Projekti „Puuetega inimeste eluaseme füüsiline kohandamine Saku vallas“ rakendamise kord – Riigi Teataja
Projekti „Puuetega inimeste eluaseme füüsiline kohandamine Saku vallas“ rakendamise kord
Projekti „Puuetega inimeste eluaseme füüsiline kohandamine Saku vallas“ rakendamise kord - sisukord
§ 5 Kohanduse ese
§ 6 Kohanduse taotlemine
§ 7 Toetuse taotluste menetlemine ning toetuse saajate nimekirja koostamine
§ 8 Lepingute sõlmimine ja kohanduse elluviimine
RT IV, 10.12.2019, 18
Vastu võetud 22.10.2019 nr 9
RT IV, 29.10.2019, 44
03.12.2019 RT IV, 10.12.2019, 14 13.12.2019
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 2, sotsiaalhoolekande seaduse § 42, sotsiaalkaitseministri 26. veebruari 2018 määruse nr 4 “Puuetega inimeste eluaseme füüsiline kohandamine” § 24 lõike 1 punkti 1, Saku Vallavolikogu 19. aprilli 2018 otsuse nr 20 “Delegeerimine Saku Vallavalitsusele” ja Saku Vallavolikogu 17. augusti 2017 määruse nr 5 „Sotsiaalhoolekandelise abi andmise kord” § 11 lõike 12 alusel.
(1) Määrusega sätestatakse puuetega inimeste eluaseme füüsilise kohandamise projekti (edaspidi projekt) taotluste vastuvõtmine ja menetlemine, toetuse saajate nimekirja koostamise alused, kokkulepete ja lepingute sõlmimine, tööde eest tasumine, dokumentide säilitamine ning projektide järelkontrolli ja kohanduse mõju hindamine.
(2) Määrusega kehtestatakse sotsiaalkaitseministri 26. veebruari 2018. a määruse nr 4 „Puuetega inimeste eluaseme füüsiline kohaldamine“ (edaspidi meetme määrus) alusel makstava toetuse andmise tingimused lähtuvalt meetme määruse § 24 lõike 1 punktist 1.
Õigus taotleda kohandamist projekti raames on Eesti rahvastikuregistri andmetel ja tegelikult Saku vallas elaval inimesel, kellel on puue puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 2 lõike 1 tähenduses.
1) kohandatav eluruum – ruum või ruumide kogum, sealhulgas abiruumid, mis on ette nähtud aastaringseks elamiseks ning on kohanduse saaja rahvastikuregistrijärgne ja tegelik elukoht või kohaliku omavalitsuse omandis olev eluruum, mis antakse üürilepingu alusel puudega inimese kasutusse (v.a. varjupaigateenuse ja turvakoduteenuse asukoht);
2) füüsiline kohandamine – puudega inimese erivajadusest tulenev eluruumi ümberehitamine;
(1) Kui Riigi Tugiteenuste Keskus on kuulutanud välja puuetega inimeste eluaseme füüsilise kohandamise meetme kohalike omavalitsuste taotlusvooru, siis otsustab Saku Vallavalitsus (edaspidi valitsus) selles meetmes osalemise.
[RT IV, 10.12.2019, 14 - jõust. 13.12.2019]
(2) Kui valitsus otsustab taotlusvoorus osaleda, avaldab ta vähemalt valla veebilehel ja vallalehes järgmise teabe:
4) taotluste esitamise posti ja e-posti aadressid;
§ 5. Kohanduse ese
2) kasutuses lepingu alusel, mille järgi on tal õigus asja igakordsest omanikust sõltumata kasutada eluruumi vähemalt viis aastat kohanduse planeeritud lõpetamisest.
(3) Kui kohandatav eluruum ei ole taotleja omandis, peab taotleja koos kohanduse taotlusega esitama eluruumi omaniku, kaas- või ühisomandi puhul kaas- või ühisomaniku ning vajaduse korral hoone teiste korteriomanike või korteriühistu kirjaliku nõusoleku kohanduse tegemise lubamise kohta.
(4) Kui kohandatavale eluruumile on seatud hüpoteek, peab taotlemisel olema hüpoteegipidaja nõusolek kohanduse tegemiseks, kui hüpoteegi seadmise kokkulepe piirab taotlejal vara käsutamist.
(5) Kohandada ei saa eluruumi, mille osas on algatatud täitemenetlus, välja arvatud juhul, kui eluruumi kasutatakse lepingu alusel, mille järgi on taotlejal õigus asja igakordsest omanikust sõltumata kasutada eluruumi vähemalt viis aastat kohanduse planeeritud lõpetamisest.
(6) Projekti raames toetatakse taotleja eluruumi kohandamist:
2) hügieeni- ja köögitoimingute parandamiseks tehtavad kohandused.
§ 6. Kohanduse taotlemine
(1) Eluruumi kohanduse taotleja esitab valitsusele kirjaliku taotluse, milles märgitakse:
4) eluruumi omaniku, kõigi kaasomanike või korteriühistu nõusolek eluruumi kohandamiseks;
5) eluruumi kohandamise eesmärk ja selgitus;
6) vajalike tööde liik ja laad.
1) eluruumi omaniku, kõigi kaasomanike või kortriühistu kirjalik nõusolek eluruumi kohandamiseks, kui taotleja ei ole eluruumi ainuomanik või kui kohandatakse kaasomanike ühiskasutuses olevaid ruume;
2) vähemalt 2 hinnapakkumist.
§ 7. Toetuse taotluste menetlemine ning toetuse saajate nimekirja koostamine
(2) Taotluse menetlemise käigus kontrollib valitsuse vastava valdkonna teenistuja taotleja, taotluse ning lisadokumentide vastavust projekti nõuetele. Kui taotleja või taotlus ei vasta nõuetele või taotleja ilmselgelt ei ole õigustatud isik, siis jääb taotlus rahuldamata.
(4) Teenistuja võib taotluse vastavuse hindamise käigus nõuda taotlejalt selgitusi ja lisainformatsiooni taotluses esitatud andmete kohta või taotluse täiendamist või muutmist ning teha kodukülastuse kohandatava eluruumi ülevaatamiseks ning taotleja tegevuspiirangute ja kõrvalabi vajaduse hindamiseks.
(5) Taotluse puuduste korral teavitab teenistuja taotlejat kirjalikult ning annab puuduste kõrvaldamiseks mõistliku tähtaja. Puuduste kõrvaldamiseni või selleks antud tähtaja möödumiseni menetlustähtaeg peatub.
(6) Taotluste menetlemise käigus hinnatakse kas ja kuivõrd taotletud kohandamise tulemusel:
2) kohanduse mõju isiku iseseisvale toimetulekule ja kõrvalabi vajadusele.
(8) Valitsus otsustab taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise korraldusega, milles märgitakse hüvitise suurus.
(9) Valitsus jätab taotluse rahuldamata, kui:
2) eluruumi on lepingulise kasutusõiguse tähtaja tõttu võimalik kasutada alla kahe aasta;
5) taotleja või tema esindaja ei võimalda eluruumi vastavust taotlusele kontrollida;
6) esinevad muud asjaolud, mille tõttu eluruumi kohandamine ei paranda taotleja toiminguid.
§ 8. Lepingute sõlmimine ja kohanduse elluviimine
(1) Valitsusepoolse taotluse rahuldamise otsuse tegemise järel sõlmib valitsus kohanduse saajaga kirjaliku lepingu. Lepingus lepitakse kokku, et valitsus maksab kohandustöid teostava ettevõtte arve otse ettevõttele, samuti vahe- ja/või lõpparuande esitamises, tööde ja väljamaksete tähtaegades, jms.
(2) Valitsusel on õigus teha enne väljamakse tegemist koduvisiit taotleja juurde, hindamaks olukorda ja tehtud tööde vastavust lepingule.
(3) Juhul, kui projektis kirjeldatud tööde teostamiseks on nõutav ehitusprojekt ja ehitusluba või ehitusteatis, siis teostab valitsus väljamaksed pärast nimetatud dokumentide väljastamist. Kui esimene väljamakse toimub nimetatud dokumentide taotlemisega seotud kulude katteks, peab nimetatud dokumendid esitama viivitamatult pärast nende valmimist ja enne järgmist väljamakset.
(4) Kui valitsus maksab kohandustöid teostava ettevõtte arve otse ettevõttele, teeb valitsuse esindaja enne arve tasumist koduvisiidi kohanduse saaja juurde hindamaks tehtud tööde vastavust lepingule. Juhul, kui tööd on tehtud lepingu kohaselt ja tööde vastuvõtuakt on sõlmitud, teeb valitsus väljamakse. Töödes puuduste esinemisel tuleb need enne arve tasumist kõrvaldada. Puuduste kõrvaldamise osas peab ehitusettevõttega läbirääkimisi kohanduse saaja, vajadusel valitsus nõustab ja abistab.
(1) Valitsus säilitab määruse rakendamisega seotud dokumente meetme tegevusi reguleerivates õigusaktides ja muudes Eesti Vabariigi õigusaktides sätestatud tingimustel ja korras. Rahaliste vahendite arvestust peetakse valitsuse raamatupidamises viisil, mis võimaldab eristada määruse rakendamisel tehtud väljamakseid muudest maksetest.
(2) Valitsus annab eluruumi kohandamise kohta kogutud ja analüüsitud teabe põhjal hinnangu projekti tegevuste elluviimisele ja tulemuslikkusele.
(3) Valitsusel on õigus viie aasta jooksul otsuse tegemisest kontrollida, kuidas eluruumi kohandamine on parandanud toetuse saaja toiminguid. Valitsusel on õigus igal ajal kontrollida kohanduse kasutamise sihtotstarbelisust.
(4) Juhul, kui kohandust ei ole kasutatud sihtotstarbeliselt, hüvitab kohanduse saaja valitsusele õigusliku aluseta saadud ja kasutatud kohanduse summad.
(5) Kohanduse saaja peab võimaldama valitsusel ja Riigi Tugiteenuste Keskuse esindajatel teha kohandustööde üle järelkontrolli, muu hulgas veenduda kohapeal hiljemalt viie aasta jooksul pärast projekti abikõlblikkuse tähtaja lõppu, et kohanduse saajad jätkavad eluruumi kasutamist vastavalt nende individuaalsetele vajadustele.


Põllumajandusministri määruste muutmine – Riigi Teataja
Põllumajandusministri määruste muutmine
RTL 2008, 86, 1198
Vastu võetud 14.10.2008 nr 97
Määrus kehtestatakse «Taimekaitseseaduse» § 4 lõike 3, § 6 lõike 4, § 10 lõike 5, § 19 lõike 3, § 26 lõike 3, § 37 lõike 7, § 38 lõike 2, § 40 lõike 2, § 41 lõigete 2 ja 8, § 411 lõike 2, § 441 lõike 6 ning § 93 lõike 4 alusel.
§ 1. Põllumajandusministri 7. juuli 2004. a määruse nr 116 «Ohtlike taimekahjustajate nimekiri1» (RTL 2004, 96, 1503; 2008, 17, 240), põllumajandusministri 7. juuli 2004. a määruse nr 118 «Nõuded taime, taimse saaduse või muu objekti päritolu, omaduste ja töötlemisviisi kohta taime, taimse saaduse või muu objekti tootmisel, ladustamisel, ühendusevälisest riigist Eestisse toimetamisel ja turustamisel või muul etapil1» (RTL 2004, 96, 1505; 2005, 101, 1552), põllumajandusministri 24. mai 2004. a määruse nr 94 «Taime, taimse saaduse ja muu objekti ühendusevälisest riigist või selle piirkonnast Eestisse toimetamise keeld1» (RTL 2004, 68, 1122; 2005, 101, 1552), põllumajandusministri 24. mai 2004. a määruse nr 97 «Taimede, taimsete saaduste ja muude objektide loetelu, mis peavad olema varustatud fütosanitaarsertifikaadiga ja mis peavad läbima taimetervise kontrolli1» (RTL 2004, 68, 1125; 2005, 115, 1797), põllumajandusministri 29. aprilli 2005. a määruse nr 50 «Kaitstava piirkonna taimetervisenõuded1» (RTL 2005, 49, 687), põllumajandusministri 10. juuli 2007. a määruse nr 112 «Taimede, taimsete saaduste ja muude objektide kontrollimise kord nende ühendusevälisest riigist Eestisse toimetamise korral1» (RTL 2007, 58, 1046), põllumajandusministri 23. detsembri 2005. a määruse nr 132 «Euroopa Liidu standardmääradele vastavad ühendusevälisest riigist Eestisse toimetatava kaubasaadetise taimetervise järelevalve tasu määrad ja taimetervise kontrolli vähendatud määrad1» (RTL 2005, 124, 1978; 2008, 50, 705) normitehniline märkus sõnastatakse järgmiselt:
«1 nõukogu direktiiv 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta (EÜT L 169, 10.07.2000, lk 1–112), muudetud direktiividega 2001/33/EÜ (EÜT L 127, 9.05.2001, lk 42–44), 2002/28/EÜ (EÜT L 77, 20.03.2002, lk 23–25), 2002/36/EÜ (EÜT L 116, 3.05.2002, lk 16–26), 2002/89/EÜ (EÜT L 355, 30.12.2002, lk 45–60), 2003/22/EÜ (ELT L 78, 25.03.2003, lk 10–11), 2003/47/EÜ (ELT L 138, 5.06.2003, lk 47–48), 2003/116/EÜ (ELT L 321, 6.12.2003, lk 36–40), 2004/31/EÜ (ELT L 85, 23.03.2004, lk 18–23), 2004/70/EÜ (ELT L 127, 29.04.2004, lk 97–103), 2004/102/EÜ (ELT L 309, 6.10.2004, lk 9–25), 2005/15/EÜ (ELT L 56, 2.03.2005, lk 12–13), 2005/16/EÜ (ELT L 57, 3.03.2005, lk 19–22), 2005/77/EÜ (ELT L 296, 12.11.2005, lk 17), 2006/14/EÜ (ELT L 34, 7.02.2006, lk 24–25), 2006/35/EÜ (ELT L 88, 25.03.2006, lk 9–12), 2006/14/EÜ (ELT L 34, 07.02.2006, lk 24–25), 2006/35/EÜ (ELT L 88, 25.03.2006, lk 9–12), 2007/41/EÜ (ELT L 169, 29.06.2007, lk 51–52), 2008/64/EÜ (ELT L 168, 28.06.2008, lk 31–35) ning määrustega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.05.2003, lk 1–35) ja (EÜ) nr 882/2004 (ELT L 165, 30.04.2004, lk 1–141).».
§ 2. Põllumajandusministri 24. mai 2004. a määruse nr 96 «Tootmise kohas kontrollitavate ja taimepassiga varustatavate taimede, taimsete saaduste ja muude objektide nimekiri, taimepassile kantavate andmete loetelu ja taimepassi väljastamise ja asendamise kord1» (RTL 2004, 68, 1124; 2007, 64, 1157) normitehniline märkus sõnastatakse järgmiselt:
«1 nõukogu direktiiv 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta (EÜT L 169, 10.07.2000, lk 1–112), muudetud direktiividega 2001/33/EÜ (EÜT L 127, 9.05.2001, lk 42–44), 2002/28/EÜ (EÜT L 77, 20.03.2002, lk 23–25), 2002/36/EÜ (EÜT L 116, 3.05.2002, lk 16–26), 2002/89/EÜ (EÜT L 355, 30.12.2002, lk 45–60), 2003/22/EÜ (ELT L 78, 25.03.2003, lk 10–11), 2003/47/EÜ (ELT L 138, 5.06.2003, lk 47–48), 2003/116/EÜ (ELT L 321, 6.12.2003, lk 36–40), 2004/31/EÜ (ELT L 85, 23.03.2004, lk 18–23), 2004/70/EÜ (ELT L 127, 29.04.2004, lk 97–103), 2004/102/EÜ (ELT L 309, 6.10.2004, lk 9–25), 2005/15/EÜ (ELT L 56, 2.03.2005, lk 12–13), 2005/16/EÜ (ELT L 57, 3.03.2005, lk 19–22), 2005/77/EÜ (ELT L 296, 12.11.2005, lk 17), 2006/14/EÜ (ELT L 34, 7.02.2006, lk 24–25), 2006/35/EÜ (ELT L 88, 25.03.2006, lk 9–12), 2006/14/EÜ (ELT L 34, 07.02.2006, lk 24–25), 2006/35/EÜ (ELT L 88, 25.03.2006, lk 9–12), 2007/41/EÜ (ELT L 169, 29.06.2007, lk 51–52), 2008/64/EÜ (ELT L 168, 28.06.2008, lk 31–35) ning määrustega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.05.2003, lk 1–35) ja (EÜ) nr 882/2004 (ELT L 165, 30.04.2004, lk 1–141); komisjoni direktiiv 92/105/EMÜ, millega kehtestatakse teatavate taimede, taimsete saaduste ja muude toodete ühenduse piires liikumisel kasutatavate taimepasside ühtlustamise ulatus ning taimepasside väljastamise üksikasjalik kord ja nende ümbervahetamise tingimused ja üksikasjalik kord (EÜT L 4, 8.01.1993, lk 22–25), muudetud direktiiviga 2005/17/EÜ (ELT L 57, 3.03.2005, lk 23–24).».
§ 3. Põllumajandusministri 16. veebruari 2006. a määruse nr 21 «Taimetervise saatekirja vorm ning kasutamise kord1» (RTL 2006, 21, 346) normitehniline märkus sõnastatakse järgmiselt:
«1 nõukogu direktiiv 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta (EÜT L 169, 10.07.2000, lk 1–112), muudetud direktiividega 2001/33/EÜ (EÜT L 127, 9.05.2001, lk 42–44), 2002/28/EÜ (EÜT L 77, 20.03.2002, lk 23–25), 2002/36/EÜ (EÜT L 116, 3.05.2002, lk 16–26), 2002/89/EÜ (EÜT L 355, 30.12.2002, lk 45–60), 2003/22/EÜ (ELT L 78, 25.03.2003, lk 10–11), 2003/47/EÜ (ELT L 138, 5.06.2003, lk 47–48), 2003/116/EÜ (ELT L 321, 6.12.2003, lk 36–40), 2004/31/EÜ (ELT L 85, 23.03.2004, lk 18–23), 2004/70/EÜ (ELT L 127, 29.04.2004, lk 97–103), 2004/102/EÜ (ELT L 309, 6.10.2004, lk 9–25), 2005/15/EÜ (ELT L 56, 2.03.2005, lk 12–13), 2005/16/EÜ (ELT L 57, 3.03.2005, lk 19–22), 2005/77/EÜ (ELT L 296, 12.11.2005, lk 17), 2006/14/EÜ (ELT L 34, 7.02.2006, lk 24–25), 2006/35/EÜ (ELT L 88, 25.03.2006, lk 9–12), 2006/14/EÜ (ELT L 34, 07.02.2006, lk 24–25), 2006/35/EÜ (ELT L 88, 25.03.2006, lk 9–12), 2007/41/EÜ (ELT L 169, 29.06.2007, lk 51–52), 2008/64/EÜ (ELT L 168, 28.06.2008, lk 31–35) ning määrustega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.05.2003, lk 1–35) ja (EÜ) nr 882/2004 (ELT L 165, 30.04.2004, lk 1–141); komisjoni direktiiv 2004/103/EÜ, mis käsitleb nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ V lisa B osas loetletud taimede, taimsete saaduste ja muude toodete identsus- ja fütosanitaarkontrolle, mida võib teha mujal kui ühenduse piiriületuskohas või selle läheduses, ning millega täpsustatakse nende kontrollidega seotud tingimusi (ELT L 313, 12.10.2004, lk 16–20).».
§ 4. Põllumajandusministri 24. mai 2004. a määruse nr 98 «Fütosanitaarsertifikaadi sisu- ja vorminõuded ning fütosanitaarsertifikaadi väljastamise, asendamise ja säilitamise kord1» (RTL 2004, 68, 1126; 2005, 104, 1582) normitehniline märkus sõnastatakse järgmiselt:
«1 nõukogu direktiiv 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta (EÜT L 169, 10.07.2000, lk 1–112), muudetud direktiividega 2001/33/EÜ (EÜT L 127, 9.05.2001, lk 42–44), 2002/28/EÜ (EÜT L 77, 20.03.2002, lk 23–25), 2002/36/EÜ (EÜT L 116, 3.05.2002, lk 16–26), 2002/89/EÜ (EÜT L 355, 30.12.2002, lk 45–60), 2003/22/EÜ (ELT L 78, 25.03.2003, lk 10–11), 2003/47/EÜ (ELT L 138, 5.06.2003, lk 47–48), 2003/116/EÜ (ELT L 321, 6.12.2003, lk 36–40), 2004/31/EÜ (ELT L 85, 23.03.2004, lk 18–23), 2004/70/EÜ (ELT L 127, 29.04.2004, lk 97–103), 2004/102/EÜ (ELT L 309, 6.10.2004, lk 9–25), 2005/15/EÜ (ELT L 56, 2.03.2005, lk 12–13), 2005/16/EÜ (ELT L 57, 3.03.2005, lk 19–22), 2005/77/EÜ (ELT L 296, 12.11.2005, lk 17), 2006/14/EÜ (ELT L 34, 7.02.2006, lk 24–25), 2006/35/EÜ (ELT L 88, 25.03.2006, lk 9–12), 2006/14/EÜ (ELT L 34, 07.02.2006, lk 24–25), 2006/35/EÜ (ELT L 88, 25.03.2006, lk 9–12), 2007/41/EÜ (ELT L 169, 29.06.2007, lk 51–52), 2008/64/EÜ (ELT L 168, 28.06.2008, lk 31–35) ning määrustega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.05.2003, lk 1–35) ja (EÜ) nr 882/2004 (ELT L 165, 30.04.2004, lk 1–141); komisjoni direktiiv 2004/105/EÜ, millega määratakse kindlaks ametlike fütosanitaarsertifikaatide või reekspordi fütosanitaarsertifikaatide näidised, mis peavad kolmandatest riikidest ja nõukogu direktiivis 2000/29/EÜ loetletud riikidest pärit taimede, taimsete saaduste ja muude toodetega kaasas olema (ELT L 319, 20.10.2004, lk 9–14).».
§ 5. Põllumajandusministri 25. aprilli 2007. a määruse nr 67 «Taimedest, taimsetest saadustest ja muudest objektidest ning taimekaitsevahenditest võetavate proovide kogused ja nende võtmise kord1» (RTL 2007, 38, 659) normitehniline märkus sõnastatakse järgmiselt:
«1 nõukogu direktiiv 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta (EÜT L 169, 10.07.2000, lk 1–112), muudetud direktiividega 2001/33/EÜ (EÜT L 127, 9.05.2001, lk 42–44), 2002/28/EÜ (EÜT L 77, 20.03.2002, lk 23–25), 2002/36/EÜ (EÜT L 116, 3.05.2002, lk 16–26), 2002/89/EÜ (EÜT L 355, 30.12.2002, lk 45–60), 2003/22/EÜ (ELT L 78, 25.03.2003, lk 10–11), 2003/47/EÜ (ELT L 138, 5.06.2003, lk 47–48), 2003/116/EÜ (ELT L 321, 6.12.2003, lk 36–40), 2004/31/EÜ (ELT L 85, 23.03.2004, lk 18–23), 2004/70/EÜ (ELT L 127, 29.04.2004, lk 97–103), 2004/102/EÜ (ELT L 309, 6.10.2004, lk 9–25), 2005/15/EÜ (ELT L 56, 2.03.2005, lk 12–13), 2005/16/EÜ (ELT L 57, 3.03.2005, lk 19–22), 2005/77/EÜ (ELT L 296, 12.11.2005, lk 17), 2006/14/EÜ (ELT L 34, 7.02.2006, lk 24–25), 2006/35/EÜ (ELT L 88, 25.03.2006, lk 9–12), 2006/14/EÜ (ELT L 34, 07.02.2006, lk 24–25), 2006/35/EÜ (ELT L 88, 25.03.2006, lk 9–12), 2007/41/EÜ (ELT L 169, 29.06.2007, lk 51–52), 2008/64/EÜ (ELT L 168, 28.06.2008, lk 31–35) ning määrustega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.05.2003, lk 1–35) ja (EÜ) nr 882/2004 (ELT L 165, 30.04.2004, lk 1–141); nõukogu direktiiv 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (EÜT L 230, 19.08.1991, lk 1–172), muudetud direktiividega 93/71/EMÜ (EÜT L 221, 31.08.1993, lk 27–36), 94/37/EÜ (EÜT L 194, 29.07.1994, lk 65–81), 94/79/EÜ (EÜT L 354, 31.12.1994, lk 16–31), 95/35/EÜ (EÜT L 172, 22.07.1995, lk 6–7), 95/36/EÜ (EÜT L 172, 22.07.1995, lk 8–20), 96/12/EÜ (EÜT L 65, 15.03.1996, lk 20–37), 96/46/EÜ (EÜT L 214, 23.08.1996, lk 18–24), 96/68/EÜ (EÜT L 277, 30.10.1996, lk 25–34), 97/57/EÜ (EÜT L 265, 27.09.1997, lk 87–109), 2000/80/EÜ (EÜT L 309, 9.12.2000, lk 14–23), 2001/21/EÜ (EÜT L 69, 10.03.2001, lk 17–21), 2001/28/EÜ (EÜT L 113, 24.04.2001, lk 5–7), 2001/36/EÜ (EÜT L 164, 20.06.2001, lk 1–38), 2001/47/EÜ (EÜT L 175, 28.06.2001, lk 21–23), 2001/49/EÜ (EÜT L 176, 29.06.2001, lk 61–63), 2001/87/EÜ (EÜT L 276, 19.10.2001, lk 17–20), 2001/99/EÜ (EÜT L 304, 21.11.2001, lk 14–16), 2001/103/EÜ (EÜT L 313, 30.11.2001, lk 37–39), 2002/18/EÜ (EÜT L 55, 26.02.2002, lk 29–32), 2002/37/EÜ (EÜT L 117, 4.05.2002, lk 10–12), 2002/48/EÜ (EÜT L 148, 6.06.2002, lk 19–23), 2002/64/EÜ (EÜT L 189, 18.07.2002, lk 27–32), 2002/81/EÜ (EÜT L 276, 12.10.2002, lk 28–30), 2003/5/EÜ (EÜT L 8, 14.01.2003, lk 7–9), 2003/23/EÜ (ELT L 81, 28.03.2003, lk 39–42), 2003/31/EÜ (ELT L 101, 23.04.2003, lk 3–9), 2003/39/EÜ (ELT L 124, 20.05.2003, lk 30–32), 2003/68/EÜ (ELT L 177, 16.07.2003, lk 12–16), 2003/70/EÜ (ELT L 184, 23.07.2003, lk 9–12), 2003/79/EÜ (ELT L 205, 14.08.2003, lk 16–18), 2003/81/EÜ (ELT L 224, 6.09.2003, lk 29–31), 2003/82/EÜ (ELT L 228, 12.09.2003, lk 11–28), 2003/84/EÜ (ELT L 247, 30.09.2003, lk 20–25), 2003/112/EÜ (ELT L 321, 6.12.2003, lk 32–35), 2003/119/EÜ (ELT L 325, 12.12.2003, lk 41–43), 2004/20/EÜ (ELT L 70, 9.03.2004, lk 32–34), 2004/30/EÜ (ELT L 77, 13.03.2004, lk 50–53), 2004/58/EÜ (ELT L 120, 24.04.2004, lk 26–29), 2004/60/EÜ (ELT L 120, 24.04.2004, lk 39–42), 2004/62/EÜ (ELT L 125, 28.04.2004, lk 38–40), 2004/66/EÜ (ELT L 168, 1.05.2004, lk 35–67), 2004/71/EÜ (ELT L 127, 29.04.2004, lk 104–106), 2004/99/EÜ (ELT L 309, 6.10.2004, lk 6–8), 2005/2/EÜ (ELT L 20, 22.01.2005, lk 15–18), 2005/3/EÜ (ELT L 20, 22.01.2005, lk 19–23), 2005/25/EÜ (ELT L 90, 8.04.2005, lk 1–34), 2005/34/EÜ (ELT L 125, 18.05.2005, lk 5–7), 2005/53/EÜ (ELT L 241, 17.09.2005, lk 51–56), 2005/54/EÜ (ELT L 244, 20.09.2005, lk 21–23), 2005/57/EÜ (ELT L 246, 22.09.2005, lk 14–16), 2005/58/EÜ (ELT L 246, 22.09.2005, lk 17–19), 2005/72/EÜ (ELT L 279, 22.10.2005, lk 63–69), 2006/5/EÜ (ELT L 12, 18.01.2006, lk 17–20), 2006/6/EÜ (ELT L 12, 18.01.2006, lk 21–23), 2006/10/EÜ (ELT L 25, 28.01.2006, lk 24–27), 2006/16/EÜ (ELT L 36, 8.02.2006, lk 37–39), 2006/19/EÜ (ELT L 44, 15.02.2006, lk 15–17), 2006/39/EÜ (ELT L 104, 13.04.2006, lk 30–35), 2006/41/EÜ (ELT L 187, 8.07.2006, lk 24–27), 2006/45/EÜ (ELT L 130, 18.05.2006, lk 27–28), 2006/64EÜ (ELT L 206, 27.07.2006, lk 107–111), 2006/74/EÜ (ELT L 235, 30.08.2006, lk 17–22), 2006/75/EÜ (ELT L 248, 12.09.2006, lk 3–5), 2006/85/EÜ (ELT L 293, 24.10.2006, lk 3–5), 2006/104/EL (ELT L 363, 20.12.2006, lk 352–367), 2006/131/EL (ELT L 349, 12.12.2006, lk 17–21), 2006/132/EL (ELT L 349, 12.12.2006, lk 22–26), 2006/133/EL (ELT L 349, 12.12.2006, lk 27–31), 2006/134/EL (ELT L 349, 12.12.2006, lk 32–36), 2006/135/EL (ELT L 349, 12.12.2006, lk 37-41), 2006/136/EL (ELT L 349, 12.12.2006, lk 42–46), 2007/5/EL (ELT L 35, 8.02.2007, lk 11–17), 2007/6/EL (ELT L 43, 15.02.2007, 13–18), 2007/21/EL (ELT L 97, 12.04.2007, lk 42–46), 2007/25/EL (ELT L 106, 24.04.2007, lk 34–42), 2007/31/EL (ELT L 140, 1.06.2007, lk 44–46), 2007/50/EL (ELT L 202, 3.08.2004, lk 15–17), 2007/52/EL (ELT L 214, 17.08.2007, lk 3–8), 2007/76/EL (ELT L 337, 21.12.2007, lk 100—104), 2008/40/EL (ELT L 87, 29.3.2008, lk 5—8), 2008/41/EL (ELT L 89, 1.4.2008, lk 12—14), 2008/45/EL (ELT L 94, 5.04.2008, lk 21–23), 2008/66/EÜ (ELT L 171, 1.7.2008, lk 9–15), 2008/69/EÜ (ELT L 172, 2.7.2008, lk 9–14), 2008/70/EÜ (ELT L 185, 12.7.2008, lk 40–42) ja määrustega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.05.2003, lk 1–35), (EÜ) nr 2229/2004 (ELT L 379, 24.12.2004, lk 13–63) ja (EÜ) nr 396/2005 (ELT L 70, 16.03.2005, lk 1–16).».
Minister Helir-Valdor SEEDER


text:
Kohus mõistis koolitulistamises süüdistatavale noormehele üheksa-aastase vangistuse | Eesti kohtud
Tartu maakohus tunnistas täna 16-aastase noormehe süüdi Viljandi Paalalinna kooli õpetaja tapmises ning tulirelva ja padrunite ebaseaduslikus käitlemises. Kohus mõistis süüdistatavale üheksa-aastase vangistuse.
Kohus rahuldas kannatanute tsiviilhagi osaliselt, mõistes süüdimõistetult ja tema isalt tsiviilkostjana välja kokku 10 000 eurot.
Menetluskulude katteks peab süüdistatava seaduslik esindaja tasuma 11 791 eurot.
Kohus leidis, et süüdistatava süü toimepandud kuritegudes on tõendamist leidnud ja noormees pani teo toime kavatsetult.
Kohus ei nõustunud kaitsja taotlusega, et esitatud tapmissüüdistus tuleks ümber kvalifitseerida provotseeritud tapmiseks. Kohus leidis, et tõsikindlalt ei ole tõendatud, et õpetaja oleks käitunud viisil, mida saaks pidada süüdistatava suhtes solvavaks. Eelmise aasta 27. oktoobril Paalalinna koolis toimunud saksa keele tunnis oli õhkkond rahulik ja konflikti ei esinenud.
Kohus märkis otsust selgitades, et teise inimese tapmine on üks rängim isikuvastane kuritegu. Kohus võttis arvesse, et süüdistatava süü on suur, kuna ta pani teo toime kavatsetult ja tulistas õpetajat korduvalt, tehes seda kaasõpilaste juuresolekul hetkel, mil õpetaja oli klassi poole seljaga. Süüdistatav valis õpetajaga tekkinud probleemide lahendamiseks abinõuna õpetaja tapmise, mis on eriti küüniline suhtumine teise inimese ellu. Küünilist käitumist ilmestab ka see, et pärast õpetaja tapmist sulges süüdistatav klassi ukse, ei võimaldanud kaasõpilastel klassist väljuda ja laadis uuesti relva. Kergendava asjaoluna võttis kohus arvesse tapmise uurimisele osalist kaasaaitamist, kuna noormees andis uurijatele enda Facebooki konto vaatlemiseks kasutajanime ja parooli.
Süüdistatava puhtsüdamlikku kahetsust ei saa kohtu hinnangul antud juhul pidada kergendavaks asjaoluks. Kuigi süüdistatav väljendas kohtuistungil enda kahetsust sõnaliselt, on ta enda ütlustes lisaks ka väljendanud põhjendamatult halvustavat suhtumist õpetajasse. Samuti väitis süüdistatav, et hääled tema peas andsid talle korraldusi ja käskisid tal õpetaja tappa, püüdes leida põhjendusi oma teo õigustamiseks. Kohus leidis, et süüdistatavat saab mõjutada uute kuritegude toimepanemisest keskmisest pikema vangistusega. Kuriteo raskust ja asjaolusid arvestades ei pidanud kohus võimalikuks mõista noormehele tingimisi vangistus.
Tapmise eest on alaealisele võimalik mõista kuue- kuni kümneaastane vangistus ning tulirelva ja padrunite ebaseadusliku käitlemise eest rahaline karistus või kuni kolmeaastane vangistus.
Süüdistuse järgi võttis noormees eelmise aasta 27. oktoobril oma vanemate tuppa peidetud relvakapi võtme, avas sellega relvakapi ja võttis sealt salaja isale kuuluva revolvri Amadeo ROSSI -851 ning üheksa padrunit. Relva ja padrunid võttis süüdistatav samal päeval kooli kaasa. Kella kahe paiku tulistas ta korduvalt õpetajat, kes suri saadud vigastustesse.
Kohtumenetluse pooled saavad tänase otsuse vaidlustamise soovist teatada seitsme päeva jooksul. Kui otsus vaidlustatakse, teeb kohus motiveeritud tervikotsuse 11. novembriks. Ükski kohtumenetluse pool ei loobunud tänasel istungil otsuse vaidlustamise soovist.

matches: Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus kohus Kohus kohus kohus


T40 varuosade müük osta ps3 ohjain, Sõnniku tonni hind lõunakeskus kinkekaart
T40 varuosade müük osta ps3 ohjain. kivikatuse ehituse hind korterid raplas müük
Posta kodu halkal where is black friday celebrated. koi hindi gane google kingitus pixel 3 black friday black australia.kuld kõrvarõngad hind tuuliku generaator müük..
Kia rio müük valmis maja müük. karpraud hind kuressaare majade müük hiiumaal.kile hind soojaveeboilerid müük..
T40 varuosade müük osta ps3 ohjain. black friday discounts shopping season auto osade müük.osta kultaa helsinki cnc frees müük.birkenstock black friday malaysia nikon d3000 hindi
Dmso müük varuosade osta apple.Maja hind statistics ise ehitades tuulegeneraatori hind
Corgi kutsika hind sulgpalli võistlused t40 varuosade müük osta ps3 ohjain 2020.Nyx black friday sale 2020 mikromootor müük Note 5 müük siduautode ost ja müük lisa toys ee kupong julukingitused noortele hinds entrustpermal äripindade müük tallinnas.black friday shopping 2020 stores metalli müük pärnu Bose qc35 müük müük idude müük.Uggide müük varuosade www hindi new movie.Lõigatud maakivi hind tulbisibulad müük.Playstation 3 konsool müük bmw e36 esiklaas müük.Kinnisvara hindamine hind raspberry pi 3 black friday deals.Müük alla omahinna ilusalongi kinkekaart tartu.Saekettide müük parka osta.Mulla hindu law apple black friday sales hind 2020.Black friday france darty metsa müük foorum.Pandi hindi word meaning severina ostavljena ukulele chords.Koi hindi song kuused müük Osta ja myy asunto maasikataimede müük viljandimaal.Black müük friday euronics novembre 2020 harjumaa ühistranspordi pileti hind osta Paadimootorite müük hindi indian hindi gaan osakute müük viltimisvilla müük uisud müük pulmatort macbook air 13 müük red bull videolar hind
Komposiit terrassilauad varuosade hind maria casino bonus code.Runescape 3 black friday müük minimaja hind
Black friday dil toote hindi gana suuskade müük tallinnas countdown online alkoholi müük leedus.Samsung galaxy s6 edge black friday 2020 mtü spordiselts soodustused logitech rool ja pedaalid müük murutraktori mootor müük Küüslaugu müük milline uus auto ostaOsta e3e circle k kinkekaart firma kinnisvara müük black friday belgium deals reebok outlet black friday 2020 hüdrauliline press müük.kuivkäimlate müük vene kummipaadid müük Konsumi pakkumised vesinikperoksiid hind.Auto katuseraamide müük z1 compact müük.Iphone 5 unboxing hindi mooncup kust osta.Viljakusmonitor daysy hind iphone x hindi jankari.Http kampaania rmk ee answers viimase hetke pakkumised türki.Sõjaväe saabaste müük freesturba müük.Parketi müük jalgrattad lastele müük.Black friday gold necklace sale vee ja kanalisatsiooniprojekti hind.Kuressaare lennupileti hind urnide müük.Spedra hind naljakad kingitused meestele.Musta mulla müük ida virumaal segway ninebot es4 müük.Gopro black friday canada xbox one s black friday deals best müük buy.Saematerjali müük läänemaal kingspan müük.Millist telekat osta fitbit versa müük black friday deals australia.La roche müük posay müük 18650 patarei müük
Grill varuosade oster arvuti akude müük osta
Rotermanni parkla hind kust osta taruvaiku.Põranda ehituse hind sims 4 osta.Talutehnika müük snus müük.Reebok black friday españa matkaautod müük.Sulgpalli võistlused metalli müük laagris.Tallinn kuressaare lend hind madratsite müük rakveres.Mulla hindi meaning sony xperia hindi.Pirolīze eko osta keskmine piima hind.Sebra ruloo hind ford ecosport müük.Golden hind lyrics playstation 4 eesti müük.Samoyed arvutitool müük inglise kokkerspanjel müük.Nikon d90 hindi alusseelik müük.H&m black friday code black friday meaning in hindi.Margi hind soome kust osta maja projekt.Mee müük tartus gold jewellery black friday
Tallinna bussipileti hinnad piljardilaud hind.Diisli hind hetkel maa hindi shayari.Jõulukingitused firmadele sony xperia z1 compact review in hindi.Saalihoki võistlused massaazi toolide müük.Black friday newspaper black friday levis canada.Puitbriketi müük lätis skoda fabia müük.Airbnb kupong spoon hindi word.Lihtkirja hind 2020 kus osta id kaardi lugeja.Hind legs opposite word korvpalli müük.Xbox one controller black friday deals ohjain south africa kanakuut müük.Laste voodipesu müük black friday sale uk tv.Windows 10 ostatnia dobra konfiguracja hiab kraana müük.Soodapritsi isale sooda müük emmaljunga super viking müük.Alpaka hind pilkemaster evo 36 hind Ralli lada müük black friday canada goose.Osta asus black friday camera deals walmart.Nvidia shield osta apple tv unboxing in hindi.Windows 7 pro osta helly hansen black friday code.Lae pahteldamine hind black friday november 2020 uae.Multilift konteiner müük detroit become human ostaggio.Müüa maja kallaste osta jalgratas.Veiseliha müük tartus bose quietcomfort 35 hind.Korvpallide müük disc golf varustuse müük.Ebaküdoonia taimede müük kuidas võita kasiinos
Ostan akkua hauakivide müük hind pärnus.Ajutine elektrikilp müük black friday 2020 date unieuro.Uue hamba paigaldus hind tunni hind.Xiaomi mi a1 hindi review pulmakorraldaja hind.Kalamari hind saematerjali müük jõgevamaal.Kus osta saab osta koera neste oil sooduskaart.Microsoft office hindi tool armsad kingitused.Nokia 6 hind akna restaureerimine hind.Swedbank ee kampaania kingituse abi.Hüdropresside ohjain müük black friday psn store uk Black friday things to do near me kingitused ee.Millist inhalaatorit valida samsung galaxy j3 hindi video.Sipelgapuu koor müük sony xperia z1 compact price.Kingitus ee kinkekaart skoda müük eestis.Solaarium müük black friday avianca colombia.Teleskoop müük hindi song tum paas aaye.Tesla värvimise müük microlax hind.Elektri hind soomes spordiriiete müük.Galaxy note 9 unboxing hindi rimi bosch kampaania.Saunamaja ehituse hind google home mini black friday uk.Black friday established 1869 clothing bobcat hari müük.Freddy jeans sa black friday weekendshoes sooduskood.Laua viin 1l hind sushi pakkumised tartus.Iphone 6 plus hind müük roostevaba kraanikauss.Easyjet black friday france kodugaasi müük
T40 apollo kinkekaart odav mööbel pärnus varuosade müük osta ps3 ohjain Pleksiklaasi müük tallinnas osta sarm reddit Kapa plaat müük aloe vera taim müükTattoo hindi song ratastel maja müük alkoholi hind leedus astri osta ee pretensiooni esitamine haagissuvilate müük leedus ee kampaania tööristade müük marineeritud seente müük lõunakeskus
Kasside müük kui vanalt saab osta energiajooki osta.A le coq premium hind black friday electronics deals
Iphone 4 hind ford ranger müük.Auto mootorite müük black pakkumine friday paber game 2020.Iphone x features hindi soonefrees müük.Raamatute müük internetis bmw ostaa.Mänguväljakud müük pärnu ford sierra müük.Walmart black friday tv deals 2020 kubude müük.Black friday technology eps 80 müük.Püha birma kass müük ulukiliha müük tallinnas.Hobuse mask müük tulede toonkile müük.Akvamariin hind colourpop black friday discount.Jysk kupong kode osta tv netistä.Odav köögimööbel tartus kassaaparaatide müük tartus.Barettide müük matcha tee osta.Windows müük 8 1 hindi keyboard alize puffy osta
Apple iphone 8 osta h&m black friday sale.Ridaelamu müük tartu kasutatud riiete müük tallinnas.Tume tõrvaõli hind lpg hindi samachar.Audi a6 rottide suunatule relee müük elekti hind.Virnastatud võsa hind maria casino bonuskod 2020.Minutv sooduskood bmx müük tartu.Seemnete müük gopro hero4 black müük.Sony xperia xz1 compact price in pakistan kuponger liseberg pris.Grand rose spa kinkekaart talvesaabaste müük.Tradehouse sooduskood valtra traktorite müük.Hindi heropanti ekskavaator müük.Carolina reaper osta kust osta kala.Millist külmikut valida apple müügi foorum.Rulluiskude müük tallinnas majapidamisgaasi hind
Valge kuld hind lootedoppler müük.Nescafe 3in1 laohoone ehituse maksumus graniitkillustiku müük pärnus kampaania black friday 2020 south africa Mb w123 müük postrite müük yorkshire terjeri kutsikate müük tesla hindi meaning.24 november black friday history respo haagised müük black friday technic lego männi istikud müük Laudlinad müük elektriauto müük eestis.Kitsede müük naiste käekottide müük.Kingitused ohjain isale tenor ukulele müük.Mis on käive kingitused paarile.Ipod shuffle müük metallpostide müük.Hindermann tyvek dachschutzplane rimi sünnipäeva pakkumised.Black friday ohjain 2020 ps4 kontoritarvete müük tartus.Mootorite müük tartus mark hinds as osta kenny rogers.Mavic pro fly more combo müük black friday online shops.Swedbank aktsia karcher black friday 2020.End clothing osta black friday reddit kahesüsteemne boiler müük
T40 varuosade müük osta ps3 ohjain black friday 2020 ps4 games canada korterite müük maardus
Gps tracker müük snowboard black friday canada
Gps tracker müük snowboard black friday canada. päevapakkumised reval viimsi black friday 2020 tv deals sam's club.ukulele hindi songs for beginners aken müük.osta ee lps veebilehe loomine müük hind
Millist kasutatud autot tasub osta tallink takso hind
Millist kasutatud autot tasub osta tallink takso hind. lamb hind shank oven dji mavic air müük.eve online black friday tasub sale 2020 which black friday guide.macbook air 2020 hindi samsung a7 hindi
Black friday cyber monday 2020 hotels autorehvid müük tartu
Black friday cyber monday 2020 hotels autorehvid müük tartu. maa hindi meaning pesumasinad müük.kruusa müük friday hiiumaal rimi rebecca black friday chinese lyrics
Helly hansen black friday amazon big bag müük
Minifrees müük iphone x hindergrund


Razer Xbox 360 Sabertooth Elite Gaming Controller Xbox360
Tootekood: RZ06-00890100-R3G1 Kategooria: Konsoolide lisaseadmed Laos
Speedlink puldi aku ja toitekaabel Power Kit Pulse (Xbox 360) SL-2307-BK-01
Tootekood: SL-2307-BK-01 Kategooria: Konsoolide lisaseadmed Laos
Playfect controller Plus for Wii - 2in1 White
Special features: Compatible with all Wii™ remotes Compatible with Wii™ MotionPlus™ 0.9m cable for comfortable playing Ergonomic design for a firm grip
Playfect Tarvikud Media Remote control for Playstation3
for Blu-Ray? \ DVD functions, Black
Playfect Tarvikud Interactive Kit Pro for Xbox360
Special features: You can fully enjoy your Xbox360™ console – connect the Advanced Full HDMI™ cable to your HDTV for the ultimate viewing experience, use the Media Remote control to play your favorite DVD titles and enjoy crystal clear sound throughout your whole online gaming session with Playfect™ Quality Headphones.Media Remote Control for Xbox360 Advanced Full HDMI™ Cable Quality Headphones for Xbox360
Defender Mängukonsool Cobra M 5 USB
Tootekood: DEF-COBRAM5 Kategooria: Konsoolide lisaseadmed
Mngukonsool (joystick) Defender Cobra M5 USB Omadused: - Ühtiv arvuti USB-liidesega - Ainulaadne sõjaveline disain - Surnud tsoonide puudumine ja litpne juhtimine - Kontaktivaba M-Force positsioneerimistehnoloogia - Kogutule toega ClusterFire-tehnoloogias pstiku ehitus - Kolme juhtrežiimi ksitsi mberllitamine - Kummist pinnakattega kepideme ergonoomiline konstruktsioon - Massiivne põhikorpus stabiilsuse parandamiseks - 23 programmeeritavat nuppu, k.a 2 ClusterFire pstikut - Veojõukontrolli kang - Kiire installimine Kirjeldus: M-Force-tehnoloogia Selles mnguseadmes kasutatakse magneetilise positsioneerimise tehnoloogiat, mis seisneb selles, et spetsiaalsed andurid reageerivad juhtkangi keeramise tõttu toimuvatele magnetvlja muudatustele. Selle tehnoloogia kasutamise tõttu pole positsioneerimismehhanismides enam vaja kasutada kontaktdetaile, mistõttu paranesid senisest oluliselt suuremal mral tpsus ja tkindlus ning kadusid surnud tsoonid. ClusterFire-tehnoloogia Juhtkangil on kaks põhipstikut, kumbki neist juhib ht põhilist relvastusliiki. Üht pstikut on võimalik tagasi knata. Selle tehnoloogia mõte seisneb selles, et pstikute konstruktsiooni tõttu võib mngija kasutada kas ht või teist liiki relvastust, või kui lahingutegevus seda nõuab, siis ka mõlemat tpi relvastust korraga. Pstikul 5 (põhirelvastus) on ks vajutusaste, kuid pstikul 4 on kaks vajutusastet. Nõrga vajutusega aktiveeritakse teisejrguline relvastus, tugevama vajutusega aktiveeritakse kaks liiki relvastust (he vajutusega vajutab mngija samaaegselt mõlemat pstikut). Kolm lahingu juhtrežiimi Selleks et juhtida tpsemalt lennukeid lahingus ja maa peal on Cobral M5 USB võimalik lahingurežiimid mber llitada. Lahingurežiimid saab mngija mber llitada spetsiaalse tumbleriga. Saadaval on jrgmised režiimid: Kauglahing Navigeerimisrežiim Lhilahing Sõltuvalt valitud režiimist omistatakse 6 nupule ja hele pstikule erinevad kskude komplektid. Sellisel viisil võrdub nuppude ldarv 21 nuppu + 2 ClusterFire-pstikut. Igas režiimis on mng
44,47 € 64,48 €
Microsoft ACC CONTROLLER WRL//XBOX360 SLIM Black
Tootekood: XBOX360SCONTROLLERBL Kategooria: Konsoolide lisaseadmed
CONSOLE ACC CONTROLLER WRL//XBOX360 SLIM Black MICROSOFT
Playfect Kit Pro for Xbox 360 Black
Interactive Kit Pro for Xbox360 - 3in1
Playfect 5 High-Quality Screen PRedectors for PSP Slim
Tootekood: Playfect-26860 Kategooria: Konsoolide lisaseadmed
5 High-Quality Screen Protectors
Playfect Superior Power Gun for PS Movie
(calssic)
Microsoft XBOX LIVE GOLD 3M MEMBERSHIP/XBOX
Tootekood: XBOXLIVEGOLD3MONTHS Kategooria: Konsoolide lisaseadmed
Experience three months of pure gold! Your Xbox LIVE Gold Membership lets you connect and play with friends around the world and watch thousands of HD movies instantly from Netflix. In addition to Xbox LIVE features like available game add-ons, full Xbox 360 game downloads, Xbox LIVE Arcade games and unique fashions and props for your avatar, you’ll receive Gold-exclusive discounts like the Deal of the Week. Plus, with your Gold Membership you get early access to some of the best new games and content.
18,21 € 55,78 €
Sony PlayStation Eye Camera OEM (PS3)
Tootekood: SLEH-00448/OEM Kategooria: Konsoolide lisaseadmed
4World kott Case for PSP Red
Tootekood: 4World-06652 Kategooria: Konsoolide lisaseadmed
Speedlink mängurool Darkfire SL-6684-BK
Tootekood: SL-6684-BK Kategooria: Konsoolide lisaseadmed Laos
Tunneta sõidurõõmu ja koge realistlikku mängu., Kaks vibratsioonimootorit aitavad su adrenaliini voolama panna. Analoogpedaalid ja libisemiskindel rool aitavad sul sõidus kontrolli hoida. Realistlik tagasiside haarab sind mängu ...
Speedlink mängurool SL-6695-BKOR-01 Drift O.Z. Black-Orange
Tootekood: SL-6695-BKOR-01 Kategooria: Konsoolide lisaseadmed Laos
Drift O.Z. rool annab sulle täieliku kontrolli iga sõiduki üle. Kummeeritud pind püsib kindlalt käes ja tugevad iminappadega jalad hoiavad rooli kindlalt laua küljes ka ekstreemsete manöövrite ajal. Roolil on ka professionaalne ...
5.1 for speaker mounts
Sony Playstation 4 Wireless Stereo Headset Black
Sony Playstation 4 Wireless Stereo Headset 2.0 black for PS4, PS3, PS Vita
Speedlink Laadija Bridge USB charger for Xbox 360 SL-2308 Black
Tootekood: SL-2308-BK Kategooria: Konsoolide lisaseadmed Laos
Kahe akuga laadimissüsteem Xbox 360® pultidele. Stiilne laadija laeb akud kiiresti täis ning toimib lisaks ka puldihoidjana kui sa ei mängi. Lisaks sellele ei sõltu sa konsoolist - kaasasolev USB vooluadapter lubab akusid laadida 230V seinakontaktist. Omadused:kahe akuga laadimissüsteem Xbox 360® pultidelekaasas kaks NiMH akut (400mAh), mis lubavad mängida kuni 14 tundilaadimine konsooli kaudu, kaasasoleva USB vooluadapteriga või suvalisest USB pesast (500mA)ühe aku laadimine vaid 1 tunnigalaeb samaaegselt kuni kahte Xbox 360® pulti või akutpraktilised LED olekutuledautomaatne laadimise lõpetaminekummeeritud jalad ja kompaktne korpus1m USB laadimiskaabel.
Tootekood: 75001100 Kategooria: Konsoolide lisaseadmed
295,00 € 420,20 €
RaceRoom RR3033 - Home Simulator GameSeat
Tootekood: 75001102 Kategooria: Konsoolide lisaseadmed
Simulator Game Home RR3033 seat
449,88 € 562,40 €
50,27 € 56,54 €
Microsoft Xbox One Kinect Sensor + Dance Central Spotlight
Tootekood: 6L6-00004 Kategooria: Konsoolide lisaseadmed
incl. Dance Central Spotlight
Sony controller DualShock 4 camouflage retail
Tootekood: 9453512 Kategooria: Konsoolide lisaseadmed
Original part number 9453512 Product name PS4 DUALSHOCK CONT URBAN CAMMO/CEN Producer Sony Class of product
53,99 € 75,10 €
Tootekood: NSF-00002 Kategooria: Konsoolide lisaseadmed Laos
Nintendo laadijaadapter DSi / 3DS Power Adapter
Tootekood: 2210066 Kategooria: Konsoolide lisaseadmed Laos
Nintendo laadijaadapter DSi / 3DS Power Adapter, Sobivus: Nintendo DSi, 3 DS, DSi XL
6,99 € 18,60 €
Sony mängupult PS4 Dualshock 4 Wireless Red
Tootekood: 9200994 Kategooria: Konsoolide lisaseadmed
54,34 € 95,10 €
Sony mängupult PS4 Dualshock 4 Wireless Blue
Tootekood: 9201397 Kategooria: Konsoolide lisaseadmed
54,34 € 76,00 €
Speedlink kaameraalus Camera Stand Tork (Xbox One) SL-2503
Tootekood: SL-2503-BK Kategooria: Konsoolide lisaseadmed Laos
Speedlink laadija Twindock Xbox SL2511-BK
Tootekood: SL-2511-BK Kategooria: Konsoolide lisaseadmed
Mugav laadija Xbox One mängupultide jaoks., Lae oma Xbox One mängupulte mugavalt ja kiirelt tänu Twindock laadimissüsteemile. Twindock laadija võib laadida kuni kahte mängupulti samaaegselt - lihtsalt pane dokki ning need hakkavad ...
Speedlink mängurool Drift O.Z. SL4495-BKOR
Tootekood: SL-4495-BKOR Kategooria: Konsoolide lisaseadmed Laos
53,30 € 60,00 €
Thrustmaster Y-300P - PS3/PS4
Tootekood: 4160596 Kategooria: Konsoolide lisaseadmed
Y-300P Gaming Headset for PS3 and PS4
44,90 € 99,30 €
Sony Wireless Stereo Headset 2.0 white (PS4/PS3/PS Vita)
Tootekood: 9856634 Kategooria: Konsoolide lisaseadmed
Sony 9856634. Purpose: Game console. Headset type: Binaural, Wearing style: Neck-band, Colour of product: White. Device interface: RF Wireless + USB, Device connectivity: Wired & Wireless. Ear coupling: Supraaural
78,50 € 159,97 €
134,60 € 134,60 €
Sony Pult Dualshock 3 PS3, Black (PULDID) 4905524470406
Tootekood: 4905524470406 Kategooria: Konsoolide lisaseadmed
Survetundlikud nupud ja ülimalt tundlik SIXAXIS liigutus-sensoriga tehnoloogia võimaldavad kogeda kõige intuitiivsemat mängu. Iga löök, kokkupõrge ja plahvatus on realistlik tänu vibratsioonile, mida mängija tunneb oma peopesas. ...
Trust kaabel CHARGE GXT 221 DUO//XBOX1 20432
Tootekood: Kategooria: Konsoolide lisaseadmed Laos
CABLE CHARGE GXT 221 DUO//XBOX1 20432 TRUST
Trust kaabel CHARGE GXT 222 DUO /PS4/20165
10,44 € 14,00 €
Trust Laadija GXT230 XBOX1 20620
CONSOLE ACC CHARGING DOCK/
10,77 € 19,00 €
Trust Laadija GXT247 DUO /XBOX1 20406
32,96 € 36,73 €
Trust Laadija PLAYSTATION 4 ACC CHARG. DOCK/GXT243 DUO /PS4 19818
PLAYSTATION ACC CHARGING DOCK/GXT243 DUO /PS4 19818 TRUST
22,17 € 24,70 €
Trust Rool STEERING WHEEL GXT 288/RACING 20293
91,07 € 100,99 €
Microsoft controller CONSOLE ACC GUITAR//XBOX360
Tootekood: XBOX360CONTRGUITHERO Kategooria: Konsoolide lisaseadmed 1-3tp
Tootekood: XBOX360CONTROLLERBL Kategooria: Konsoolide lisaseadmed
33,03 € 41,00 €
Microsoft controller WRL//XBOX1 EX6-00002
Tootekood: EX6-00002 Kategooria: Konsoolide lisaseadmed
Microsoft Xbox One Wireless Controller blackXbox One Wireless ControllerElevate your gameExperience the action like never before with the Xbox One Wireless Controller. New Impulse Triggers deliver fingertip vibration feedback, so you can feel every jolt and crash in high definition.** Redesigned thumbsticks and an all new D-pad provide greater precision. And the entire controller fits more comfortably in your hands. With over 40 innovations, it's simply the best controller Xbox has ever made.A great gamepad - even betterFeel the action with Impulse Triggers. Vibration motors in the triggers provide precise fingertip feedback bringing weapons, crashes, and jolts to life for a whole new level of gaming realism. PrecisionD-pad design is responsive to both sweeping and directional movements.Thumbsticks enable better grip and accuracy.Trigger and bumpers are designed for quicker access.ComfortGrips and contours have been designed to fit a wider range of hand sizes comfortably.Batteries fit inside the controller body, allowing your hands more room to naturally grip the controller.Additional featuresUp to 18ft wireless range.Connect up to 8 Wireless Controllers at once to your console.Menu and View buttons for easy navigation.Seamless profile and controller pairing.** Impulse Triggers available in supported games. See xbox.com/xboxone/compatibleheadsets for headset compatibility details. Wired PC/Tablet use requires USB cable (not included) and drivers available at xbox.com/xboxone/PC-controller. Wireless PC use requires Xbox Wireless Adapter Type Gamepad & Controller Compatible with Microsoft Xbox One
47,17 € 56,00 €
Tooted 1-50/317


Otepää valla põhimäärus – Riigi Teataja
Otepää valla põhimäärus
Otepää valla põhimäärus - sisukord
§ 1 Otepää valla põhimääruse eesmärk
§ 2 Valla omavalitsusorganid
§ 4 Valla sümbolite kasutamise kord
§ 5 Teenete eest tunnustuse avaldamine
§ 6 Volikogu ja volikogu liige
§ 7 Volikogu pädevus
§ 8 Volikogu õigusaktid, nende avalikustamine ja jõustumine
§ 9 Volikogu esimees ja aseesimees
§ 10 Volikogu esimehe ja aseesimehe valimine
§ 11 Volikogu komisjon
§ 12 Komisjoni töökord
§ 13 Komisjoni pädevus
§ 14 Asjade menetlemine komisjonis
§ 15 Komisjoni tegutsemisvõimetus
§ 16 Revisjonikomisjon
§ 17 Volikogu fraktsioon
§ 18 Volikogu istung
§ 19 Volikogu istungi kokkukutsumine ja päevakord
§ 21 Eelnõu lugemine
§ 22 Hääletamine volikogus
§ 23 Salajane hääletamine
§ 24 Volikogu liikme arupärimine
§ 25 Volikogu istungi protokoll
§ 26 Volikogu õigusakti eelnõu esitamine ja eelnõule esitatavad nõuded
§ 28 Vallavanema pädevus ja asendamine
§ 29 Vallavanema valimine
§ 30 Vallavalitsuse kinnitamine
§ 31 Vallavalitsuse pädevus
§ 32 Vallavalitsuse õigusaktid, nende avalikustamine ja jõustumine
§ 33 Vallavalitsuse istung
§ 34 Vallavalitsuse komisjon
5 ARENGUKAVA, EELARVESTRATEEGIA JA EELARVE
§ 35 Arengukava ja eelarvestrateegia koostamise ja muutmise üldpõhimõtted
§ 36 Eelarve koostamise ja finantsjuhtimise üldpõhimõtted
§ 37 Vallavara
6 VALLA AMETIASUTUS JA VALLAVALITSUSE HALLATAV ASUTUS
§ 38 Valla ametiasutus
§ 39 Vallavalitsuse struktuuriüksused
§ 40 Vallavalitsuse hallatav asutus
7 VÄLISSUHTED JA VALLA ESINDAMINE
§ 41 Välissuhted
§ 42 Valla esindamine
8 PÕHIMÄÄRUSE KINNITAMINE JA MUUTMINE
§ 44 Määruse kehtetuks tunnistamine
RT IV, 27.05.2015, 5
Vastu võetud 21.05.2015 nr 3
§ 1. Otepää valla põhimääruse eesmärk
Käesolevas põhimääruses sätestatakse Otepää valla (edaspidi vald) sümbolid ja nende kasutamise kord, valla omavalitsusorganite, nende komisjonide ning valla ametiasutuste moodustamise kord, valla õigusaktide vastuvõtmise, avalikustamise ja jõustumise kord, valla arengukava, eelarvestrateegia ja eelarve koostamise ning finantsjuhtimise üldised põhimõtted.
§ 2. Valla omavalitsusorganid
1) Otepää Vallavolikogu (edaspidi volikogu) – kohaliku omavalitsusüksuse esinduskogu, mis valitakse valla hääleõiguslike elanike poolt kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse alusel;
2) Otepää Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) – volikogu poolt moodustatav täitevorgan.
(2) Valla sümboolika kirjelduse kinnitab volikogu.
§ 4. Valla sümbolite kasutamise kord
(1) Valla vappi kasutatakse:
1) volikogu, vallavalitsuse ja hallatavate asutuste dokumendiplankidel, pitsatitel ja trükistel (sildid, kaardid, ümbrikud);
2) volikogu ja vallavalitsuse hoonel ning valla piiril asuval kohanimetähisel.
(2) Valla lipp heisatakse:
1) alaliselt volikogu ja vallavalitsuse hoonel;
2) ajutiselt valla pidupäevadel ja muudel tähtpäevadel.
(3) Käesolevas paragrahvis loetlemata juhtudel toimub valla sümbolite kasutamine vallavalitsuse loal.
§ 5. Teenete eest tunnustuse avaldamine
(1) Vald avaldab tunnustust Otepää Aukodaniku nimetuse, Otepää valla teenetemärgi, Otepää medali, aukirja ja tänukirja andmisega.
(2) Tunnustuse avaldamise korra kehtestab volikogu.
§ 6. Volikogu ja volikogu liige
(4) Volikogul on õigus maksta oma liikmetele tasu volikogu tööst osavõtu eest ja hüvitust volikogu ülesannete täitmisel tehtud kulutuste eest esitatud dokumentide alusel volikogu kehtestatud määras ja korras.
(5) Volikogu asjaajamise korraldamise tagab vallakantselei.
§ 7. Volikogu pädevus
(2) Volikogu pädevuses on lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud küsimustele ka kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse ja teiste seadustega tema pädevusse antud küsimused, samuti küsimused, mis on seadusega antud kohaliku omavalitsuse, kohaliku omavalitsusüksuse või kohaliku omavalitsusorgani pädevusse ja mille lahendamist volikogu ei ole delegeerinud vallavalitsusele.
§ 8. Volikogu õigusaktid, nende avalikustamine ja jõustumine
(1) Volikogu annab oma pädevuse piires üldaktidena määrusi ja üksikaktidena otsuseid.
(2) Volikogu võib vastu võtta deklaratsioone, pöördumisi ja muid dokumente, mis ei oma kohustuslikku iseloomu.
(3) Volikogu õigusaktid avalikustatakse vallakantseleis ja valla veebilehel hiljemalt seitsme päeva jooksul pärast vastuvõtmist.
(4) Volikogu määrus jõustub kolmandal päeval pärast Riigi Teatajas avaldamist, kui määruses ei ole sätestatud hilisemat tähtpäeva.
(5) Volikogu otsus jõustub teatavakstegemisest, kui otsuses ei ole sätestatud hilisemat tähtpäeva.
(6) Volikogu on kohustatud kontrollima oma õigusaktide täitmist. Nende täitmise kontrollimise kohustuse võib volikogu panna vallavalitsusele või volikogu komisjonile.
(7) Volikogu õigusaktide tähtajalise täitmise kontrolli korraldab volikogu esimees.
§ 9. Volikogu esimees ja aseesimees
2) esindab valda ja volikogu vastavalt seadusega, käesoleva põhimäärusega ning volikogu poolt antud pädevusele;
3) koostab volikogu istungi päevakorra;
6) korraldab arupärimistele ja avaldustele vastamist;
(2) Volikogul võib olla mitu aseesimeest. Aseesimees asendab volikogu esimeest tema äraolekul või volituste peatumisel. Kui aseesimehi on mitu, määrab volikogu esimees enda asendamise järjestuse. Aseesimees täidab muid talle volikogu õigusaktidega pandud ülesandeid.
(3) Kui ka aseesimehel ei ole ajutiselt võimalik volikogu esimehe ülesandeid täita, asendab volikogu esimeest volikogu vanim liige.
§ 10. Volikogu esimehe ja aseesimehe valimine
(1) Volikogu esimees ja aseesimees valitakse volikogu liikmete seast salajasel hääletamisel.
(2) Volikogu esimehe ja aseesimehe kandidaadi ülesseadmine:
3) nimekirja sulgemise otsustab volikogu poolthäälte enamusega;
4) kui volikogu ei otsusta teisiti, tutvustavad kandidaatide nimekirjas olevad isikud end ülesseadmise järjekorras pärast nimekirja sulgemist ja volikogu liikmel on õigus esitada kandidaadile üks küsimus.
(3) Volikogu esimesel istungil korraldab volikogu esimehe valimised valla valimiskomisjon ning valimistulemused tehakse kindlaks valimiskomisjoni otsusega. Sama kord kehtib ka volikogu järgmistel istungitel, kui esimesel istungil ei osutunud volikogu esimees valituks. Muudel juhtudel korraldab volikogu esimehe valimised, nagu ka aseesimehe valimised, häältelugemiskomisjon käesoleva põhimääruse paragrahvis 23 sätestatud korras.
(4) Volikogu esimeheks ja aseesimeheks valituks osutub kandidaat, kes saab volikogu koosseisu poolthäälte enamuse.
(5) Kui ükski esitatud kandidaatidest ei saa nõutavat häälteenamust, viiakse läbi kordushääletamine. Kordushääletamisel jäävad kandideerima kaks enim hääli saanud kandidaati, rohkemate võrdse häälte arvuga kandidaatide korral heidetakse liisku. Kui kordushääletamisel ei saa kumbki kandidaat vajalikku häälteenamust, korraldatakse uus valimine järgmisel volikogu istungil.
(6) Kui on üks kandidaat ja ta ei saavuta vajalikku häälteenamust, korraldatakse uus valimine järgmisel volikogu istungil.
§ 11. Volikogu komisjon
(1) Volikogu moodustab alatisi ja ajutisi komisjone. Komisjoni tegevusvaldkond, ajutise komisjoni korral tegutsemise tähtaeg ja ülesanded määratakse komisjoni moodustamise otsuses.
(2) Komisjoni esimees ja aseesimees valitakse volikogu liikmete hulgast salajasel hääletamisel volikogu poolthäälte enamusega. Komisjoni koosseis kinnitatakse komisjoni esimehe ettepanekul volikogu poolthäälte enamusega.
(3) Komisjoni koosseisust väljaarvamise otsustab volikogu komisjoni esimehe põhjendatud ettepanekul või komisjoni liikme avalduse alusel.
(4) Alatiste komisjonide tegevus lõpeb kas koos volikogu koosseisu volituste lõppemisega või volikogu otsusel enne tähtaega.
(5) Komisjoni tegevuse lõpetamine või ümberkorraldamine toimub komisjoni või volikogu liikme ettepanekul.
§ 12. Komisjoni töökord
(1) Komisjoni töö vorm on koosolek. Otsused võetakse vastu poolthäälte enamusega. Komisjon on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa vähemalt pool komisjoni koosseisust.
(2) Komisjoni koosolek kutsutakse kokku vastavalt vajadusele, kuid mitte harvem kui üks kord kolme kuu jooksul, komisjoni esimehe või tema äraolekul aseesimehe poolt. Kokkukutsuja teatab komisjoni liikmetele ja kutsutud isikutele vähemalt 48 tundi enne komisjoni koosoleku algust koosoleku toimumise aja, koha ja päevakorra. Komisjoni esimehe ja aseesimehe äraolekul kutsub komisjoni vajadusel kokku volikogu esimees, kes juhatab koosolekut või määrab komisjoni liikmete hulgast koosoleku juhataja.
(3) Komisjoni koosolekust võib sõnaõigusega osa võtta komisjoni mittekuuluv volikogu liige või vallavalitsuse liige. Teiste isikute kutsumise komisjoni koosolekule ja neile sõnaõiguse andmise otsustab koosoleku kokkukutsuja.
(4) Komisjonil on õigus vastu võtta otsuseid koosolekut kokku kutsumata, kui otsuse vastuvõtmisel osaleb vähemalt pool komisjoni koosseisust. Komisjoni esimehe otsusel saadab vallakantselei eelnõud kõigile komisjoni liikmetele, määrates tähtaja, mille jooksul komisjoni liikmed peavad esitama elektrooniliselt oma seisukoha. Kui komisjoni liige ei teata nimetatud tähtaja jooksul, kas ta on eelnõu poolt või vastu, loetakse ta hääletamisel mitteosalenuks.
(5) Kui komisjoni liige ei saa komisjoni koosolekust osa võtta, informeerib ta sellest komisjoni esimeest.
(6) Komisjoni koosoleku kohta koostatakse protokoll, milles märgitakse koosoleku päevakord, toimumise aeg, koosolekust osa võtnud isikute nimekiri, komisjoni otsused ja komisjoni liikmete eriarvamused. Elektroonilise koosoleku toimumise kohta tehakse protokolli sellekohane märge. Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija.
(7) Protokoll vormistatakse vallakantseleis hiljemalt kolme tööpäeva jooksul pärast koosoleku toimumist. Protokoll avalikustatakse valla veebilehel hiljemalt seitsmendal päeval pärast koosoleku toimumist. Komisjoni liikmetele saadetakse protokoll elektrooniliselt. Komisjoni liikmel on õigusteha protokolli kohta märkusi kolme tööpäeva jooksul pärast protokolli avalikustamist. Märkused lisatakse protokollile.
§ 13. Komisjoni pädevus
1) komisjoni tegevusvaldkonda puudutavate volikogu õigusaktide eelnõud;
(3) Komisjoni otsustused on volikogu ja vallavalitsuse õigusaktide vastuvõtmisel nõuandva iseloomuga.
(4) Komisjon annab oma tegevusest aru volikogule vähemalt üks kord aastas.
§ 14. Asjade menetlemine komisjonis
(1) Komisjon on kohustatud tema menetlusse suunatud volikogu õigusakti eelnõu läbi vaatama hiljemalt kahe nädala jooksul.
(2) Avalduste, märgukirjade ja muude dokumentide kohta annab komisjon oma seisukoha ning esitab selle kirjalikult volikogu esimehele. Komisjonile adresseeritud avaldusele või märgukirjale vastab komisjon ning vastusele kirjutab alla komisjoni esimees.
§ 15. Komisjoni tegutsemisvõimetus
(1) Komisjon on tegutsemisvõimetu, kui komisjon ei ole kahel korral järjest täitnud tähtaegselt talle antud ülesannet või ei ole pidanud otsustusvõimelisi koosolekuid kahel järjestikusel korral.
(2) Komisjoni tegutsemisvõimetuse korral teeb volikogu esimees volikogule ettepaneku valida komisjonile uus esimees ja aseesimees ning kinnitada komisjoni uus koosseis.
§ 16. Revisjonikomisjon
(1) Volikogu moodustab oma volituste kehtivuse ajaks vallavalitsuse ja selle hallatavate asutuste tegevuse kontrollimiseks vähemalt kolmeliikmelise revisjonikomisjoni. Revisjonikomisjoni esimees ja liikmed valitakse volikogu liikmete hulgast salajasel hääletamisel volikogu poolthäälte enamusega. Revisjonikomisjon korraldab tööd vastavalt seaduses ja käesolevas põhimääruses sätestatud korrale.
(2) Revisjonikomisjonil on õigus:
1) kontrollida ja hinnata vallavalitsuse, vallavalitsuse hallatava asutuse või valla valitseva mõju all oleva äriühingu, sihtasutuse ja mittetulundusühingu tegevuse seaduslikkust, otstarbekust ja tulemuslikkust ning valla vara kasutamise sihipärasust;
2) kontrollida ja hinnata vallaeelarve täitmist.
(3) Revisjonikomisjon nimetab kontrolli teostavad isikud. Kontrolli teostaval isikul on õigus:
2) saada teavet ja kõiki oma tööks vajalikke dokumente.
(4) Revisjonikomisjoni liige ei tohi häirida kontrollitava asutuse igapäevast tööd, ta peab järgima kehtestatud töö- ja kodukorda ning teisi kontrollitava asutuse töökorraldust reguleerivaid õigusakte.
(5) Revisjonikomisjoni otsus ja revisjoniakt saadetakse vallavalitsusele, kes võtab revisjoniakti suhtes seisukoha ja esitab selle kümne päeva jooksul revisjonikomisjonile. Revisjonikomisjon esitab eelnimetatud dokumendid volikogule otsuse tegemiseks kontrolli tulemuste realiseerimise kohta, lisades nendele dokumentidele otsuse tegemiseks vajaliku volikogu õigusakti eelnõu.
(6) Revisjonikomisjon viib revisjoni läbi vähemalt üks kord aastas enne majandusaasta aruande kinnitamist. Vajaduse korral ning volikogu, revisjonikomisjoni esimehe või vähemalt poolte revisjonikomisjoni liikmete algatusel võib revisjonikomisjon viia revisjoni läbi ka muul ajal.
§ 17. Volikogu fraktsioon
(1) Volikogu fraktsiooni võivad moodustada vähemalt kolm volikogu liiget. Volikogu liige võib samaaegselt olla ainult ühe fraktsiooni liige.
(2) Fraktsiooni registreerimise aluseks on volikogu esimehele esitatud volikogu liikmete kirjalik avaldus, milles näidatakse fraktsiooni nimetus, liikmete nimed, fraktsiooni esimees, aseesimees ja soovi korral muud andmed. Avaldusele kirjutavad alla avalduses nimetatud isikud. Informatsiooni avaldusest esitab volikogu esimees volikogu istungile. Fraktsiooni tegevus algab tema registreerimisest volikogu istungil. Vastav märge kantakse istungi protokolli.
(3) Fraktsiooni liikmel on õigus igal ajal lahkuda fraktsiooni koosseisust, informeerides sellest kirjalikult volikogu esimeest. Kõigi ülejäänud fraktsiooni liikmete ühisel otsusel, mis on nende kõigi poolt allkirjastatud, võib fraktsiooni liikme fraktsioonist välja heita. Vastav otsus edastatakse volikogu esimehele, kes teeb selle teatavaks järgmisel volikogu istungil. Muudatuste tegemine fraktsiooni koosseisus toimub fraktsiooni esimehe esitatud avalduse alusel.
1) algatada oma liikmete kaudu volikogu õigusakti eelnõu;
2) anda arvamus volikogu menetluses oleva volikogu õigusakti eelnõu kohta;
3) seada üles kandidaat volikogu poolt valitavale, nimetatavale, kinnitatavale ja määratavale ametikohale;
5) võtta volikogu istungi iga päevakorrapunkti arutelu käigus kuni 5 minutiline vaheaeg.
§ 18. Volikogu istung
(2) Volikogu on otsustusvõimeline, kui istungist võtab osa üle poole volikogu koosseisust. Kui 30 minuti jooksul pole kvoorumi puudumise tõttu võimalik istungit alustada, jäetakse istung pidamata.
(3) Volikogu istungid on avalikud. Volikogu võib kuulutada istungi küsimuse arutelu osas kinniseks, kui selle poolt hääletab vähemalt kaks korda enam volikogu liikmeid kui vastu või kui küsimust puudutavate andmete avalikustamine on seadusega keelatud või piiratud.
(4) Volikogu istungid toimuvad üks kord kuus (v.a juulikuus) kuu eelviimasel neljapäeval, kui volikogu ei otsusta teisiti.
(5) Volikogu istung kestab kuni 6 tundi, kui volikogu ei otsusta teisiti. Volikogu teeb istungil oma töös üldjuhul iga 1,5 tunni möödumisel 15 minutilise vaheaja.
(6) Volikogu istungist raadio- ja teleülekannete ning video- ja helisalvestuse tegemine kooskõlastatakse eelnevalt istungi juhatajaga, kes teeb selle teatavaks volikogule. Käesolevas lõikes toodud kooskõlastamise nõue ei kehti istungi protokollimiseks vallakantselei poolt tehtavate salvestuste kohta.
(7) Volikogu liikmed registreerivad ennast istungil osalejaks. Istungile hilinemisel või enne istungi lõppu lahkumisel registreerib volikogu liige istungile saabumise ja istungilt lahkumise kellaaja.
(8) Volikogu liige teatab võimalusel volikogu istungilt puudumisest eelnevalt vallakantseleile.
§ 19. Volikogu istungi kokkukutsumine ja päevakord
(1) Volikogu istungi kutsub kokku volikogu esimees. Volikogu uue koosseisu esimese istungi kutsub kokku valla valimiskomisjoni esimees seaduses ettenähtud tähtaja jooksul.
(2) Volikogu istung kutsutakse kokku ka vallavalitsuse või vähemalt neljandiku volikogu koosseisu ettepanekul nende poolt tõstatatud küsimuste arutamiseks. Volikogu esimees on kohustatud volikogu istungi kokku kutsuma viie päeva jooksul pärast vastava ettepaneku registreerimist vallakantseleis. Volikogu esimees võib ettepanekus toodud istungi toimumise aega muuta, kuid mitte hilisemaks kui üks kuu arvates ettepaneku laekumisest.
(3) Volikogu kokkukutsumisel tuleb kutses ära näidata arutusele tulevad küsimused ja kutse peab olema saadetud volikogu liikmetele elektrooniliselt ning avalikustatud valla veebilehel vähemalt neli päeva enne volikogu istungit. Kutsega koos tehakse volikogu liikmetele kättesaadavaks istungi materjalid.
(4) Volikogu istungi päevakorra projekti koostab volikogu esimees tehtud ettepanekute ja laekunud materjalide alusel. Volikogu istungi päevakorda võetakse need volikogu õigusaktide eelnõud, mis on vormistatud vastavalt käesoleva põhimääruse paragrahvile 26.
(5) Protestid volikogu istungi kokkukutsumise ja päevakorra kohta esitatakse istungi juhatajale kirjalikult volikogu istungi alguseks. Istungi juhataja loeb need volikogu istungil ette ja lahendab vastavalt esitamise järjekorrale.
(1) Volikogu istungi avab ja seda juhatab volikogu esimees või tema asendaja. Volikogu esimest istungit juhatab kuni volikogu esimehe valimiseni valla valimiskomisjoni esimees või aseesimees.
3) volikogu istungi päevakorra projekti arutamine ja päevakorra kinnitamine.
(3) Volikogu arutab istungi kutses märgitud ja volikogu poolt nõutavas korras ettevalmistatud küsimusi. Ettepanekuid volikogu istungi päevakorra kohta võivad teha kuni päevakorra kinnitamiseni volikogu liikmed ja vallavanem. Päevakorra projektis märkimata küsimusi võib volikogu erakorralisena lülitada päevakorda volikogu koosseisu poolthäälte enamusega, kusjuures päevakorra projekti kirjalik tekst peab olema esitatud istungi alguseks.
(4) Volikogu istungi päevakord kinnitatakse poolthäälte enamusega. Kinnitatud päevakorra muutmiseks on nõutav volikogu koosseisu poolthäälte enamus.
(5) Päevakorra kinnitamise järel tehakse volikogule teatavaks volikogu liikmete, fraktsioonide ja alatiste komisjonide avaldused. Kui avaldus on enne volikogu istungi algust kõigile volikogu liikmetele edastatud, võib selle ette lugemata protokolli kanda.
(6) Volikogu õigusakti eelnõu arutelu koosneb ettekandest, kaasettekandest, küsimustest ning nendele vastamisest, sõnavõttudest, repliikidest ning ettekandja, kaasettekandja ja fraktsioonide esindajate lõppsõnast. Küsimusi saab esitada ettekande ja kaasettekande lõpul enne sõnavõtte ja repliike.
(7) Volikogu istungi läbiviimisel kehtivad järgmised põhimõtted:
4) repliik on märkus, ettepanek või õiendus arutatavas päevakorrapunktis, mille kestus ei ületa 1 minutit;
5) igas päevakorrapunktis on käesoleva paragrahvi lõikes 12 nimetatud isikutel õigus ühele sõnavõtule, volikogu liikmetel lisaks sellele veel kolmele küsimusele ning kahele repliigile. Küsimusi saab esitada ainult ettekandjale ja kaasettekandjale;
7) volikogu liikmel on enne hääletamist õigus nõuda volikogu liikmete kohaloleku kontrolli;
9) istungi juhatajal on õigus anda ettekandjale ja kaasettekandjale 3 minutit ning sõnavõtjale 1 minut lisaaega;
10) sõnavõtusoovist, küsimuse ja repliigi esitamisest teatatakse istungi juhatajale käetõstmisega. Sõna antakse taotlemise järjekorras;
11) muudatusettepanek õigusakti eelnõu kohta esitatakse suuliselt või ettekandja nõudel kirjalikult;
12) enne õigusakti eelnõu hääletamisele panemist teatab istungi juhataja kõikidest kirjalikult laekunud muudatusettepanekutest nende laekumise järjekorras ja teeb vajadusel ettepanekud hääletamise korra kohta. Volikogu võib töökorralduslikes küsimustes vastu võtta istungi protokolli kantavaid otsuseid. Enne hääletamist võib istungi juhataja anda küsimuseks sõna üksnes hääletamisprotseduuri kohta. Hääletamise ajal sõna ei anta, protseduuri algust ja lõppu tähistatakse haamrilöögiga.
(8) Kui istungi päevakorrapunkti kohta ei ole esitatud õigusakti eelnõu, koosneb arutelu ettekandest ja kaasettekandest ning küsimustele vastamisest.
(9) Kui istungi päevakorras on arupärimisele vastamine, koosneb arutelu ettekandest, küsimustele vastamisest ja arupärija repliigist. Küsimuste esitamise eesõigus on arupärimise esitajal.
(10) Kui istungi päevakorras on informatsiooni ärakuulamine, koosneb arutelu informatsiooni esitamisest ja küsimustele vastamisest. Volikogu otsustab poolthäälte enamusega, kas võtta informatsioon teadmiseks või anda võimalus sõnavõttudeks ja repliikideks.
(11) Istungi lõpul on volikogu liikmel kirjaliku taotluse alusel õigus sõnavõtuks vabal teemal kuni kolm minutit. Kirjalik taotlus antakse istungi juhatajale üle enne päevakorra kinnitamist.
(12) Volikogu istungil on sõnaõigus volikogu liikmetel, vallavalitsuse liikmetel, vallasekretäril ja teistel volikogu poolt istungile kutsutud isikutel. Sõna andmise otsustab istungi juhataja.
(13) Istungi lõpetab istungi juhataja haamrilöögiga.
§ 21. Eelnõu lugemine
(1) Eelnõu pannakse volikogu istungil ühele või mitmele lugemisele.
(2) Esimesel lugemisel ei saa eelnõud vastu võtta alternatiiveelnõude olemasolul. Sellisel juhul pannakse alternatiiveelnõud hääletamisel konkureerima ja enim hääli saanud eelnõu võetakse aluseks teisel lugemisel.
(3) Eelnõu saatmise järgmisele lugemisele otsustab volikogu poolthäälte enamusega.
(4) Volikogu otsusel võib ühel istungil teha rohkem kui ühe eelnõu lugemise. Sellisel juhul peab iga lugemise vahel olema vähemalt üks vaheaeg.
(5) Eelnõu esitaja võib eelnõu tagasi võtta arutelu igas staadiumis. Eelnõud ei saa tagasi võtta, kui see on pandud hääletamisele.
§ 22. Hääletamine volikogus
(2) Hääletamine on avalik (v.a isikuvalimised). Avalik hääletamine toimub käetõstmisega. Avalikul hääletamisel võib volikogu liige taotleda nimelist hääletamist. Nimeline hääletamine viiakse läbi, kui selle poolt hääletab vähemalt 1/5 volikogu liikmetest.
(4) Volikogu liikmel on üks hääl. Volikogu liige ei saa hääletamisõigust edasi volitada.
(5) Volikogu õigusaktid võetakse vastu poolthäälte enamusega, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
(6) Volikogu õigusakti eelnõu kohta esitatud muudatusettepanekud pannakse hääletamisele ning otsustatakse poolthäälte enamusega. Kui ühe ja sama sätte kohta on esitatud mitu muudatusettepanekut, käsitletakse neid koos ning esitamise järjekorras. Vastuvõetuks loetakse enim poolthääli saanud ettepanek.
(7) Isikuvalimistel, kus ei nõuta volikogu koosseisu häälteenamust, loetakse valituks poolthäälte enamusega enim hääli saanud kandidaat. Kui volikogu koosseisu häälteenamust nõudval isikuvalimisel ei saa ükski kandidaatidest nõutavat häälteenamust, korraldatakse kordushääletamine. Kordushääletamisel jäävad kandideerima kaks enim hääli saanud kandidaati, rohkemate võrdse häälte arvuga kandidaatide korral heidetakse liisku. Kui kandidaatide nimekirjas on ainult üks isik ja see isik ei saavuta vajalikku häälteenamust, viiakse läbi uus valimine, kus võib kandideerida ka valituks mitteosutunud isik.
§ 23. Salajane hääletamine
(1) Salajase hääletamise korraldamiseks moodustab volikogu poolthäälte enamusega kolmeliikmelise häältelugemiskomisjoni, kes nimetab endi hulgast komisjoni esimehe.
(2) Häältelugemiskomisjon väljastab volikogu liikmetele allkirja vastu valla pitsatijäljendiga varustatud hääletamissedelid.
(3) Hääletamise salajasuse tagamiseks ei ole nõutav hääletamiskabiin, kui hääletamise salajasuse tagamine on võimalik muul viisil.
(4) Hääletamistulemuste kohta koostab häältelugemiskomisjon protokolli, millele kirjutavad alla kõik komisjoni liikmed.
§ 24. Volikogu liikme arupärimine
(2) Arupärimine esitatakse kirjalikult vallakantseleisse või antakse üle avalikult volikogu istungil istungi juhatajale. Arupärimine peab sisaldama arupärimise põhjendust ja sellele vastamise viisi. Arupärimisele vastatakse kas kirjalikult või kirjalikult ja suuliselt volikogu istungil.
(3) Volikogu istungil esitatud arupärimisele tuleb vastata järgmisel volikogu istungil. Kirjalikult vallakantseleisse esitatud arupärimisele või ainult kirjaliku vastuse nõudmise korral tuleb vastata esimesel võimalusel, kuid mitte hiljem kui ühe kuu jooksul pärast arupärimise kättesaamist adressaadi poolt.
(4) Volikogu istungil eraldab istungi juhataja aja vallavalitsuse informatsiooni ärakuulamiseks. Vallavalitsuse liikmed informeerivad volikogu küsimustes, mida nad peavad oluliseks. Volikogu liikmel on õigus esitada sel ajal suulisi teemat puudutavaid küsimusi kõigile vallavalitsuse liikmetele.
§ 25. Volikogu istungi protokoll
(1) Volikogu istungit protokollitakse. Protokolli kantakse istungi toimumise aeg ja koht, osavõtjate nimed, arutusel olnud küsimused, nende kohta esitatud ettepanekud ja vastuvõetud otsused, hääletamistulemused ning otsustajate või küsimuste algatajate eriarvamused. Protokollitakse vaid need sõnavõtud, mille protokollimist volikogu liige nõuab. Sõnavõtud protokollitakse kokkuvõtvalt, andes edasi olulisima.
(2) Kinniseks kuulutatud volikogu istungi küsimuse arutelu osa ei protokollita ega salvestata, fikseeritakse ainult vastuvõetud otsustused.
(3) Protokollile kirjutab alla volikogu esimees või tema asendaja. Protokollid vormistatakse ja avalikustatakse eesti keeles ning peavad vastama haldusdokumentidele kehtestatud põhinõuetele.
(4) Protokoll avalikustatakse valla veebilehel hiljemalt seitsmendal päeval pärast volikogu istungi toimumist. Volikogu liikmetele saadetakse protokoll elektrooniliselt. Volikogu liikmel on õigusteha protokolli kohta märkusi kolme tööpäeva jooksul pärast protokolli avalikustamist. Märkused lisatakse protokollile.
§ 26. Volikogu õigusakti eelnõu esitamine ja eelnõule esitatavad nõuded
(1) Volikogu õigusakte valmistavad ette ja esitavad istungile volikogu komisjonid, volikogu liikmed, vallavanem, vallavalitsus ja vallasekretär talle seadusega pandud ülesannete täitmiseks.
(2) Õigusakti eelnõu esitatakse vallakantseleisse hiljemalt kaks nädalat enne istungit. Eelnõule lisatavas seletuskirjas esitatakse:
3) milliseid õigusakte on vaja muuta või kehtetuks tunnistada õigusakti vastuvõtmisel;
5) eelnõu esitaja allkiri, esitamise kuupäev, koostaja nimi ning nimekiri, keda kutsuda istungile ja kellele saata vastuvõetud õigusakt.
(3) Õigusakti eelnõu peab olema normitehniliselt ja keeleliselt korrektne.
(4) Õigusakti eelnõu, mida volikogu menetleb mitmel lugemisel, antakse järgmisele lugemisele uue terviktekstina, arvestades tehtud muudatusi.
(5) Esitatud õigusakti eelnõu menetlemiseks määrab volikogu esimees vajadusel volikogu komisjonide hulgast juhtiva komisjoni. Teised komisjonid, volikogu fraktsioonid, volikogu liikmed, vallavanem ja vallavalitsus esitavad oma ettepanekud õigusakti eelnõu kohta juhtivale komisjonile.
(6) Juhtiva komisjoni seisukoht õigusakti eelnõu kohta esitatakse volikogu istungil kaasettekandena. Kui komisjon ettenähtud aja jooksul oma seisukohta ei avalda, on eelnõu koostajal õigus nõuda õigusakti eelnõu lülitamist volikogu istungi päevakorda.
(1) Vallavalitsuse koosseisu kuuluvad vallavanem ja vallavalitsuse liikmed.
(2) Vallavalitsuse liikmete arvu ja struktuuri kinnitab volikogu.
(3) Vallavanema valib volikogu.
(4) Vallavalitsuse liikmed kinnitab volikogu vallavanema ettepanekul.
§ 28. Vallavanema pädevus ja asendamine
(2) Vallavanemat asendab tema äraolekul vallavalitsuse liige vastavalt tööjaotusele, mille kinnitab vallavalitsus. Vallavanema asendaja kirjutab õigusaktidele ja muudele vallavalitsuse dokumentidele alla oma ametinimetuse, lisades sellele sõnad „vallavanema ülesannetes“.
§ 29. Vallavanema valimine
(1) Vallavanema valib volikogu salajasel hääletamisel.
(3) Nimekirja sulgemise järel moodustatakse volikogu poolthäälte enamusega kolmeliikmeline häältelugemiskomisjon, kes nimetab endi hulgast komisjoni esimehe.
(4) Häältelugemiskomisjon korraldab vallavanema valimised käesoleva põhimääruse paragrahvis 23 sätestatud korras.
(5) Vallavanemaks valituks osutub kandidaat, kes saab volikogu koosseisu poolthäälte enamuse.
(6) Kui ükski esitatud kandidaatidest ei saa nõutavat häälteenamust, viiakse läbi kordushääletamine. Kordushääletamisel jäävad kandideerima kaks enim hääli saanud kandidaati, rohkemate võrdse häälte arvuga kandidaatide korral heidetakse liisku. Kui kordushääletamisel ei saa kumbki kandidaat vajalikku häälteenamust, korraldatakse uus valimine järgmisel volikogu istungil.
(7) Kui on üks kandidaat ja ta ei saavuta vajalikku häälteenamust, korraldatakse uus valimine järgmisel volikogu istungil.
§ 30. Vallavalitsuse kinnitamine
(1) Vallavanem esitab vallavalitsuse koosseisu volikogule kinnitamiseks nimekirjana.
(2) Vallavalitsuse liikmete kinnitamine toimub nimekirja alusel volikogu poolthäälte enamusega.
(3) Enne hääletamist tutvustab kandidaatide nimekirjas olev isik end volikogu liikmetele, volikogu liikmel on õigus esitada igale kandidaadile üks küsimus.
§ 31. Vallavalitsuse pädevus
Vallavalitsus täidab ülesandeid, mis seaduse, käesoleva põhimääruse ja teiste volikogu õigusaktidega on antud vallavalitsuse pädevusse.
§ 32. Vallavalitsuse õigusaktid, nende avalikustamine ja jõustumine
(1) Vallavalitsus annab oma pädevuse piires üldaktidena määrusi ja üksikaktidena korraldusi.
(2) Vallavalitsusele esitatav õigusakti eelnõu peab olema:
1) normitehniliselt ja keeleliselt korrektne;
2) selle sisu ja pealkiri pealkiri peavad olema vastavuses;
3) õigusakti põhjenduses peab olema olema ära toodud õigusakti andmise õiguslik ja faktiline alus.
(3) Vallavalitsuse õigusaktid avalikustatakse vallakantseleis ja valla veebilehel hiljemalt seitsme päeva jooksul arvates nende vastuvõtmisest.
(4) Vallavalitsuse määrus jõustub kolmandal päeval pärast Riigi Teatajas avaldamist, kui määruses ei ole kehtestatud hilisemat tähtaega.
(5) Vallavalitsuse korraldus jõustub teatavakstegemisest, kui korralduses ei ole sätestatud hilisemat tähtpäeva.
(6) Vallavalitsuse õigusaktidele kirjutavad alla vallavanem ja vallasekretär.
§ 33. Vallavalitsuse istung
(1) Vallavalitsuse töö vorm on istung. Vallavalitsuse istungid toimuvad üks kord nädalas vallavalitsuse poolt määratud ajal.
(2) Vallavalitsuse istungid on kinnised, kui vallavalitsus ei otsusta teisiti. Kinnisel istungil viibivad ainult vallavalitsuse liikmed ja vallasekretär.
(3) Vallavalitsuse istungit juhatab vallavanem, tema äraolekul vallavanema asendaja. Vallavalitsuse liige, kes ei saa istungil osaleda, informeerib sellest vallakantseleid.
(4) Vallavalitsus on otsustusvõimeline, kui tema istungist võtab osa üle poole valitsuse koosseisust, sealhulgas vallavanem või tema asendaja. Istungist võtab sõnaõigusega osa vallasekretär.
(5) Vallavalitsuse istungi päevakorra projekti koostab vallasekretär vallavanema poolt määratud eelnõude põhjal.
(6) Vallavalitsusel on õigus vastu võtta otsuseid istungit kokku kutsumata. Vallasekretär saadab vallavanema määratud eelnõud vallavalitsuse kõikidele liikmetele, määrates tähtaja, mille jooksul vallavalitsuse liikmed peavad esitama selle kohta oma seisukoha.
(7) Vallavalitsuse õigusaktid võetakse vastu poolthäälte enamusega. Vallavalitsuse liikmed võivad nõuda oma eriarvamuse kandmist istungi protokolli. Vallavalitsuse otsustused töökorralduse küsimustes, mis ei nõua õigusakti andmist, kantakse istungi protokolli.
(8) Vallavalitsuse istung protokollitakse. Protokoll vormistatakse hiljemalt seitsme päeva jooksul pärast istungit ja sellele kirjutavad alla istungi juhataja ja protokollija.
§ 34. Vallavalitsuse komisjon
(2) Komisjoni tegevuse eesmärgid ja tegutsemise tähtaeg määratakse komisjoni moodustamise korralduses.
5. peatükk ARENGUKAVA, EELARVESTRATEEGIA JA EELARVE
§ 35. Arengukava ja eelarvestrateegia koostamise ja muutmise üldpõhimõtted
(1) Arengukava koostamisel arvestatakse tasakaalustatult majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise keskkonna ning looduskeskkonna arengu pikaajalisi suundumusi ja vajadusi. Arengukava koostamisel tuleb tagada kõikide huvitatud isikute kaasamine.
(4) Eelarvestrateegia koostatakse arengukavas sätestatud eesmärkide saavutamiseks, et planeerida kavandatavate tegevuste finantseerimist. Eelarvestrateegia koostatakse arengukava osana neljaks eelseisvaks eelarveaastaks.
(6) Arengukava ja eelarvestrateegia koostamise korra kehtestab volikogu.
§ 36. Eelarve koostamise ja finantsjuhtimise üldpõhimõtted
(1) Eelarve koostamise aluseks on arengukava ja eelarvestrateegia.
(2) Eelarve vastuvõtmisega annab volikogu volituse vallavalitsusele tema ametiasutuste ja hallatavate asutuste kaudu teha kulutusi vallale pandud ülesannete täitmiseks.
(3) Eelarve eelnõud arutatakse vähemalt kahel lugemisel.
(4) Finantsjuhtimisel lähtutakse seaduses või muudes õigusaktides sätestatud finantsjuhtimise põhimõtetest, et tagada optimaalne omavalitsus ja finantsdistsipliinist kinnipidamine.
(5) Eelarve koostamise, vastuvõtmise ja täitmise korra kehtestab volikogu.
§ 37. Vallavara
(1) Vallavara on valla omandis olevad kinnis- ja vallasasjad ning valla varalised õigused ja kohustused.
6. peatükk VALLA AMETIASUTUS JA VALLAVALITSUSE HALLATAV ASUTUS
§ 38. Valla ametiasutus
(1) Valla ametiasutus on vallavalitsus (asutusena) koos struktuuriüksustega.
§ 39. Vallavalitsuse struktuuriüksused
(1) Vallavalitsuse struktuuriüksusteks on teenistused ja vallakantselei.
(2) Teenistust juhib juhataja, vallakantseleid juhib vallasekretär.
(3) Juhataja ja vallasekretäri ülesandeks on tagada vastava struktuuriüksuse majanduslik ja organisatsiooniline funktsioneerimine.
§ 40. Vallavalitsuse hallatav asutus
(1) Vald võib oma ülesannete täitmiseks ning teenuste osutamiseks asutada vallavalitsuse hallatavaid asutusi, mis ei ole juriidilised isikud.
(2) Vallavalitsuse hallatava asutuse asutamise ja selle tegevuse lõpetamise otsustab ning põhimääruse ja selle muudatused kinnitab volikogu. Vallavalitsus ja vallavalitsuse hallatav asutus registreeritakse riigi ja kohaliku omavalitsuse asutuste riiklikus registris.
(3) Vallavalitsuse hallatava asutuse juhi kinnitab ametisse vallavalitsus vallavanema ettepanekul.
7. peatükk VÄLISSUHTED JA VALLA ESINDAMINE
§ 41. Välissuhted
(1) Välissuhtlusega tegelevad oma pädevuse piires volikogu, vallavalitsus ja vallavalitsuse hallatavad asutused.
(2) Volikogu otsustab valla osalemise ja esindamise rahvusvahelistes organisatsioonides ja koostöölepingute sõlmimise välisriigi kohaliku omavalitsuse üksusega. Lepingutele kirjutab alla volikogu esimees või volikogu poolt volitatud isik. Osalemine rahvusvahelistes projektides või programmides toimub volikogu otsusel.
(4) Vallavalitsusel ja vallavalitsuse hallataval asutusel on õigus käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud lepingute raames sõlmida suhete arendamise eesmärgil lepinguid.
§ 42. Valla esindamine
(1) Valda esindavad seaduse ja põhimäärusega antud pädevuse piires volikogu, volikogu esimees, vallavalitsus ja vallavanem või nende poolt volitatud isikud.
(2) Valda esindab kohtus vallasekretär, vallavanema poolt volitatud isik või lepinguline esindaja.
8. peatükk PÕHIMÄÄRUSE KINNITAMINE JA MUUTMINE
Põhimäärus või selle muudatus kinnitatakse, kui vastavat eelnõu on arutatud vähemalt kahel lugemisel kahel volikogu istungil. Põhimääruse kinnitamine ja muutmine otsustatakse volikogu koosseisu poolthäälte enamusega.
§ 44. Määruse kehtetuks tunnistamine
Otepää Vallavolikogu 23. novembri 2006. a määrus nr 1-6-8 „Otepää Valla põhimääruse kehtestamine” tunnistatakse kehtetuks.
Määrus jõustub 1. juunil 2015. a.


§ 7 Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete vedamise ainuõiguse andmiseks teenuste kontsessiooni korraldamine
§ 8 Kontsessionäärilt ainuõiguse äravõtmine
§ 9 Jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga liitunuks lugemine
§ 10 Korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest vabastamine
RT IV, 28.06.2016, 2
Vastu võetud 14.06.2016 nr 60
Määrus kehtestatakse jäätmeseaduse § 66 lg 2, lg 3, lg 4 § 67 lg 1, § 68 lg 1; kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1 ja lg 3 punkti 1; riigihangete seaduse § 6 lg 2 ning haldusmenetluse seaduse § 92 lg 4, § 93 lg 1 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse Ridala vallas korraldatud jäätmeveo rakendamise kord, mille ülesandeks on kindlaks määrata:
(2) Määrusega kehtestatakse Ridala vallas asuvate ja tegutsevate jäätmevaldajate erandkorras korraldatud jäätmeveost tähtajaks vabastamise kord.
1) 20 01 01 - vanapaber ja kartong;
2) 20 03 01 - segaolmejäätmed;
3) 20 03 07 - suurjäätmed;
4) koodiga 20 ja koodiga 15 01 10 tähistatud ohtlikud jäätmed, v.a 20 01 37 (ohtlikke aineid sisaldav puit).
Ridala valla veopiirkond on omavalitsuse haldusterritoorium, mis koos teiste korraldatud jäätmeveo hankes osalevate omavalitsustega moodustavad ühtse korraldatud jäätmeveo veopiirkonna. Ühtse veopiirkonna moodustavad Ridala vald Haapsalu linn.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud jäätmeid kogutakse liigiti eraldi kogumismahutitesse. Kasutatavate konteinerite maht määratakse ära korraldatud jäätmeveo teenustekontsessiooni pakkumise kutse dokumentides.
3) 140-l konteiner;.
1) 240-l konteiner.
1) 1) 30-liitrisest segaolmejäätmete kilekotist suurem kuni 20%;
5) 32000-liitrisest segaolmejäätmete multiliftkonteineri mahust suurem või väiksem kuni 1%.
(5) Teenustasude muutmist saab erandkorras taotleda juhul, kui pärast korraldatud jäätmeveo ühishanke väljakuulutamist muudetakse keskkonnatasude seaduse § 21 lõike 1 punktiga 1 kehtestatud saastetasumäärasid, mis on järgmised:
1) alates 2013. aasta 1. jaanuarist - 20,77 eurot;
2) alates 2014. aasta 1. jaanuarist - 24,86 eurot;
3) alates 2015. aasta 1. jaanuarist - 29,84 eurot.
(7) Kui vedaja annab jäätmed üle ladestustasu mittevõtvale taaskasutusettevõttele, on vallavalitsusel õigus esitada vedajale hinnamuutuse taotlus, arvestamata sealjuures § 6 lõigetes 1, 4 ja 6 nimetatud kitsendusi.
§ 8. Kontsessionäärilt ainuõiguse äravõtmine
§ 9. Jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga liitunuks lugemine
§ 10. Korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest vabastamine
2) kuidas kavatseb jäätmevaldaja ise oma jäätmeid keskkonnaohutult käidelda;
(6) Jäätmevaldaja taotluse menetlemine toimub vastavalt haldusmenetluse seadusele.
(1) Tunnistada kehtetuks Ridala Vallavolikogu 17. jaanuari 2013. a määrus nr 92 „Korraldatud jäätmeveo rakendamise kord“.


Otsing leidis 68 vastet • 1. leht 4-st • 1, 2, 3, 4
Re: Kas tegu "hiina" Dualshock 3 puldiga ? Pildid teemas.
Minule tundub piltide järgi pult originaal. Kui korra käes saaks hoida, julgeks kindlalt väita.
Ainuke kahtlus, et pult on mitteoriginaal, tuleneski kleepsu mittetundmisest? Kuidas pult funktsionaalsuselt on, analoogid täpsed? Häirib midagi mängides?
Postitas Alz
Teema: Kas tegu "hiina" Dualshock 3 puldiga ? Pildid teemas.
Re: Alzgamerist...
ostame ikka
Võite pakkumise panna meilile: info@alzgamer.ee
04 Juul 2016, 13:43
Foorum: Alzgamer e-pood
Teema: Alzgamerist...
Vaatamisi: 6155
05 Aug 2015, 19:16
Foorum: Konsoolimängude küsimused, arutelud ja ülevaated
Teema: Kas on lehekülg 'konsoolid.com' usaldusväärne?
Mängude vahetus
Tegeleme ka mängude vahetusega. Kui teil on kodus seismas mängud, mida enam ei mängi või tahaks lihtsalt midagi uut proovida, siis on võimalik meiega vahetada. Vahetame kõike, mis meil müügis on (eelistatult mänge). 1-1le vahetusi enamasti ei toimu, kuid kõik oleneb pakutavatest mängudest. Küsige li...
30 Mär 2015, 12:58
Teema: Mängude vahetus
Re: PS3 ühendus telekale
Kui PS3 konsooli on enne kasutatud HDMI-ga, siis tuleb nüüd video seadete reset teha. Käib see umbes nii, et tööle pannes tuleb power nuppu all hoida umbes 10sek, kui käib 3 piiksu vms... Eks tee proovi ja anna teada
27 Veebr 2015, 14:24
Teema: PS3 ühendus telekale
Alzgamerist...
Alzgamer on uus pood, kust leiab suure valiku kasutatud mänge mitmetele konsoolidele. Samuti müüme kasutatud konsoole ja tarvikuid. Hetkel tegeleme suuremas osas eelmise põlvkonna konsoolimängudega (PS3 ja Xbox 360), kuid aja jooksul tekib juurde kasutatud PS4 ja Xbox One mänge. Valikus on veel nost...
22 Veebr 2015, 19:39
30 Jaan 2015, 19:23
Foorum: Vabad arutelud
Teema: MängudeÖÖ Pärnu Apollos
28 Jaan 2015, 11:12
Re: PS 4 ja neti mängud.
Just nii - PS4-l on netis mängimine tasuline.
10 Jaan 2015, 14:55
Teema: PS 4 ja neti mängud.
Re: GTA 5 üheaegselt PS3 ja PS4?
Kui mõtled, et näiteks sina mängid enda PS3 peal ja sõber PS4 peal ja soovite onlines kokku saada, siis see ei ole kindlasti võimalik. Erinevad platvormid, erinevad mänguserverid.
03 Jaan 2015, 14:10
Teema: GTA 5 üheaegselt PS3 ja PS4?
Re: Ps3: paar küsimust
Mängimiseks on ikka ja alati mängu plaati vaja, väljaarvatud juhul, kui mäng on virtuaalsena ostetud PSStore-st. Ehk siis kui mäng on plaadi peal, läheb seda plaati mängimiseks alati vaja. Teiste küsimustega aidata ei oska
27 Okt 2014, 01:05
Teema: Ps3: paar küsimust
Re: PS2 Slim PAL -> NTSC
Põhimõtteliselt on vist ainuke variant konsool kodustada. Samas ka siis ei pruugi töötada.
Mis mäng on muidu? Huvi pärast..
26 Okt 2014, 03:35
Teema: PS2 Slim PAL -> NTSC
Re: Uus veebipood on puhas PETT!
Vaevalt ta kelleltki kerjab. Tema "tegevuse" sihtgrupp on lihtsalt "väikesed lapsed"...
03 Juul 2014, 01:10
Teema: Uus veebipood on puhas PETT!
Vaatamisi: 7003
Re: The Last of Us Factions (Online)
Keegi ei mängi The Last of Us-i onlines?
Kui keegi siiski mängib, võib mind sõbraks lisada, psn on mul Miugli
Olemas ka mikker, niiet saab ka mängus suhelda, mis boonuseks tuleb.
18 Juun 2014, 21:04
Teema: The Last of Us Factions (Online)
Kui soovitada, siis mina soovitaksin jällegi PS3-e :D Asi on täielikult maitses, mulle istub PS3 rohkem. Sony konsoolide peal on palju eksklusiivseid mänge, mida Microsoft oma konsoolidel ei oma (Uncharted seeriad, God of War, ning mis kõige tähtsam - The Last of Us :D ) Samas näen, et teema-algataj...
15 Juun 2014, 21:05
Teema: PS3 või Xbox 360
Vaatamisi: 5659
Taku võttis asja väga hästi kokku. Eriti meeldib mulle viimane lause selle tõesuse ja sügava sisu poolest, mida nii mõnigi peaks lähemalt õppima
04 Juun 2014, 13:17
The Last of Us Factions (Online)
Keegi siinsest kommuunist antud mängu online-s ka mängib? Ise tegin päris tükk aega tagasi single playeri läbi ja mõtlesin, et ongi hea mänguga kõik... Aga nüüd paar päeva tagasi avastasin enda jaoks interneti :D The Last of Us onlainis on tõenäoliselt üks parimaid online-kogemusi. Tellisin omale he...
02 Juun 2014, 15:13