale adp eesti olid olema v pers.ind.ipf.pl.3. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti tulnud tulema v nud. eesti , kirjavahemärk Karl Karl s_nimi sg.nom. eesti Juder Juder s_nimi sg.nom. eesti ja ja konj eesti Eva Eva s_nimi sg.nom. eesti Juder Juder s_nimi sg.nom. eesti oma oma pron sg.gen. eesti käemehega käe_mees s sg.kom. eesti Tohver Tohver s_nimi sg.nom. eesti Laosson Laosson s_nimi sg.nom. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti andis andma v pers.ind.ipf.sg.3. eesti Karl Karl s_nimi sg.nom. eesti Juder Juder s_nimi sg.nom. eesti siin siin adv eesti üles üles adv eesti et et konj eesti kadunud kaduma v nud. eesti Tohver Tohver s_nimi sg.nom. eesti Judra Judra s_nimi sg.nom. eesti pärandust pärandus s sg.part. eesti ilma ilma adv eesti müimata eesti ja ja konj eesti Eva Eva s_nimi sg.nom. eesti Judra Judra s_nimi sg.nom. eesti kätte käsi s sg.ill. eesti jäänud jääma v nud. eesti ja ja konj eesti nimelt nimelt adv eesti 1 1 number kasuk eesti 5 5 number vilja vili s sg.part. eesti kotti kott s sg.ill. eesti 1 1 number varss varss s sg.nom. eesti , kirjavahemärk Eva Eva s_nimi sg.nom. eesti müinud müüma v nud. eesti 1 1 number peegel peegel s sg.nom. eesti 1 1 number saag saag s sg.nom. eesti 1 1 number ader ader s sg.nom. eesti 1 1 number p p lüh. eesti . kirjavahemärk tange tangid s pl.part. eesti , kirjavahemärk 1 1 number vasar vasar s sg.nom. eesti 1 1 number kirves kirves s sg.nom. eesti 1 1 number lappi lapp s sg.ill. eesti 1 1 number sitta sitt s sg.ill. eesti vigel vigel s sg.nom. eesti 2 2 number lassi lass s sg.gen. eesti 1 1 number liimeister eesti 1 1 number pöör pöör s sg.nom. eesti 1 1 number abeme eesti nuga nuga s sg.nom. eesti 1 1 number tahk tahk s sg.nom. eesti 1 1 number pikk pikk adj sg.nom. eesti peitel peitel s sg.nom. eesti 1 1 number piible eesti ramat eesti 4 4 number sülda süld s sg.part. eesti puid puu s pl.part. eesti 1 1 number varss varss s sg.nom. eesti müinud müüma v nud. eesti
Eva Eva s_nimi sg.nom. eesti Juder Juder s_nimi sg.nom. eesti andis andma v pers.ind.ipf.sg.3. eesti selle see pron sg.gen. eesti peale peale adp eesti üles üles adv eesti et et konj eesti tema tema pron sg.gen. eesti kätte kätte adp eesti küll küll adv eesti on olema v pers.ind.pr.pl.3. eesti asjo eesti jäänud jääma v nud. eesti ja ja konj eesti nimelt nimelt adv eesti 1 1 number kasuk eesti kohto kohus s sg.gen. eesti poolt poolt adp eesti takseerit eesti hind hind s sg.nom. eesti 5 5 number rubla rubla s sg.gen. eesti
5 5 number vilja vili s sg.part. eesti kotti kott s sg.ill. eesti 2 2 number rubla rubla s sg.part. eesti 50 50 number kop kop lüh. eesti
1 1 number varss varss s sg.nom. eesti pärast pärast adp eesti üles üles adv eesti võtmist võtmine s sg.part. eesti sündinud sündima v nud. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti müinud müüma v nud. eesti 1 1 number peegel peegel s sg.nom. eesti kohto kohus s sg.gen. eesti poolt poolt adp eesti takseerit eesti hind hind s sg.nom. eesti 50 50 number kop kop lüh. eesti
1 1 number saag saag s sg.nom. eesti 30 30 number kop kop lüh. eesti
1 1 number kirves kirves s sg.nom. eesti 50 50 number kop kop lüh. eesti
1 1 number lass lass s sg.nom. eesti 30 30 number kop kop lüh. eesti
1 1 number tahk tahk s sg.nom. eesti 20 20 number kop kop lüh. eesti
1 1 number piible eesti raamat raamat s sg.nom. eesti 1 1 number rubla rubla s sg.gen. eesti
4 4 number sülda süld s sg.ill. eesti puid puu s pl.part. eesti ära ära v eesti põletanud põletama v nud.neg. eesti , kirjavahemärk lastega laps s pl.kom. eesti Summa summa s sg.nom. eesti 10 10 number rubla rubla s sg.gen. eesti 30 30 number kop kop lüh. eesti
1 1 number varss varss s sg.nom. eesti 20 20 number rubla rubla s sg.nom. eesti
Eva Eva s_nimi sg.nom. eesti Juder Juder s_nimi sg.nom. eesti ei ei modadv eesti ütle ütlema v pers.imp.pr.sg.2.neg. eesti enese ise pron sg.gen. eesti kätte käsi s sg.ill. eesti jäänud jääma v nud. eesti olevad olev adj pl.nom. eesti 1 1 number ader ader s sg.nom. eesti , kirjavahemärk 1 1 number tang tang s sg.nom. eesti , kirjavahemärk 1 1 number vasar vasar s sg.nom. eesti , kirjavahemärk 1 1 number lapi lapp s sg.gen. eesti , kirjavahemärk 1 1 number sita sitt s sg.gen. eesti vigel vigel s sg.nom. eesti , kirjavahemärk 1 1 number lass lass s sg.nom. eesti , kirjavahemärk 1 1 number liimeister eesti , kirjavahemärk 1 1 number pöör pöör s sg.nom. eesti , kirjavahemärk 1 1 number abeme eesti nuga nuga s sg.part. eesti , kirjavahemärk 1 1 number pik eesti peitel peide s sg.ad. eesti . kirjavahemärk
Kohto kohus s sg.gen. eesti nõudmise nõudmine s sg.gen. eesti peale peale adp eesti ei ei modadv eesti olnud olema v nud.neg. eesti K. K. lüh. eesti Judral Judral s_nimi sg.nom. eesti ka ka adv eesti nende see pron pl.gen. eesti eel eel adp eesti nimetud nimetu adj pl.nom. eesti asjade asi s pl.gen. eesti üle üle adp eesti mis mis pron sg.nom. eesti Eva Eva s_nimi sg.nom. eesti Juder Juder s_nimi sg.nom. eesti mitte mitte adv eesti vasto vastu adp eesti ei ei modadv eesti võtnud võtma v nud.neg. eesti , kirjavahemärk tunnistust tunnistus s sg.part. eesti anda andma v inf. eesti et et konj eesti naad eesti just just int eesti E. E. lüh. eesti Judra Judra s_nimi sg.nom. eesti kätte käsi s sg.ill. eesti jäänud jääma v nud. eesti , kirjavahemärk peale peale adp eesti selle see pron sg.gen. eesti nimetas nimetama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti aga aga konj eesti K. K. lüh. eesti Juder Juder s_nimi sg.nom. eesti , kirjavahemärk et et konj eesti lesk lesk s sg.nom. eesti E. E. lüh. eesti Juder Juder s_nimi sg.nom. eesti ka ka adv eesti sest see pron sg.el. eesti ilma ilma adv eesti takseerimata takseerima v sup.ab. eesti ja ja konj eesti Tohver Tohver s_nimi sg.nom. eesti Judrast Judrast s_nimi sg.nom. eesti maha maha adv eesti jäänud jääma v nud. eesti viljast vili s sg.el. eesti enesele ise pron sg.all. eesti üksinda üksinda adv eesti on olema v pers.ind.pr.pl.3. eesti võtnud võtma v nud. eesti , kirjavahemärk keda kes pron sg.part. eesti tunnistada tunnistama v inf. eesti ei ei modadv eesti teadvad teadev adj pl.nom. eesti , kirjavahemärk Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Märtson Märtson s_nimi sg.nom. eesti , kirjavahemärk Märt Märt s_nimi sg.nom. eesti Mõrro Mõrro s_nimi sg.nom. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Kallis Kallis s_nimi sg.nom. eesti . kirjavahemärk
s s lüh. eesti . kirjavahemärk a a lüh. eesti . kirjavahemärk Juures juur s sg.in. eesti olid olema v pers.ind.ipf.pl.3. eesti : kirjavahemärk peakohtomees pea_kohtu_mees s sg.nom. eesti H. H. lüh. eesti Lukk Lukk s_nimi sg.nom. eesti Kohtomees kohtu_mees s sg.nom. eesti H. H. lüh. eesti Laosson Laosson s_nimi sg.nom. eesti Abi abi s sg.nom. eesti Joh Joh s_nimi sg.nom. eesti . kirjavahemärk
Tellimise tellimine s sg.gen. eesti peale peale adp eesti olid olema v pers.ind.ipf.pl.3. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti tulnud tulema v nud. eesti Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Märtson Märtson s_nimi sg.nom. eesti ning ning konj eesti andis andma v pers.ind.ipf.sg.3. eesti siin siin adv eesti üles üles adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti tema tema pron sg.gen. eesti muust muu pron sg.el. eesti asjast asi s sg.el. eesti midagi miski pron sg.part. eesti ei ei modadv eesti teadvad teadev adj pl.nom. eesti kui kui konj eesti aga aga konj eesti seda see pron sg.part. eesti , kirjavahemärk et et konj eesti ta tema pron sg.nom. eesti Eva Eva s_nimi sg.nom. eesti Judra Judra s_nimi sg.nom. eesti käest käsi s sg.el. eesti laenanud laenama v nud. eesti , kirjavahemärk 12 12 number vakka vakka adv eesti kaera kaer s sg.gen. eesti seemet seeme s sg.part. eesti 15 15 number vakka vakka adv eesti kartuvli eesti seemet seeme s sg.part. eesti 3 3 number vakka vakk s sg.ill. eesti lina lina s sg.gen. eesti seemet seeme s sg.part. eesti ja ja konj eesti neid tema pron pl.part. eesti jälle jälle adv eesti keik kõik pron pl.nom. eesti Eva Eva s_nimi sg.nom. eesti Judral Judral s_nimi sg.nom. eesti tagasi tagasi adv eesti maksnud maksma v nud. eesti . kirjavahemärk
Sai saa s_nimi pers.ind.ipf.sg.3. eesti mõistetud mõistma v tud. eesti , kirjavahemärk eel eel adp eesti seisvad seisev adj pl.nom. eesti asja asi s sg.gen. eesti kirja kiri s sg.ill. eesti panna panema v inf. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti teisel teine pron sg.ad. eesti kohto kohus s sg.gen. eesti paeval päev s sg.ad. eesti teised teine pron pl.nom. eesti tunnistajad tunnistaja s pl.nom. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti telli tellima v pers.imp.pr.sg.2. eesti . kirjavahemärk
Sel sel lüh. eesti 13. 13. num eesti novembril november s sg.ad. eesti 1875 1875 number Juures juur s sg.in. eesti olid olema v pers.ind.ipf.pl.3. eesti : kirjavahemärk peakohtomees pea_kohtu_mees s sg.nom. eesti Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Lukk Lukk s_nimi sg.nom. eesti Kohtomees kohtu_mees s sg.nom. eesti Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Laosson Laosson s_nimi sg.nom. eesti , kirjavahemärk J. J. lüh. eesti Murro Murro s_nimi sg.nom. eesti
Tellimise tellimine s sg.gen. eesti peale peale adp eesti olid olema v pers.ind.ipf.pl.3. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti tulnud tulema v nud. eesti tunnistajad tunnistaja s pl.nom. eesti Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Kallis Kallis s_nimi sg.nom. eesti ja ja konj eesti Märt Märt s_nimi sg.nom. eesti Mõrro Mõrro s_nimi sg.nom. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti andis andma v pers.ind.ipf.sg.3. eesti Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Kallis Kallis s_nimi sg.nom. eesti siin siin adv eesti üles üles adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti Eva Eva s_nimi sg.nom. eesti Juder Juder s_nimi sg.nom. eesti tema tema pron sg.nom. eesti läbi läbi adp eesti 3 3 number koti kott s sg.gen. eesti täit täis adj sg.part. eesti kesvi kesv s pl.part. eesti arvata arvama v inf. eesti 10 10 number vakka vakk s sg.ill. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti vaka vakk s sg.gen. eesti kaero eesti , kirjavahemärk Märt Märt s_nimi sg.nom. eesti Mõrro Mõrro s_nimi sg.nom. eesti juure juur s sg.gen. eesti Silgi Silgi s_nimi sg.nom. eesti talusse talu s sg.ill. eesti saatnud saatma v nud. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti see see pron sg.nom. eesti asi asi s sg.nom. eesti 2 2 number aasta aasta s sg.gen. eesti eest eest adp eesti olnud olema v nud. eesti . kirjavahemärk
Silgi Silgi s_nimi sg.nom. eesti Märt Märt s_nimi sg.nom. eesti Mõrro Mõrro s_nimi sg.nom. eesti nimetas nimetama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti , kirjavahemärk et et konj eesti Eva Eva s_nimi sg.nom. eesti Juder Juder s_nimi sg.nom. eesti küll küll adv eesti tema tema pron sg.gen. eesti juure juur s sg.gen. eesti 10 10 number vakka vakk s sg.ill. eesti kaero eesti ja ja konj eesti 3 3 number kotiga kott s sg.kom. eesti kesvi kesv s pl.part. eesti saatnud saatma v nud. eesti ja ja konj eesti neid see pron pl.part. eesti jälle jälle adv eesti mone eesti aia aed s sg.gen. eesti pärast pärast adp eesti nendesama eesti kottega eesti tagasi tagasi adv eesti viinud viima v nud. eesti ja ja konj eesti neid see pron pl.part. eesti kesvi kesv s pl.part. eesti tema tema pron sg.gen. eesti aro eesti järele järele adv eesti 8 8 number vakka vakk s sg.ill. eesti arvata arvama v inf. eesti olnud olema v nud. eesti . kirjavahemärk
Sai saa s_nimi pers.ind.ipf.sg.3. eesti mõistetud mõistma v tud. eesti , kirjavahemärk eel eel adp eesti seisvad seisev adj pl.nom. eesti tunnistusi tunnistus s pl.part. eesti kirja kiri s sg.part. eesti panna panema v inf. eesti . kirjavahemärk
Sel sel lüh. eesti 2. 2. num eesti jaanuaril jaanuar s sg.ad. eesti 1876. 1876. num eesti
Juures juur s sg.in. eesti olid olema v pers.ind.ipf.pl.3. eesti : kirjavahemärk peakohtomees pea_kohtu_mees s sg.nom. eesti H. H. lüh. eesti Lukk Lukk s_nimi sg.nom. eesti Abi abi s sg.gen. eesti kohtomees kohtu_mees s sg.nom. eesti J. J. lüh. eesti Laosson Laosson s_nimi sg.nom. eesti , kirjavahemärk Joh Joh s_nimi sg.nom. eesti . kirjavahemärk
Tellimise tellimine s sg.gen. eesti peale peale adp eesti olid olema v pers.ind.ipf.pl.3. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti tulnud tulema v nud. eesti , kirjavahemärk Karl Karl s_nimi sg.nom. eesti Juder Juder s_nimi sg.nom. eesti , kirjavahemärk Eva Eva s_nimi sg.nom. eesti Juder Juder s_nimi sg.nom. eesti ning ning konj eesti käemees käe_mees s sg.nom. eesti Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Peks Peks s_nimi sg.nom. eesti ja ja konj eesti said saama v pers.ind.ipf.pl.3. eesti neile tema pron pl.all. eesti need see pron pl.nom. eesti tunnistused tunnistus s pl.nom. eesti kuulutud kuuluma v tud. eesti . kirjavahemärk
Peale peale adp eesti selle see pron sg.gen. eesti andis andma v pers.ind.ipf.sg.3. eesti K. K. lüh. eesti Juder Juder s_nimi sg.nom. eesti siin siin adv eesti veel veel adv eesti üles üles adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Märtson Märtson s_nimi sg.nom. eesti veel veel adv eesti midagi miski pron sg.part. eesti neist tema pron pl.el. eesti vilja vili s sg.part. eesti asjust asi s pl.el. eesti tunnistada tunnistama v inf. eesti teadvad teadev adj pl.nom. eesti , kirjavahemärk mis mis pron sg.nom. eesti Eva Eva s_nimi sg.nom. eesti Juder Juder s_nimi sg.nom. eesti temale tema pron sg.all. eesti laenanud laenama v nud. eesti . kirjavahemärk
Sai saa s_nimi pers.ind.ipf.sg.3. eesti mõistetud mõistma v tud. eesti , kirjavahemärk asja asi s sg.part. eesti pooleli pooleli adv eesti jätta jätma v inf. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti teises teine pron sg.in. eesti kohto kohus s sg.gen. eesti aias aed s sg.in. eesti Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Märtson Märtson s_nimi sg.nom. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti tellida tellima v inf. eesti . kirjavahemärk
Sel sel lüh. eesti 9. 9. num eesti jaanuaril jaanuar s sg.ad. eesti 1876. 1876. num eesti
Juures juur s sg.in. eesti olid olema v pers.ind.ipf.pl.3. eesti : kirjavahemärk peakohtomees pea_kohtu_mees s sg.nom. eesti H. H. lüh. eesti Lukk Lukk s_nimi sg.nom. eesti Abi abi s sg.gen. eesti kohtomees kohtu_mees s sg.nom. eesti Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Laosson Laosson s_nimi sg.nom. eesti , kirjavahemärk Joh Joh s_nimi sg.nom. eesti . kirjavahemärk
Kutsumise kutsumine s sg.gen. eesti peale peale adp eesti oli olema v pers.ind.ipf.sg.3. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti tulnud tulema v nud. eesti Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Märtson Märtson s_nimi sg.nom. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti andis andma v pers.ind.ipf.sg.3. eesti siin siin adv eesti veel veel adv eesti üles üles adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti Eva Eva s_nimi sg.nom. eesti Judral Judral s_nimi sg.nom. eesti tema tema pron sg.gen. eesti aidas ait s sg.in. eesti 2 2 number setverti setvert s sg.part. eesti rükid rükkima v eesti olnud olema v nud. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti Eva Eva s_nimi sg.nom. eesti temal tema pron sg.ad. eesti ka ka adv eesti 3 3 number vaka vakk s sg.gen. eesti linaseemet lina_seeme s sg.part. eesti laenanud laenama v nud. eesti , kirjavahemärk Silgi Silgi s_nimi sg.nom. eesti Märtil Märt s_nimi sg.ad. eesti 3 3 number vaka vakk s sg.gen. eesti linaseemet lina_seeme s sg.part. eesti annud andma v nud. eesti , kirjavahemärk ühe üks pron sg.gen. eesti vaka vakk s sg.gen. eesti Pupsil Pupsil s_nimi sg.nom. eesti saatnud saatma v nud. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti poole poole adp eesti vakka vakka adv eesti enesel ise pron sg.ad. eesti maha maha adv eesti külinud külima v nud. eesti . kirjavahemärk
Selle see pron sg.gen. eesti peale peale adp eesti said saama v pers.ind.ipf.pl.3. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti kutsut kutsu s sg.part. eesti Karl Karl s_nimi sg.nom. eesti Juder Juder s_nimi sg.nom. eesti ning ning konj eesti Eva Eva s_nimi sg.nom. eesti Juder Juder s_nimi sg.nom. eesti oma oma pron sg.gen. eesti kaemehe kae_mees s sg.gen. eesti Tohver Tohver s_nimi sg.nom. eesti Laossoniga Laossoniga s_nimi sg.nom. eesti ja ja konj eesti sai saama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti neile tema pron pl.all. eesti see see pron sg.nom. eesti tunnistus tunnistus s sg.nom. eesti kuulutud kuuluma v tud. eesti , kirjavahemärk kelle kes pron sg.gen. eesti vasto vastu adp eesti neil tema pron pl.ad. eesti midagi miski pron sg.part. eesti ütlemist ütlemine s sg.part. eesti ei ei modadv eesti olnud olema v nud.neg. eesti . kirjavahemärk
Eva Eva s_nimi sg.nom. eesti Juder Juder s_nimi sg.nom. eesti nimetas nimetama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti selle see pron sg.gen. eesti peale peale adv eesti et et konj eesti tema tema pron sg.nom. eesti seda see pron sg.part. eesti ka ka adv eesti ei ei modadv eesti salgavad salgama v pers.ind.pr.pl.3.neg. eesti , kirjavahemärk et et konj eesti temal tema pron sg.ad. eesti moni eesti vakk vakk s sg.nom. eesti vilju vili s pl.part. eesti sel see pron sg.ad. eesti kõrral kord s sg.ad. eesti üle üle adv eesti jäänud jääma v nud. eesti ja ja konj eesti neid see pron pl.part. eesti ka ka adv eesti juba juba adv eesti ammu ammu adv eesti lastega laps s pl.kom. eesti ära ära v eesti pruukinud pruukima v nud.neg. eesti olevad olev adj pl.nom. eesti , kirjavahemärk lina lina s sg.gen. eesti seemnid eesti olla olema v inf. eesti ta tema pron sg.gen. eesti ka ka adv eesti 1 1 number setvert setvert s sg.nom. eesti Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Märtsoni Märt s_nimi sg.gen. eesti käest käsi s sg.el. eesti enesele ise pron sg.all. eesti kätte käsi s sg.ill. eesti saanud saama v nud. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti selle see pron sg.gen. eesti teise teine pron sg.gen. eesti setverti setvert s sg.ill. eesti raha raha s sg.part. eesti olevad olev adj pl.nom. eesti kohus kohus s sg.nom. eesti Märt Märt s_nimi sg.nom. eesti Mõrro Mõrro s_nimi sg.nom. eesti käest käsi s sg.el. eesti juba juba adv eesti päranduse pärandus s sg.gen. eesti tompu tomp s sg.ill. eesti sisse sisse adv eesti nõudnud nõudma v nud. eesti , kirjavahemärk nendasama nõnda_sama adv eesti olla olema v inf. eesti ta tema pron sg.gen. eesti ( kirjavahemärk Eva Eva s_nimi sg.nom. eesti ) kirjavahemärk seda see pron sg.part. eesti varsa varss s sg.gen. eesti pärast pärast adp eesti mehe mees s sg.gen. eesti surma surm s sg.part. eesti kasvatanud kasvatama v nud. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti selle see pron sg.gen. eesti pärast pärast adp eesti sellest see pron sg.el. eesti saadud saama v tud. eesti hinda hind s sg.part. eesti enese ise pron sg.gen. eesti kasuks kasu s sg.tr. eesti üksinda üksinda adv eesti arvab arvama v pers.ind.pr.sg.3. eesti , kirjavahemärk mis mis pron sg.nom. eesti tema tema pron sg.gen. eesti müimise eesti läbi läbi adv eesti 20 20 number rubla rubla s sg.part. eesti maksnud maksma v nud. eesti . kirjavahemärk
Kohto kohus s sg.gen. eesti nõudmise nõudmine s sg.gen. eesti peale peale adp eesti ei ei modadv eesti olnud olema v nud.neg. eesti kohto kohus s sg.gen. eesti käiatel käija s pl.ad. eesti selle see pron sg.gen. eesti asja asi s sg.gen. eesti seletuseks seletus s sg.tr. eesti enam enam adv eesti midagi miski pron sg.part. eesti siia siia adv eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti tuua tooma v inf. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti lasti laskma v eesti neid tema pron pl.part. eesti selle see pron sg.gen. eesti peale peale adp eesti siit siit adv eesti välja välja adv eesti minna minema v inf. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti ühendasid ühendama v pers.ind.ipf.pl.3. eesti endid ise pron pl.part. eesti keik kõik pron pl.nom. eesti selle see pron sg.gen. eesti kohto kohus s sg.gen. eesti koos koos adv eesti olevad olev adj pl.nom. eesti liikmed liige s pl.nom. eesti selle see pron sg.gen. eesti otsuse otsus s sg.gen. eesti mõistmisele mõistmine s sg.all. eesti : kirjavahemärk """" kirjavahemärk et et konj eesti need see pron pl.nom. eesti all all adv eesti nimetud nimetu adj pl.nom. eesti Tohver Tohver s_nimi sg.nom. eesti Judra Judra s_nimi sg.nom. eesti pärandusest pärandus s sg.el. eesti Eva Eva s_nimi sg.nom. eesti Judra Judra s_nimi sg.nom. eesti kätte käsi s sg.ill. eesti üksinda üksinda adv eesti jäänud jääma v nud. eesti asjad asi s pl.nom. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti nimelt nimelt adv eesti
1. 1. num eesti need see pron pl.nom. eesti Eva Eva s_nimi sg.nom. eesti Judrast Judrast s_nimi sg.nom. eesti vasto vastu adp eesti voetud voe=tu adj pl.nom. eesti asjad asi s pl.nom. eesti , kirjavahemärk kohto kohus s sg.gen. eesti poolt poolt adp eesti takseerit eesti 10 10 number rubla rubla s sg.gen. eesti 30kop eesti
Üks üks pron sg.nom. eesti varss varss s sg.nom. eesti , kirjavahemärk mis mis pron sg.nom. eesti Eva Eva s_nimi sg.nom. eesti Juder Juder s_nimi sg.nom. eesti oma oma pron sg.gen. eesti kasuks kasu s sg.tr. eesti ära ära v eesti müünud müüma v nud.neg. eesti ja ja konj eesti Tohver Tohver s_nimi sg.nom. eesti Judra Judra s_nimi sg.nom. eesti pärandusest pärandus s sg.el. eesti kasvatanud kasvatama v nud. eesti 20 20 number rubla rubla s sg.part. eesti
1 1 number setvert setvert s sg.nom. eesti lina lina s sg.gen. eesti seemet seeme s sg.part. eesti , kirjavahemärk kohto kohus s sg.gen. eesti poolt poolt adp eesti takseerit eesti 12 12 number rubla rubla s sg.gen. eesti Summa summa s sg.nom. eesti 42 42 number rubla rubla s sg.gen. eesti 30 30 number kop kop lüh. eesti
Eva Eva s_nimi sg.nom. eesti Judral Judral s_nimi sg.nom. eesti kui kui konj eesti kätte käsi s sg.ill. eesti saadud saama v tud. eesti mehe mees s sg.gen. eesti päranduseks pärandus s sg.tr. eesti ja ja konj eesti üle üle adv eesti ültse eesti päranduse pärandus s sg.gen. eesti jagamise jagamine s sg.gen. eesti aial aed s sg.ad. eesti tema tema pron sg.gen. eesti osaks osa s sg.tr. eesti need see pron pl.nom. eesti muud muu pron pl.nom. eesti asjad asi s pl.nom. eesti aga aga konj eesti , kirjavahemärk mis mis pron sg.nom. eesti Karl Karl s_nimi sg.nom. eesti Juder Juder s_nimi sg.nom. eesti kui kui konj eesti Eva Eva s_nimi sg.nom. eesti Judra Judra s_nimi sg.nom. eesti kätte käsi s sg.ill. eesti saadud saama v tud. eesti asjad asi s pl.nom. eesti üles üles adv eesti andis andma v pers.ind.ipf.sg.3. eesti , kirjavahemärk tühjaks tühi adj sg.tr. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti see see pron sg.nom. eesti eel eel adp eesti nimetud nimetu adj pl.nom. eesti söögi söök s sg.gen. eesti vili vili s sg.nom. eesti kui kui konj eesti päriate eesti üles üles adv eesti pidamise pidamine s sg.gen. eesti kulu kulu s sg.nom. eesti , kirjavahemärk keigest eesti päranduse pärandus s sg.gen. eesti tombust tomp s sg.el. eesti maha maha adv eesti tõmmata tõmbama v inf. eesti , kirjavahemärk need see pron pl.nom. eesti kohto kohus s sg.gen. eesti poolt poolt adp eesti sisse sisse adv eesti nõuetud eesti 12 12 number rubla rubla s sg.gen. eesti linaseemete eesti raha raha s sg.nom. eesti Märt Märt s_nimi sg.nom. eesti Mõrro Mõrro s_nimi sg.nom. eesti käest käsi s sg.el. eesti aga aga konj eesti üle üle adv eesti ültse eesti päranduse pärandus s sg.gen. eesti tombu tomp s sg.gen. eesti külge külge adp eesti arvata arvama v inf. eesti oleks olema v pers.knd.pr. eesti ".""" kirjavahemärk
See see pron sg.nom. eesti otsus otsus s sg.nom. eesti sai saama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti kohto kohus s sg.gen. eesti käiatel käija s pl.ad. eesti kohe kohe adv eesti kuulutud kuuluma v tud. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti andis andma v pers.ind.ipf.sg.3. eesti Eva Eva s_nimi sg.nom. eesti Juder Juder s_nimi sg.nom. eesti kui kui konj eesti ka ka adv eesti Karl Karl s_nimi sg.nom. eesti Juder Juder s_nimi sg.nom. eesti siin siin adv eesti üles üles adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti nemad tema pron pl.nom. eesti selle see pron sg.gen. eesti otsusega otsus s sg.kom. eesti rahul rahul adv eesti ei ei modadv eesti ole olema v pers.imp.pr.sg.2.neg. eesti ja ja konj eesti suuremad suurem adj pl.nom. eesti kohut kohus s sg.part. eesti paluvad paluma v pers.ind.pr.pl.3. eesti käia käima v inf. eesti . kirjavahemärk
Et et konj eesti see see pron sg.nom. eesti asi asi s sg.nom. eesti suurema suurem adj sg.gen. eesti kohto kohus s sg.gen. eesti käimise käimine s sg.gen. eesti väärt väärt adj eesti pidi pidama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti selle see pron sg.gen. eesti peale peale adp eesti mõistetama mõistma v eesti , kirjavahemärk Eva Eva s_nimi sg.nom. eesti Judral Judral s_nimi sg.nom. eesti ning ning konj eesti ka ka adv eesti Karl Karl s_nimi sg.nom. eesti Judral Judral s_nimi sg.nom. eesti appelatsiooni apellatsioon s sg.part. eesti anda andma v inf. eesti ja ja konj eesti eel eel adp eesti seisvad seisev adj pl.nom. eesti asja asi s sg.part. eesti , kirjavahemärk nenda nõnda adv eesti kui kui konj eesti sündinud sündima v nud. eesti , kirjavahemärk kirja kiri s sg.ill. eesti panna panema v inf. eesti . kirjavahemärk

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus


2-17-3069/29 Riigikohtu tsiviilkolleegium 20.03.2019
TsÜS § 84 lg 4
ÄS § 178 lg 2
otsuse kinnitamine
ÄS § 178 lg 2 eesmärk on anda osanikele võimalus kõrvaldada esimese otsuse tegemisel esinenud protseduurilised rikkumised ja vältida ebamõistlikku kohtumenetlust, luues esimese otsuse kehtivuse suhtes õigusselguse enne selle kohta kohtulahendi tegemist (vt ka Riigikohtu 30. jaanuari 2009. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-145-08, p 13). (p 10)
See, et ÄS § 178 lg 2 järgi ei saa tühist otsust kinnitada, tähendab üksnes seda, et esialgset tühist otsust ei ole võimalik uue (kinnitava) otsusega kehtivaks muuta. Küll aga on esialgse tühise otsuse asemel võimalik võtta vastu uus samasisuline otsus, millel on iseseisev õigusjõud, kuid millel ei ole mõju esialgsele, tühisele otsusele. Kui osanikud võtavad vastu uue sama sisuga otsuse, on sellel iseseisev edasiulatuv õigusjõud ehk see kehtib alates otsuse tegemisest. (p 11)
otsuse tõlgendamine
Selleks, et teha kindlaks, mida osanikud ÄS § 178 lg 2 tähenduses vastuvõetud (kinnitatavas) otsuses otsustasid ja kas tegu on otsusega, millel on iseseisev õigusjõud, tuleb seda otsust tõlgendada. (p 12)
Osanike otsuse kui mitmepoolse tehingu tõlgendamisele kohalduvad üldjoontes sarnased põhimõtted nagu ka lepingu tõlgendamisele ja kesksel kohal on otsuses väljendatud tahte väljaselgitamine. (p 13)
Kui otsuse sisuks on juhatuse liikme ametisuhte lõpetamine, mistõttu on otsus omakorda osaühingu (kostja) tahteavaldus, mis on suunatud kindlale isikule (hagejale kui juhatuse liikmele), siis tuleb otsust tõlgendada objektiivsest tõlgendamisstandardist lähtudes. Objektiivset tõlgendamist õigustab vajadus kaitsta isikut, kellele ametisuhte võimalik ülesütlemine on adresseeritud. Objektiivse tõlgendamise eesmärgiks on välja selgitada tahteavalduse sisu, võttes arvesse, kuidas oleks otsusest aru saanud tahteavalduse saajaga sarnane mõistlik isik samasugustel asjaoludel. (p 14)
Kuigi tahteavalduse ja ka otsuse objektiivse sisu väljaselgitamisel lähtutakse tõlgendamisel esmalt sõnadele või tegudele antavast üldlevinud tähendusest, on määrav siiski selles väljendatud tahe. Kui otsusest, mis on sõnastatud kui varasema, tühise otsuse kinnitamine, on võimalik välja lugeda, millist tagajärge otsusega soovitakse saavutada, on vaatamata selle formaalsele sõnastusele tegemist mitte lihtsalt esimest otsust kinnitava otsusega ÄS § 178 lg 2 mõttes, vaid uue samasisulise otsusega, millel on iseseisev õigusjõud ja mille kehtivus ei sõltu sellest, et esimene otsus osutub tühiseks. (p 15)
3-2-1-44-17 Riigikohus 24.05.2017
ÄS § 171 lg 4
ÄS § 172 1 lg 1
Kui samadest asjaoludest lähtuvalt palutakse tuvastada kõigi samal koosolekul vastuvõetud otsuste tühisus, loetakse hagihinna arvestamiseks need otsused üheks otsuseks (vt RKTKo nr 3-2-1-65-08, p 41). Kui hageja on ühe asjaolude kogumi alusel palunud tuvastada vaidlusaluste otsuste tühisuse või alternatiivselt tunnistada need otsused kehtetuks, siis on tsiviilasja hind 3500 eurot. (p 27)
Seadusega vastuolus oleva dividendi maksmise otsuse tühistamiseks vastu võetud otsusel ei ole iseseisvat õiguslikku tähendust. Ebaseadusliku dividendi maksmise otsuse alusel ei või väljamakseid teha ja kui sellised väljamaksed on tehtud, peavad osanikud saadu tagastama. (p 18)
Otsus, millega osanikud möönavad, et nende arvates ei ole põhjust tunnistada tühiseks (tühistada) varasema koosoleku otsuseid, ei ole käsitatav otsuse kinnitamise otsusena ÄS § 178 lg 2 mõttes. Samas võib varasema otsuse kinnitamise otsuseks pidada sellist otsust, millega osanikud kas otseselt või kaudselt kinnitavad üle varasema otsuse sisu. (p 22)
Osanike otsuse kehtetuks tunnistamise nõude lahendamisel tuleb tuvastada, kas osanikul on ÄS § 178 lg 3 järgi otsuste kehtetuks tunnistamise nõude esitamise õigus. Kui selgub, et osanik on kas kõigi või mõne otsuse puhul lasknud protokollida vastuväite, siis on tal nende otsuste vaidlustamise õigus ÄS § 178 lg 3 järgi olemas. Seejärel tuleb teha kindlaks, kas otsuste vaidlustamiseks on ÄS § 178 lg 1 järgi alust (st kas otsus on osaniku esitatud asjaoludel vastuolus seaduse või põhikirjaga). Seejärel on võimalik hinnata, kas vaatamata vaidlustamise aluse olemasolule võivad otsused või osa neist olla ÄS § 178 lg 2 mõttes uue otsusega kinnitatud. Eeltoodu tähendab, et kui otsused või mõni neist on vastuolus seaduse või põhikirjaga, siis on võimalik siiski jätta hagi rahuldamata, kui osanikud on vaidlustatud otsust uue otsusega kinnitanud ja uue otsuse kehtetuks tunnistamiseks ei ole hagi esitatud. (p 26)
Samamoodi nagu osanikul on õigus hääletada enda juhtorgani liikmeks valimise, tagasikutsumise ja ametiaja pikendamise otsuse poolt, on tal õigus hääletada ka endaga juhatuse liikme lepingu sõlmimise ja endale tasu määramise otsustamisel. Vastasel korral muutuks mõttetuks enamusosaniku võimalus määrata ennast juhatuse liikmeks, kuna tasu ta endale määrata ei saaks ja see tähendaks, et pahatahtlikul vähemusel ei oleks küll võimalik takistada enamusosaniku saamist juhatuse liikmeks, kuid tal oleks võimalus takistada enamusosanikul saada juhatuse liikme tasu. (p 24)
Osanikud peavad juhatuse liikme tasustamise korra ning tasude ja muude hüvede suuruse määramisel ning juhatuse liikmega lepingu sõlmimisel tagama, et juhatuse liikmele osaühingu poolt tehtavate maksete kogusumma oleks mõistlikus vastavuses juhatuse liikme ülesannete ja osaühingu majandusliku olukorraga (ÄS § 1801 lg 2). Kui osanikud määravad tasu, mis ei ole eeltooduga kooskõlas, on osaühingul õigus nõuda juhatuse liikmelt ülemäärase tasu tagastamist. Sellise nõude esitamise otsustamine juhatuse liikme vastu on ÄS § 168 lg 1 p 10 järgi osanike pädevuses ja selle osaniku hääleõigus, kelle vastu nõude esitamist juhatuse liikmena otsustatakse, on ÄS § 177 lg 1 alusel piiratud. (p 25)
osanike koosoleku kokkukutsumine
ÄS § 1721 tuleb tõlgendada selliselt, et selles normis on sätestatud kaks võimalust, lugemaks koosoleku kokkukutsumise korra rikkumine kõrvaldatuks. Esimesel juhul on rikkumine kõrvaldatud sellega, et vaatamata rikkumisele nõustutakse koosolekut pidama, teisel juhul aga otsuseid tagantjärele (st peale koosoleku toimumist) sisuliselt heaks kiites. Kui osanik tuleb koosolekule kohale, annab ta sellega ühingule teada, et kuigi ühing võib olla tema suhtes koosoleku kokkukutsumise korda rikkunud, on ta valmis päevakorda pandud küsimusi hääletama. See, kas kohale tulnud osanik hääletab otsuse poolt või vastu, ei ole ÄS § 1721 esimese lause järgi oluline. (p 15)
Kui osanik annab allkirja koosolekul koostatavale osalenud osanike nimekirjale, kinnitab ta sellega oma kohalolu ja nõustumist koosoleku pidamisega. (p 16)
ÄS § 1721 võimaldab kõrvaldada koosoleku kokkukutsumise korra olulisest rikkumisest tuleneva tühisuse. Kui rikutud on koosolekust etteteatamise tähtaega ja otsuste eelnõude osanikele kättesaadavaks tegemise nõudeid, siis on tegemist koosoleku kokkukutsumise korra olulise rikkumisega ÄS § 1721 mõttes, mis on kõrvaldatavad kõigi osanike osavõtuga koosolekust (p 17)
Osanikud peavad juhatuse liikme tasustamise korra ning tasude ja muude hüvede suuruse määramisel ning juhatuse liikmega lepingu sõlmimisel tagama, et juhatuse liikmele osaühingu poolt tehtavate maksete kogusumma oleks mõistlikus vastavuses juhatuse liikme ülesannete ja osaühingu majandusliku olukorraga (ÄS § 180^1 lg 2). Kui osanikud määravad tasu, mis ei ole eeltooduga kooskõlas, on osaühingul õigus nõuda juhatuse liikmelt ülemäärase tasu tagastamist. Sellise nõude esitamise otsustamine juhatuse liikme vastu on ÄS § 168 lg 1 p 10 järgi osanike pädevuses ja selle osaniku hääleõigus, kelle vastu nõude esitamist juhatuse liikmena otsustatakse, on ÄS § 177 lg 1 alusel piiratud. (p 25)