tagasivõidetav vara
võlgniku lähikondsed
tagasivõitmise aegumine
3-2-1-110-06 Riigikohus 16.11.2006
PankrS § 119 lg-st 6 tuleneb, et võlgnikule üleantu tagastamise või hüvitamise nõue tuleb esitada pankrotimenetluses. Juhul kui tehingu teine pool teadis või pidi tehingu tegemise ajal teadma, et tehing kahjustab teiste võlausaldajate huve, saab ta võlgnikult üleantu eest nõuda hüvitist PankrS § 119 lg 5 kohaselt üksnes pankrotivõlausaldajana.
3-2-1-87-08 Riigikohus 23.10.2008
laoleping
Seadusjärgsele pandiõigusele, sh hoidja pandiõigusele VÕS § 907 järgi, ei ole kohaldatav varasem PankrS § 48, kuna viimati nimetatud sätte kohaldamise eelduseks on poolevaheline pandileping.
Ka pandilepingu tagasivõitmise esimeseks eelduseks on võlausaldajate huvide kahjustamine. See eeldus on täidetud ka siis, kui kas või ühe võlausaldaja huvid on kahjustatud ning seda sõltumata tema nõude rahuldamisjärgust. Seda tuleb võlausaldajate huvide kahjustamise hindamisel arvestada nii enne 1. jaanuari 2004.a kehtinud PankrS § 48 lg 1 kui ka kehtiva PankrS § 109 lg 1 järgi.
Enne 1. jaanuari 2004.a kehtinud PankrS § 48 eesmärgiks oli kehtestada pandilepingu tagasivõitmise korras kehtetuks tunnistamise täiendavad alused lisaks tagasivõitmise üldalustele. Sellest ei järeldu, et täiendavate ja tagasivõitmist lihtsustavate aluste puudumisel ei saa pandilepingut tagasi võita üldalustel. Seega, kui pandilepingut ei saa vastavate asjaolude puudumisel kehtetuks tunnistada varasema PankrS § 48 järgi, on võimalik pandilepingut tagasivõitmise korras kehtetuks tunnistada varasema PankrS § 43 alusel. Sama järelduse võib teha kehtiva PankrS §-dest 114 ning 110.
Tagatise tagasivõitmine kehtiva pankrotiseaduse § 114 mõttes ei eelda aga tagatise andmise tehingulist alust. PankrS § 114 järgi seadusjärgse pandiõiguse tagasivõitmisel tunnistatakse kehtetuks toiming. Tagasivõidetav toiming tähendab siinjuures võlgniku tahtel põhinevat tegevust, mis toob endaga kaasa õiguslikud tagajärjed ja kahjustab võlausaldajate huve.
Kehtiva pankrotiseaduse § 114 lg 1 p 2 alusel tunnistab kohus kehtetuks tagatise andmise kas juhul, kui: 1) tagatis anti kuue kuu jooksul enne pankrotimenetluse algatamist ja tagatis seati juba tekkinud kohustuse tagamiseks, kui võlgnik ei olnud kohustuse tekkimisel sellise tagatise andmiseks kohustatud; või 2) kui võlgnik oli tagatise andmise ajal maksejõuetu ja tagatise saaja teadis või pidi võlgniku maksejõuetust teadma. Seega sisaldub nimetatud sättes kaks alternatiivset tagatise andmise tagasivõitmise koosseisu.
Varasemas pankrotiseaduses reguleeris § 42 lg 2 tagasivõitmise tagajärgi tagasivõidetud tehingu teise poole suhtes, kellel tehingu järgi saadud vara alles ei ole. Erinevalt kehtiva PankrS § 119 lg-st 3 ei teki küsimust sellest, kas teine pool teadis või pidi teadma tagasivõitmise aluseks olevatest asjaoludest.
Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahend nr 3-2-1-39-08.
3-2-1-124-13 Riigikohus 20.11.2013
PankrS § 146 lg 1 p 1
PankrS § 119 lg-t 1¹ tuleb tõlgendada selliselt, et see võimaldab ka täitmise tagasivõtmisele kohaldada PankrS § 119 lg-id 3–5, et tagada heauskse võlausaldaja kaitse ka siis, kui tagasi võidetakse üksnes täitmine, mitte tehing tervikuna. (p 10)
3-2-1-149-13 Riigikohus 15.01.2014
AÕS § 277 lg 1
PankrS § 114
PankrS § 110 lg 1 p 3
Kuigi ringkonnakohus peab otsuses vastama apellatsioonkaebuse põhjendustele, võib ta seda esimese astme kohtuga nõustudes teha ka kogumis ja lühidalt, iseäranis kui kaebuse väited puudutavad tõendite ebaõiget hindamist ja materiaalõiguse tõlgendamist. Ringkonnakohus lähtub asja lahendamisel põhimõtteliselt maakohtus tuvastatud asjaoludest ja hinnatud tõenditest ega lahenda asja reeglina n-ö algusest peale. Ka ei ole ringkonnakohus seotud apellatsioonkaebuse õigusliku põhjendusega ega pea apellandi õiguslikke arusaamu eraldi põhjalikult ümber lükkama. Kindlasti tuleb eraldi hinnata aga kaebuses väidetud konkreetseid esimese astme kohtu menetluslikke rikkumisi ning väiteid, mille esimese astme kohus jättis alusetult hindamata. (p 34)
Pantida saab ka loovutatavat nõuet (AÕS § 277 lg 1, § 314 lg 1).
AÕS § 278 järgi saab nõude pandiga tagada ka kolmanda isiku kohustusi.
Nõude pant on aktsessoorne, st see kehtib üksnes tagatava nõude olemasolul. Tagatiskokkulepe on õiguslikult seotud pandi seadmise käsutustehinguga. Kui tagatavaid nõudeid ei ole, siis pandiõigus ei teki ning tagatud nõude lõppemisel lõpeb ka pant. Tagatud nõude üleminekul uuele võlausaldajale läheb temale üle ka pandiõigus tagavale nõudele. Nõude pant ei või üle minna tagatava nõudeta. (p 29)
Panditud õiguse saab tehinguga lõpetada üksnes pandipidaja nõusolekul. Panditud õiguse muutmiseks on vaja pandipidaja nõusolekut, kui sellega kaasneb panditud õiguse väärtuse vähenemine või kui muutmine vähendab muul viisil pandipidaja tagatist. Kui nõude pandiga tagatud nõuet ei ole kohaselt täidetud, tekib pandipidajal õigus panditud nõue kui pandiese ka sõltumata võlausaldajast võlgnikult sisse nõuda. (p 30)
Eseme pantimise puhul tuleb tagatise andmisena mõista kokkulepete sõlmimist, mis on viinud kehtiva pandiõiguse tekkimiseni. Sellisteks kokkulepeteks on pandi seadmise asjaõiguslik leping (käsutustehing) ja kokkulepe pandiga tagatavate nõuete kohta (tagatiskokkulepe). PankrS § 114 võimaldab erandina üldisest abstraktsioonipõhimõttest hinnata tagatiskokkulepet ka ainuüksi pandi seadmise lepingu vaidlustamisel. Kuna nõude pantimine on aktsessoorne, tähendab ka ainuüksi tagatiskokkuleppe kehtetus nõude pandi kui asjaõiguse lõppemist, st tagatise andmise vaidlustamiseks võib piisata ka üksnes tagatiskokkuleppe vaidlustamisest. (p 36)
Eseme pantimise puhul tuleb tagatise andmisena mõista kokkulepete sõlmimist, mis on viinud kehtiva pandiõiguse tekkimiseni. Sellisteks kokkulepeteks on pandi seadmise asjaõiguslik leping (käsutustehing) ja kokkulepe pandiga tagatavate nõuete kohta (tagatiskokkulepe). PankrS § 114 võimaldab erandina üldisest abstraktsioonipõhimõttest hinnata tagatiskokkulepet ka ainuüksi pandi seadmise lepingu vaidlustamisel. Kuna nõude pantimine on aktsessoorne, tähendab ka ainuüksi tagatiskokkuleppe kehtetus nõude pandi kui asjaõiguse lõppemist, st tagatise andmise vaidlustamiseks võib piisata ka üksnes tagatiskokkuleppe vaidlustamisest. (p 36) PankrS § 114 lg 1 p 2 järgi on tagatise andmise kehtetuks tunnistamise formaalseks eelduseks, et tagatis anti kuue kuu jooksul enne ajutise halduri nimetamist, ning täiendavateks alternatiivseteks sisulisteks eeldusteks on et: • pant seati juba tekkinud kohustuse tagamiseks ja võlgnik ei olnud kohustuse tekkimisel sellise tagatise andmiseks kohustatud või • võlgnik oli tagatise andmise ajal maksejõuetu ja tagatise saaja teadis või pidi teadma võlgniku maksejõuetusest. Tagatise andmist ei saa tagasi võita, kui tagatis anti laenu või muu krediidilepingu tagamiseks ja võlgnik sai pärast tagatise andmist enda käsutusse tagatud lepingu järgi tagatise väärtusele vastava rahasumma. (p 51)
Et tagasivõitmine saaks kaasa tuua PankrS §-s 119 ettenähtud tagajärgi, st tehingu teisele poolele kohustuse tehingu toimingu järgi üleantu tagastada või hüvitada, peab tagasivõitmise hagi olema esitatud tehingu teise poole vastu. (p 18) Tehingu tagasivõitmisest tekib poolte vahel alusetust rikastumisest tulenev võlasuhe, millele kohalduvad pankrotimenetluse tõttu aga esmajoones pankrotiseaduse erisätted. (p 54) Saadu väljanõudmise võimatus ei hõlma loovutatud nõude väärtuse vähenemist selle nõude võlgniku maksevõime vähenemise tõttu. Rääkida ei saa aga nõude hävimisest, kahjustumisest ega ka väljaandmise võimatusest juhul, kui nõue kui selline on olemas ja pankrotivarasse tagastatav. Selline käsitlus oleks tehingu teise poole suhtes sisult karistuslik, sest talt võidaks nõuda hüvitist temast olenemata põhjustel väärtusetuks muutunud nõude eest. Tagasivõitmise mõte on saada pankrotivarasse tagasi sealt ebaõiglaselt välja läinud vara, tagades võimaluse pankrotivõlausaldajatele selle vara arvel oma nõudeid rahuldada. Tagasivõitmise eesmärgiks ei ole asetada pankrotivõlgnikku paremasse olukorda, kui siis, kui ta ei oleks varaga tehingut teinud. (p 55) Nõude väärtust ei saa vähemalt üldjuhul tõendada üksnes kohtu- või vahekohtulahend, millega nõue rahuldatakse. See kõrvaldab vaid vastuväited nõude sissenõudmisele (andes täitedokumendi), kuid ei tõenda võlgniku maksevõimet, millest nõude rahuldamise võimalus ja seega nõude väärtus olulisel määral sõltuvad. (p 58)
Selleks, et tunnistada pandileping kehtetuks PankrS § 110 alusel, peavad olema täidetud selles sättes nimetatud eeldused. PankrS § 110 ei saa kohaldada üksnes PankrS § 114 eelduste kohaldamise kestuse ajaliseks pikendamiseks, vastasel juhul muutuksid PankrS §-s 114 toodud tähtajad sisutühjaks. Lisaks ei saa tagatise andmist PankrS § 110 alusel kehtetuks tunnistada, kui seda ei saaks tagasi võita PankrS § 114 lg 2 järgi, st kui tagatis anti laenu või muu krediidilepingu tagamiseks ja võlgnik sai pärast tagatise andmist enda käsutusse tagatud lepingu järgi tagatise väärtusele vastava rahasumma. Ka tuleb PankrS § 110 kohaldamisel erinevalt PankrS §-st 114 eristada vähemalt nõudest piiratult sõltuva pandiõiguse (nt hüpoteek) puhul pandi seadmise kokkuleppe ja tagatiskokkuleppe kehtetuse võimalikke erinevaid aluseid. Nõude pantimisel see tagatise aktsessoorsuse tõttu oluline ei ole. (p 37) Pandilepingu tagasivõitmise eelduseks olev võlausaldajate huvide kahjustamine on täidetud, kui kahjustatud on kas või ühe võlausaldaja huvid. Konkreetsete võlausaldajate olemasolu tehingu tegemise ajal ei ole alati tähtis, otsustav on see, kas võlgnik teadis asjaoludest, millest võib järeldada võlausaldajate huvide kahjustamist Võlausaldajate huvid võivad olla kahjustatud ka siis, kui võlgnik teeb tehingu, millega saavutatav eelis mõjutab negatiivselt võlausaldajate huve, ning üldjuhul võib igasugune võlgniku vara vähendamine kahjustada tema võlausaldajaid ja olla seega tõendiks tehingu kahjulikust tagajärjest võlausaldajate huvidele. (p 40) Seda, kui hilisem pankrotivõlgnik tagab kolmanda isiku kohustusi, saab pidada samuti PankrS § 110 lg 1 p 3 tähenduses eelduslikult tema võlausaldajate huve kahjustavaks. Võlausaldajate kahjustamise eelduse saab ümber lükata, kui tõendatakse, et tagatise andmise eest saadi piisavas väärtuses raha või muu vastusooritus isikult, kelle kohustusi tagati, või muult isikult. Lisaks võib tagasivõitmise vältimiseks tõendada, et pantimisega ei kahjustatud võlausaldajate huve muul põhjusel, mh seetõttu, et panditud varal ei olnud väärtust või et vaatamata pantimisele oli võlausaldaja nõuete täitmine pantimise ajal piisavalt tagatud. Kui emaettevõtja ise tütarettevõtja kohustuste eest ei vastuta, ei piisa eelduse ümberlükkamiseks sellest, et tagatise tõttu antud krediidi alusel sai raha võlgniku emaettevõtja või mõni muu samasse kontserni kuuluv ettevõtja või et emaettevõtjal oli kohustus tagatis anda. Tagasivõitmist ei takista see, et ÄS § 281 lg 3 lubab seal nimetatud tingimuste täitmisel tütarettevõtjal tagada emaettevõtja laenu. (p 41)
3-2-1-163-16 Riigikohus 22.02.2017
PankrS § 31 lg 1
PankrS § 1 lg 2
PankrS § 1 lg 3
PankrS § 10 lg 3
Vt lahendi p 13 (vt ka RKTKm nr 3-2-1-57-14, RKTKm nr 3-2-1-60-14)
PankrS §-st 42 ega ka selle sätte koostoimest PankrS § 10 lg 2 p-ga 1, §-ga 31 ja § 1 lg-tega 2 ja 3 ei saa tuletada, et võlgniku maksejõulisuse hindamisel PankrS § 1 lg 2 või 3 järgi arvestab kohus alati ka võlgniku kohustustega, mille täitmise tähtpäev saabub alles pankroti väljakuulutamisega. Vastupidise tõlgenduse korral ei oleks välistatud pankrotiavalduse esitamine ja pankroti väljakuulutamine üksnes kohustuse täitmise tähtpäeva saabumise saavutamiseks. See ei ole aga kooskõlas PankrS mõtte ega pankrotimenetluse eesmärkidega, milleks on mh kuulutada välja üksnes püsivalt maksejõuetu võlgniku pankrot. (p 16)
Ainuüksi asjaolu, et kinnisasja müügileping on tunnistatud pankrotimenetluses tagasivõitmise korras kehtetuks, ei tähenda, et ühes sellega muutub kehtetuks ka samade poolte vahel sõlmitud üürileping kinnisasja kasutamiseks. (p 14)
PankrS § 1 lg test 2 ja 3, § 10 lg test 1, 2 ja 4 ega § 31 lg st 1 ei tulene, et pankrotihoiatus peab kajastama võlausaldaja kogu nõuet, millele ta pankrotiavalduses tugineb. Samuti ei tulene nendest sätetest, et maksejõuetuse hindamisel arvestab kohus võlausaldaja nõudega üksnes pankrotihoiatuses märgitud ulatuses. Arvestades pankrotihoiatuse eesmärki valmistada ette võimalus esitada pankrotiavaldus tulevikus (RKTKm nr 3-2-1-162-11, p 14) ja asjaolu, et võlausaldaja nõue võib pärast pankrotihoiatuse tegemist suureneda, ei ole iseenesest välistatud pankrotihoiatus kogu nõude osas tehtuks lugeda. (p 11)
3-2-1-157-16 Riigikohus 22.02.2017
PankrS § 103 lg 2
Maksejõuetusmenetlus>> Pankrotimenetlus>> pankrotivarasse tagasivõitmine ja -nõudmine	Pankrotihaldur saab valida, kas esitada tagasivõitmise hagi käenduslepingu poole, tema eriõigusjärglase või nende mõlema vastu. Tegemist ei ole aga vältimatute kaaskostjatega TsMS § 207 lg 3 mõttes ning mõlema isiku suhtes on tagasivõitmise eeldused ja tagajärjed erinevad. (p 16-17)
Pankrotiseadus ei reguleeri küsimust, mis vahekorras on omavahel nõude tunnustamine ja tehingu või toimingu tagasivõitmine. Sellest ei saa aga järeldada, et tunnustatud nõude aluseks oleva tehingu tagasivõitmine on täiesti välistatud või ei annaks soovitud tulemust seetõttu, et ka eduka tagasivõitmise järel jääb alusetuks muutunud nõue alles. Selline käsitlus ei ole kooskõlas nõuete kaitsmise ja tagasivõitmise olemusega ega pankrotimenetluse üldiste eesmärkidega. Nõuete kaitsmine ja tagasivõitmine täidavad pankrotimenetluses erinevaid eesmärke, kusjuures tagasivõitmine saabki ajaliselt toimuda hiljem. (p 12)
Kohus ei kontrolli nõude tunnustamise eeldusena seda, kas nõude aluseks olevat tehingut oleks võimalik tagasi võita, ning tagasivõitmise alused võivad ilmneda alles pärast nõude tunnustamise kohta otsuse tegemist. Samuti võib (kohtuotsusega) tunnustatud nõue hiljem ära langeda nt seetõttu, et nõue täidetakse väljaspool pankrotimenetlust. Seetõttu ei takista nõude tunnustamine, isegi kui selle kohta on tehtud jõustunud kohtulahend, hilisema tagasivõitmise tagajärgede arvestamist edasises pankrotimenetluses. (p 13)
Kui kohus tunnistab tagasivõitmise korras kehtetuks tehingu, mille teisel poolel oli õigus nõuda võlgnikult kohustuse täitmist, annab see pankrotihaldurile õiguse keelduda kohustuse täitmisest pankrotivara arvel. Seda õigust saab pankrotihaldur kasutada ka pankrotimenetluses tunnustatud nõude täitmisest keeldumiseks, ilma et see kujutaks endast tunnustatud nõude vaidlustamist PankrS § 105 mõttes. Tagasivõitmise tagajärjel ei ole nõude tunnustamise saavutanud võlausaldajal õigust saada pankrotivarast väljamakseid, sest võlausaldaja nõude tunnustamisega seotud õigused lõppevad. Kui jaotusettepaneku koostamise ajaks on võlausaldaja nõudeõiguse kaotanud, peab pankrotihaldur seda arvestama jaotusettepaneku koostamisel PankrS § 143 järgi ning kohus omakorda jaotusettepaneku kinnitamisel PankrS § 145 järgi. (p 14)
2-16-18267/52 Riigikohtu tsiviilkolleegium 16.04.2018
TsÜS § 27 lg 2
Tagasivõitmise korras on võimalik kehtetuks tunnistada asutatavale ühingule mitterahalise sissemakse üleandmise asjaõiguslepingut. Kui eelnimetatud leping tagasi võidetakse, tekib sissemakse saajal kohustus anda sissemakse ese üle pankrotivarasse ja võlgnikul tekib PankrS § 119 lg 4 järgi kohustus hüvitada üleantu väärtus PankrS § 146 lg 1 kohaselt. (p-d 13-14, 26)
Kui ringkonnakohus jätab otsuse nõuetekohaselt põhjendamata ja arvestab nõude rahuldamisel asjaoludega, mis ei olnud seotud hagi esemega ja mille tõelevastavust menetluses ei kontrollitud, rikub ta sellega otsuse seaduslikkuse nõuet ja otsuse põhjendamise kohustust (TsMS § 436 lg 1). Kohtuotsuse põhjendamise kohustuse ja selle sisu sätestavad TsMS § 436 lg 1, § 442 lg 8, samuti § 653 ning § 654 lg-d 4 ja 5. Kohtu põhjendused peavad olema jälgitavad ja seostatud asjas tuvastatud asjaoludega. Kui kohus ei nõustu menetlusosalise seisukohaga, tuleb seda põhjendada (vt ka Riigikohtu 17. juuni 2015. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-70-15, p 20). TsMS § 442 lg 8 sätestatud põhjendamiskohustuse näeb ringkonnakohtu otsuse jaoks ette TsMS § 654 lg 4. (p 23)
Äriühingu asutamisel on kohustustehinguks ühingu asutamisotsus või –leping, sest see on suunatud iseseisva õigussubjekti loomisele. Kokkulepe, millega äriühingu asutaja annab asutamisel äriühingule üle sissemakse, on seevastu käsitatav käsutustehinguna ehk asjaõiguslepinguna. (p 13-14)
Äriühingu asutamisel on kohustustehinguks ühingu asutamisotsus või –leping, sest see on suunatud iseseisva õigussubjekti loomisele. Kokkulepe, millega äriühingu asutaja annab asutamisel äriühingule üle sissemakse, on seevastu käsitatav käsutustehinguna ehk asjaõiguslepinguna.
Tulenevalt abstraktsioonipõhimõttest võimalik tagasivõitmise korras kehtetuks tunnistada üksnes kas kohustustehing või käsutustehing eelnimetatud tehingutest. Tulenevalt TsÜS § 27 lg-st 2 ei ole aga juriidilise isiku asutamisotsust ega -lepingut võimalik pankrotimenetluses tagasivõitmise korras kehtetuks tunnistada. Tagasivõitmise korras on võimalik kehtetuks tunnistada asutatavale ühingule mitterahalise sissemakse üleandmise asjaõiguslepingut. Kui eelnimetatud leping tagasi võidetakse, tekib sissemakse saajal kohustus anda sissemakse ese üle pankrotivarasse ja võlgnikul tekib PankrS § 119 lg 4 järgi kohustus hüvitada üleantu väärtus PankrS § 146 lg 1 kohaselt. (p-d 13-14, 26)
Äriühingu asutamisel sõlmitud mitterahalise sissemakse üleandmise lepingu tagasivõitmise hagi saab olla suunatud just asjaõiguslepingu kehtetuks tunnistamisele (Vt ka Riigikohtu 20. detsembri 2016. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-74-16, p 18). (p 15)
Olukorras, kus emaühing asutab 100%-lise osalusega tütarühingu ja annab talle sissemaksena ja ainsa varana üle kinnistu, ei ole võlausaldajate huvide kahjustamine üksnes selle tehinguga võimalik. Sellisel asutamisel saab tütarühing endale kinnistu ja emaühing saab omakorda kinnistute väärtusele vastava osaluse tütarühingus, mis kajastub emaühingu bilansis finantsinvesteeringuna. Kui tütarühingu ainsaks varaks asutamisel on talle mitterahalise sissemaksena üleantud kinnistu, siis võrdub tütarühingu osaluse väärtus kinnistu väärtusega. (p 18)
Tehing, mille tagasivõitmist nõutakse, peab kahjustama võlausaldaja huve. (p 20)


2019. aastal „Eesti maaelu arengukava 2014–2020” alusel antavad Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika kohased maaelu arengu toetused – Riigi Teataja
2019. aastal „Eesti maaelu arengukava 2014–2020” alusel antavad Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika kohased maaelu arengu toetused
2019. aastal „Eesti maaelu arengukava 2014–2020” alusel antavad Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika kohased maaelu arengu toetused - sisukord
§ 1 „Eesti maaelu arengukava 2014–2020” meetmed, mille raames antakse 2019. aastal Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika kohast maaelu arengu toetust
§ 2 „Eesti maaelu arengukava 2014–2020” tegevuse liigid, mille raames antakse 2019. aastal Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika kohast maaelu arengu toetust
RT I, 29.03.2019, 7
Vastu võetud 26.03.2019 nr 36
Määrus kehtestatakse Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 66 lõike 1 alusel ning arvestades 2019. aasta riigieelarve seaduse § 1 osa 6 jao 8 liigi 40 kontol 45 toetusteks ettenähtud rahalisi vahendeid.
§ 1. „Eesti maaelu arengukava 2014–2020” meetmed, mille raames antakse 2019. aastal Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika kohast maaelu arengu toetust
2019. aastal antakse toetust järgmiste Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487–548) artikli 10 lõike 2 alusel heakskiidetud „Eesti maaelu arengukava 2014–2020” (edaspidi arengukava) meetmete raames:
3) meede 3 „Põllumajandustoodete ja toiduainete kvaliteedikavad”;
5) meede 5 „Loodusõnnetustes ja katastroofides kahjustunud põllumajandusliku tootmise potentsiaali taastamine ning asjakohaste ennetusmeetmete kasutuselevõtmine”;
6) meede 6 „Põllumajandusettevõtete ja ettevõtluse areng”;
7) meede 8 „Investeeringud metsaala arengusse ja metsade elujõulisuse parandamisse”;
8) meede 9 „Tootjarühmade ja -organisatsioonide loomine”;
9) meede 10 „Põllumajanduse keskkonna- ja kliimameede”;
10) meede 11 „Mahepõllumajandus”;
11) meede 12 „Natura 2000 ja veepoliitika raamdirektiivi kohased toetused”;
12) meede 14 „Loomade heaolu”;
13) meede 16 „Koostöö”;
14) meede 17 „Riskijuhtimine”;
15) meede 19 „Toetus LEADERi kohalikule arengule (CLLD – kogukonna juhitud kohalik areng)”;
16) meede 20 „Tehniline abi”.
§ 2. „Eesti maaelu arengukava 2014–2020” tegevuse liigid, mille raames antakse 2019. aastal Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika kohast maaelu arengu toetust
(1) 2019. aastal võib taotleda maaelu arengu toetust järgmiste arengukava meetme 1 „Teadmussiire ja teavitus” tegevuse liikide raames:
(2) 2019. aastal võib taotleda maaelu arengu toetust arengukava meetme 2 „Nõustamisteenused, põllumajandusettevõtte juhtimis- ja asendusteenused” tegevuse liigi „Toetus nõustajate koolituseks” raames.
(3) 2019. aastal võib taotleda maaelu arengu toetust arengukava meetme 3 „Põllumajandustoodete ja toiduainete kvaliteedikavad” tegevuse liigi „Liidu kvaliteedikavades ja siseriiklikult tunnustatud kvaliteedikavades osalemine” raames.
(4) 2019. aastal võib taotleda maaelu arengu toetust järgmiste arengukava meetme 4 „Investeeringud materiaalsesse varasse” tegevuse liikide raames:
1) „Investeeringud põllumajandustoodete töötlemiseks ja turustamiseks”;
2) „Põllu- ja metsamajanduse taristu arendamine ja hoid”.
(5) 2019. aastal võib taotleda maaelu arengu toetust järgmiste arengukava meetme 6 „Põllumajandusettevõtete ja ettevõtluse areng” tegevuse liikide raames:
1) „Noorte põllumajandustootjate tegevuse alustamine”;
(6) 2019. aastal võib taotleda maaelu arengu toetust järgmiste arengukava meetme 8 „Investeeringud metsaala arengusse ja metsade elujõulisuse parandamisse” tegevuse liikide raames:
(7) 2019. aastal võib arengukava meetme 9 „Tootjarühmade ja -organisatsioonide loomine” raames taotleda ainult toetuse maksmist komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 809/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 rakenduseeskirjad seoses ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi, maaelu arengu meetmete ja nõuetele vastavusega (ELT L 227, 31.07.2014, lk 69–124), artikli 47 lõikes 2 nimetatud iga-aastase maksetaotluse alusel.
(8) 2019. aastal võib taotleda maaelu arengu toetust järgmiste arengukava meetme 10 „Põllumajanduse keskkonna- ja kliimameede” tegevuse liikide raames:
2) „Piirkondlik veekaitse toetus”;
3) „Piirkondlik mullakaitse toetus”;
4) „Keskkonnasõbraliku aianduse toetus”;
5) „Kohalikku sorti taimede kasvatamise toetus”;
6) „Ohustatud tõugu looma pidamise toetus”;
7) „Poolloodusliku koosluse hooldamise toetus”.
(9) 2019. aastal võib arengukava meetme 10 „Põllumajanduse keskkonna- ja kliimameede” tegevuse liigi „Keskkonnasõbraliku majandamise toetus” raames taotleda ainult toetuse maksmist komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 640/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi osas, otsetoetuste, maaelu arengu toetuse ja nõuetele vastavuse süsteemiga seoses kohaldatavatest maksetest keeldumise ja nende tühistamise tingimuste osas ning kõnealuste toetuste ja süsteemiga seotud halduskaristuste osas (ELT L 181, 20.06.2014, lk 48–73), artikli 2 lõike 1 punktis 4 nimetatud maksetaotluse alusel.
(10) 2019. aastal võib taotleda maaelu arengu toetust järgmiste arengukava meetme 11 „Mahepõllumajandus” tegevuse liikide raames:
(11) 2019. aastal võib taotleda maaelu arengu toetust järgmiste arengukava meetme 12 „Natura 2000 ja veepoliitika raamdirektiivi kohased toetused” tegevuse liikide raames:
(12) 2019. aastal võib taotleda maaelu arengu toetust järgmiste arengukava meetme 16 „Koostöö” tegevuse liikide raames:
1) „Uute toodete, tavade, protsesside ja tehnoloogiate arendamine”;
2) „Lühikesed tarneahelad ja kohalike turgude arendamine”.
(13) 2019. aastal võib taotleda maaelu arengu toetust järgmiste arengukava meetme 19 „Toetus LEADERi kohalikule arengule (CLLD – kogukonna juhitud kohalik areng)” tegevuse liikide raames:
Määrust rakendatakse alates 1. jaanuarist 2019. a.


Soodustingimustel vanaduspensionide seaduse ja väljateenitud aastate pensionide seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
RT I 2005, 38, 295
Vabariigi Presidendi 28. juuni 2005. a otsusega nr 874
§ 1. Soodustingimustel vanaduspensionide seaduses (RT 1992, 21, 292; RT I 2002, 61, 375) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 1 punkti 1 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) isikul, kes on töötanud tervist eriti kahjustavatel ja eriti raskete töötingimustega töödel Eesti Vabariigi Valitsuse poolt kinnitatava tootmisalade, tööde, kutsealade ja ametikohtade nimekirja nr. 1 (edaspidi nimekiri nr 1) järgi ning kellel on vähemalt 20-aastane pensionistaaž, millest vähemalt 10 aastat on töötatud nendel töödel.»;
2) paragrahvi 1 punkti 2 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) isikul, kes on töötanud muudel tervist kahjustavatel ja raskete töötingimustega töödel Eesti Vabariigi Valitsuse poolt kinnitatava tootmisalade, tööde, kutsealade ja ametikohtade nimekirja nr 2 (edaspidi nimekiri nr 2) järgi ning kellel on vähemalt 25-aastane pensionistaaž, millest vähemalt 12 aastat ja kuus kuud on töötatud nendel töödel.»;
3) paragrahvi 11 esimene lõik muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 11. Pensionistaaž tehakse kindlaks riikliku pensionikindlustuse seaduse ja okupatsioonirežiimide poolt represseeritud isiku seaduse alusel.»;
«§ 3. Soodustingimustel vanaduspension arvutatakse riikliku pensionikindlustuse seaduse § 11 alusel.
Isikule, kellel on õigus saada soodustingimustel vanaduspensioni käesoleva seaduse § 1 punkti 1 alusel, arvestatakse käesoleva paragrahvi esimeses lõigus sätestatud alusel arvutatud pensionile juurde 3,1 protsenti aastahindest iga nimekirjas nr 1 olevatel töödel töötatud aasta eest ning allmaatöödel töötanud isikule sellele lisaks 21,9 protsenti aastahindest iga allmaatöödel töötatud aasta eest.»;
5) paragrahvi 42 täiendatakse järgmiste lõikudega:
«Naisel on kuni 2015. aastani õigus nimekirja nr 1 järgi soodustingimustel vanaduspensionile vähemalt järgmise pensionistaaži olemasolul:
Aasta Pensionistaaž (aastat) Sellest nimekirja nr 1 järgi (aastat)
Kuni 31. dets. 2006 15
Aasta Pensionistaaž (aastat) Sellest nimekirja nr 2 järgi (aastat)
Kuni 31. dets. 2006 20
Naisel, kellel on 2007. aasta 1. jaanuariks soodustingimustel vanaduspensioni saamiseks nõutud pensionistaaž, tekib õigus soodustingimustel vanaduspensionile kuni 2006. aasta 31. detsembrini kehtinud pensionistaaži nõuete alusel.»
§ 2. Väljateenitud aastate pensionide seaduses (RT 1992, 21, 294; RT I 2004, 27, 180) tehakse järgmised muudatused:
« 2) politseiametnikel, päästeteenistujatel ning vanglaametnikel (§ 12);»;
2) paragrahvi 2 punktis 6 asendatakse sõna «naistöötajatel» sõnaga «töötajatel»;
« § 6. Mõne kutseala spetsialistidele (§ 12 teine lõik ja § 13 punktid 2–4) väljateenitud aastate pensioni määramiseks vajalik pensionistaaž tehakse kindlaks riikliku pensionikindlustuse seaduse ja okupatsioonirežiimide poolt represseeritud isiku seaduse alusel.»;
« § 12. Õigus saada väljateenitud aastate pensioni on politseiametnikel, päästeteenistujatel ja vanglaametnikel, kes on töötanud politseis, päästeteenistuses või vanglas sellele pensionile õigust andvatel kutsealadel või ametikohtadel vähemalt 25 aastat.
Käesoleva paragrahvi esimeses lõigus nimetatud isikutel, kes on teenistusest vabastatud vanuse, pikaajalise töövõimetuse või koondamise tõttu, on õigus saada väljateenitud aastate pensioni, kui neil teenistusest vabastamise päevaks puudub riikliku pensionikindlustuse seaduse § 7 lõikes 1 või 2 sätestatud vanusesse jõudmisest kuni 5 aastat ning nende üldine pensionistaaž on vähemalt 25 aastat, millest vähemalt 12 aastat ja kuus kuud on teenitud selle pensioni saamise õigust andvatel kutsealadel või ametikohtadel.»;
« § 13. Õigus saada väljateenitud aastate pensioni on järgmiste kategooriate lennundustöötajatel:
Väiksema lennutundide arvu korral suurendatakse proportsionaalselt nõutavat staaži väljateenitud aastate pensioni õigust andval tööl.»;
6) paragrahvi 14 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) mere- ja jõelaevastiku ning kalalaevastiku mõnd tüüpi laevade ujuvkoosseisu mõnedel kutsealadel ja ametikohtadel töötajatel, olenemata vanusest, kui nad on nimetatud kutsealadel ja ametikohtadel töötanud vähemalt 25 aastat;»;
7) paragrahvi 14 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 3) tekstiilitööstuses telgedel ja masinatel töötavatel töötajatel 5 aastat enne riikliku pensionikindlustuse seaduse § 7 lõikes 1 või 2 sätestatud vanusesse jõudmist, kui nad on töötanud sellel kutsealal vähemalt 20 aastat;»;
8) paragrahvi 14 punkt 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 7) linnasisestel regulaarliinidel töötavatel autobussi- (v.a mikrobuss), trammi- ja trollijuhtidel rohkem kui 40 000 elanikuga linnades 5 aastat enne riikliku pensionikindlustuse seaduse § 7 lõikes 1 või 2 sätestatud vanusesse jõudmist, kui nad on töötanud sellel kutsealal vähemalt 25 aastat.»;
9) paragrahv 16 tunnistatakse kehtetuks;
10) seadust täiendatakse §-dega 18–24 järgmises sõnastuses:
« § 18. Meestel on kuni 2015. aastani õigus käesoleva seaduse § 12 teises lõigus sätestatud väljateenitud aastate pensionile, kui nad teenistusest vabastamise päevaks on jõudnud järgmisse vanusesse:
Aasta Vanus
2005–2006 53
Aasta Staaž lennukoosseisu töötajana või katselendurina (aastat) Lennukoosseisust või katselenduri ametikohalt tervisliku seisundi tõttu vabastatud töötajate staaž (aastat)
Kuni 31. dets. 2006 20 15
2007 21 16
2009 22 17
2010 22 17
2012 23 18
2013 24 19
2014 24 19
Aasta Pensionistaaž (aastat) Sellest töötatud lennuliikluse vahetul juhtimisel (aastat)
Aasta Pensionistaaž (aastat) Sellest töötatud insener-tehnilises teenistuses (aastat)
Aasta Pensionistaaž (aastat) sellest töötatud stjuardessina või instruktor-stjuardessina (aastat)
Aasta Pensionistaaž (aastat)
§ 24. Isikutel, kellel on 2007. aasta 1. jaanuariks väljateenitud aastate pensioni saamiseks nõutud pensionistaaž, tekib õigus väljateenitud aastate pensionile kuni 2006. aasta 31. detsembrini kehtinud pensionistaaži nõuete alusel.»;
11) paragrahvidest 15–24 moodustatakse V peatükk pealkirjaga «Rakendussätted».


RT I, 30.12.2011, 54
1) investeerib käivitamisjärgus teadmis- ja tehnoloogiamahukasse Eesti ettevõtlusse ning pakub vastavatele ettevõtjatele juhtimisalast tuge;
(1) Arengufond annab oma tegevusest aru Riigikogule, esitades igal aastal hiljemalt Riigikogu täiskogu sügisistungjärgu teisel töönädalal eelmise majandusaasta kohta aastaaruande alusel ülevaate.
3) investeeringu objektiks olevates äriühingutes osaluse omandamise ja osaluse suuruse otsustamine lähtuvalt ekspertkomitee soovitustest, osaluse võõrandamise otsustamine ning investeerimisprojektide juhtimine;
4) investeeringu objektiks olevate äriühingute juhtimisorganitesse Arengufondi esindajate määramine;
Nõukogu, juhatuse ja ekspertkomitee liige peab hoidma talle nõukogu, juhatuse või ekspertkomitee liikmena teatavaks saanud Arengufondi ja investeeringu objektiks olevate äriühingute ärisaladusi.
(2) Investeerimistegevuses on Arengufondil õigus asutada Arengufondi eesmärkidele ja ülesannetele vastavaid riskikapitalifonde või osaleda neis. Arengufondil on õigus investeerida riskikapitalifondidesse investeerimiskapitali vahendeid kuni ühe kolmandiku ulatuses investeerimiskapitalist.
(21) Käesoleva paragrahvi lõike 2 teises lauses nimetatud piirangut ei kohaldata juhul, kui Arengufond investeerib investeerimiskapitali Arengufondi poolt investeerimisfondide seaduse § 9 lõike 1 tähenduses asutatud riiklikule finantsjärelevalvele alluva fondivalitseja valitsetavasse riskikapitalifondi.
(3) Riskikapitalifond, milles kuulub Arengufondile kas eraldi või koos Eesti Vabariigiga rohkem kui 50 protsenti aktsiatest või osakutest, peab investeerimisel lähtuma käesoleva seaduse 5. peatükis Arengufondi investeerimistegevusele sätestatud põhimõtetest ja protseduuridest ulatuses, milles investeerimisfondide seaduses ei ole sätestatud teisiti.
(3) Arengufondi vara paigutamisel lähtutakse säilivuse, likviidsuse ja tootlikkuse tagamise eesmärgist. Nõukogu kinnitab Arengufondi vara paigutamise põhimõtted, lähtudes riigieelarve seaduse § 32 lõike 4 alusel Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud riigi raha, väärtpaberite ning muu finantsvara paigutamise ning sellega seonduvate finantsriskide juhtimise põhimõtetest ja üldistest piirangutest.
(1) Arengufondi investeerimistegevuse sisu on investeerimiskapitali arvelt investeeringute tegemine käesoleva seaduse § 35 lõikes 1 sätestatud alusel.
(3) Arengufond võib käesoleva seaduse § 35 lõikes 1 sätestatud alusel teha investeeringuid käesolevas seaduses sätestatud korras ka laenu- ja krediidilepingute alusel kaasatud täiendavate finantsvahendite arvelt.
(5) Arengufondi poolt investeerimisfondide seaduse § 9 lõike 1 tähenduses asutatud riiklikule finantsjärelevalvele alluv fondivalitseja, mille valitsetavas riskikapitalifondis kuulub Eesti Vabariigile kas eraldi või koos Arengufondiga rohkem kui 50 protsenti aktsiatest või osakutest, peab nimetatud riskikapitalifondi valitsemisel lähtuma käesoleva seaduse 5. peatükis Arengufondi investeerimistegevusele sätestatud põhimõtetest ja protseduuridest ulatuses, milles investeerimisfondide seaduses ei ole sätestatud teisiti.
(1) Juhatus teeb investeeringuid käesoleva seaduse § 35 lõikes 1 sätestatud alusel vastavalt ekspertkomitee investeerimissoovitustele. Ekspertkomitee annab investeerimissoovitusi juhatuse poolt ettevalmistatud investeerimisprojektidele vastavalt nõukogu kinnitatud investeerimisstrateegiale, hinnates konkreetsete investeerimisprojektide ning kavandatava investeeringu vastavust Arengufondi eesmärkidele ning projekti tasuvust ja tulusust, Arengufondi suutlikkust investeerimisprojekt ellu viia ning investeeringu tulevikupotentsiaali.
(2) Kui Arengufond on teinud äriühingusse investeeringu, peab üldjuhul äriühingu nõukogus olema Arengufondi esindaja, kelle määrab Arengufondi juhatus, välja arvatud juhul, kui tegemist on Arengufondi vara paigutamisega käesoleva seaduse § 32 mõttes. Arengufondil on õigus nõuda Arengufondi esindaja kuulumist ka Arengufondi osalusega äriühingu juhatusse.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud äriühingu nõukogu otsused juhatuse liikmete valimise ja tagasikutsumise, aastaeelarve kinnitamise, majandusaastaks ettenähtud kulutusi ületavate investeeringute tegemise, majandusaastaks ettenähtud kulutusi ületavate laenude ja võlakohustuste võtmise, samuti igapäevase majandustegevuse raamest väljuvate laenude andmise ja võlakohustuste tagamise kohta loetakse vastuvõetuks üksnes juhul, kui nende poolt hääletab Arengufondi esindaja.
(4) Arengufondi osalusega äriühingu üldkoosoleku otsused põhikirja muutmise, aktsiakapitali suurendamise ja vähendamise, vahetusvõlakirjade väljalaskmise ning aktsiaseltsi lõpetamise, ühinemise, jagunemise ja ümberkujundamise kohta loetakse vastuvõetuks üksnes juhul, kui nende poolt hääletab Arengufondi esindaja, välja arvatud juhul, kui tegemist on Arengufondi vara paigutamisega käesoleva seaduse § 32 mõttes.
(5) Arengufondi esindajal on õigus käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 nimetatud küsimustes otsuse vastu hääletada juhul, kui otsuse vastuvõtmine võib kahjustada Arengufondi investeeringut.
(6) Arengufondi investeerimistegevuse täpsemad põhimõtted ning seejuures eelistatud ettevõtlussektorid ja nendes tegutsevad ettevõtjad määratakse Arengufondi investeerimisstrateegias, mille töötab välja juhatus ning kinnitab nõukogu.
(1) Arengufond investeerib üldjuhul asutatava ettevõtja põhikapitali, omandades seeläbi Arengufondile osaluse asutatavas ettevõtjas. Arengufond võib investeerida ka asutatud ning tegutsevate ettevõtjate põhikapitali, omandades Arengufondile osaluse ettevõtjas selle aktsia- või osakapitali suurendamise käigus. Arengufond ei tee investeeringuid teiste aktsionäride või osanike osaluse omandamise kaudu.
(2) Arengufond võib käesoleva seaduse § 35 lõikes 1 sätestatud alusel investeeringuid teha üksnes ettevõtja hääleõiguslikku kapitali. Arengufondil on õigus teha investeeringuid ettevõtjatesse üksnes koos eraõiguslike juriidiliste isikutega (erakapitali kaasamisega) ja nendega sarnastel tingimustel arvestusega, et eraõiguslik juriidiline isik omandab osaluse või omab osalust rahalise sissemakse kaudu äriühingu hääleõiguslikku kapitali. Investeeringu tulemusena ei või Arengufondi osalus ettevõtja hääleõiguslikus kapitalis üldjuhul olla väiksem kui 10 protsenti ja suurem kui 49 protsenti.
(3) Ettevõtja hääleõiguslikus kapitalis käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatust suurema osaluse võib Arengufond omandada ekspertkomitee soovitusel ja nõukogu nõusolekul.
(4) Nõukogu nõusolekul võib Arengufond anda ettevõtjatele laenu või krediiti koos Arengufondi poolt tehtud investeeringuga ettevõtja põhikapitali, kui see on vajalik investeeringu paremaks struktureerimiseks ning vastab Arengufondi investeerimisstrateegiale.
(5) Arengufondi poolt tehtud investeeringu periood ühes ettevõtjas ei või üldjuhul ületada viit aastat. Nimetatud tähtaja möödumisel müüb Arengufond osaluse, kui juhatus ei otsusta nõukogu nõusolekul teisiti. Juhatusel on õigus võõrandada osalus enne viie aasta möödumist.
(6) Juhatusel on õigus küsida investeeringu perioodi kohta soovitusi ekspertkomiteelt.
(2) Arengufondi investeeringute kogumaht ühe ettevõtja kohta on kuni 10 protsenti Arengufondi investeerimiskapitalist. Nõukogu otsusel võib põhjendatud juhtudel investeeringute kogumaht ühe ettevõtja kohta olla suurem kui 10 protsenti Arengufondi investeerimiskapitalist.
(2) Huvitatud isikuteks käesoleva seaduse tähenduses on:
1) Arengufondi nõukogu ja juhatuse liikmed ning teised Arengufondi töötajad;
2) käesoleva lõike punktis 1 nimetatud isikute lähisugulased ja -hõimlased korruptsioonivastase seaduse mõistes;
3) Arengufondi audiitor;
5) äriühingud, mille juhtimisorganite liikmeteks on käesoleva lõike punktides 1 ja 2 nimetatud isikud, välja arvatud juhul, kui nad on juhtimisorganites riigi või Arengufondi esindajatena.


Tehnilise järelevalve infosüsteemi põhimäärus – Riigi Teataja
Tehnilise järelevalve infosüsteemi põhimäärus
Tehnilise järelevalve infosüsteemi põhimäärus - sisukord
§ 4 Andmekogu ülesehitus ja andmekogusse kantavad andmed
§ 5 Andmekogusse kantavate andmete õiguslik tähendus
§ 6 Andmete andmekogusse kandmine
§ 7 Andmete töötlemine
§ 8 Juurdepääs andmekogule ja andmekogusse kantud andmetele
§ 10 Andmekogu pidamise ja andmekogusse kantud andmete õigsuse üle järelevalve teostamine
§ 11 Andmekogu finantseerimine
§ 12 Andmekogu muutmine ja likvideerimine
RT I, 06.07.2018, 25
Vastu võetud 26.06.2015 nr 75
RT I, 28.06.2015, 9
03.07.2018 RT I, 06.07.2018, 24 09.07.2018
Määrus kehtestatakse seadme ohutuse seaduse § 12 lõike 2 alusel.
Andmekogu nimi on tehnilise järelevalve infosüsteem (edaspidi andmekogu), inglise keeles Technical Surveillance Information System.
Andmekogu vastutav töötleja on Tehnilise Järelevalve Amet.
(1) Andmekogu pidamise eesmärk on riikliku järelevalve hõlbustamine ja andmete kogumine ning kättesaadavaks tegemine seadusest tulenevate nõuete järgimise soodustamiseks.
(2) Andmekogu peetakse seadme ohutuse seaduses, avaliku teabe seaduses, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 04.05.2016, lk 1–88) ja käesolevas määruses sätestatud nõuete kohaselt ning arvestades Tehnilise Järelevalve Ametile teiste seadustega pandud ülesandeid.
[RT I, 06.07.2018, 24 - jõust. 09.07.2018]
(3) Andmekogu pidamisel kasutatakse automatiseeritud andmetöötlust ja kõik andmed säilitatakse elektroonselt.
(4) Andmete turbeaste on keskmine (M) ja andmekogu turvaklass on K2T1S2.
§ 4. Andmekogu ülesehitus ja andmekogusse kantavad andmed
(1) Andmekogu koosneb:
1) seadmete andmestikust;
2) tunnistuste andmestikust;
3) lubade andmestikust;
4) riiklike järelevalvemenetluste andmestikust;
5) avalduste andmestikust;
6) ameti tegevusvaldkonnaga seotud sündmuste andmestikust.
(2) Andmekogusse kantavate andmete täpsem koosseis on sätestatud käesoleva määruse lisas.
§ 5. Andmekogusse kantavate andmete õiguslik tähendus
Seaduses sätestatud juhul on andmekogusse kantud andmetel õiguslik tähendus, muul juhul on andmekogu andmetel informatiivne ja statistiline tähendus.
§ 6. Andmete andmekogusse kandmine
(1) Seadme kohta kannab andmed andmekogusse seadmele auditi teinud isik või seadme omanik.
(2) Pädevustunnistuse kohta kannab andmed andmekogusse pädevustunnistuse andnud personali sertifitseerimisasutus.
(3) Kui isiku kompetentsust võib tõendada ka muu tunnistusega kui pädevustunnistus või kutsetunnistus, kannab andmed andmekogusse selle tunnistuse andud isik.
(4) Andmekogu vastutava töötleja ametnikel on andmekogusse andmete kandmise pädevus teenistusülesannete täitmiseks määratud ulatuses.
(41) Andmekogu vastutav töötleja kannab andmekogusse loa andmed, riikliku järelevalvemenetluse andmed ning avalduse ja sündmuse andmed.
(5) Andmed kantakse andmekogusse veebipõhise kasutajaliidese kaudu või infosüsteemide andmevahetuskihi kaudu teistest riigi, kohaliku omavalitsuse või muu avalik-õigusliku isiku andmekogust. Andmevahetus teiste andmekogudega toimub riigi infosüsteemide andmevahetuskihi kaudu.
(6) Andmete esitaja vastutab tema poolt andmekogusse esitatud andmete õigsuse eest.
§ 7. Andmete töötlemine
(1) Andmekogu vastutav töötleja tagab andmekogus andmete töötlemise õigusaktide nõuete kohaselt.
(2) Kui andmekogu vastutav töötleja avastab andmekogus ebaõigeid andmeid või kui õigustatud isik on esitanud avalduse ebaõigete andmete muutmiseks andmekogus, teeb vastutav töötleja andmekogus paranduse ühe tööpäeva jooksul.
(3) Andmekogu andmete kõiki sisestamisi, muutmisi ja vaatamisi logitakse. Logima ei pea andmekogusse kantud ja avalikult kättesaadavate andmete vaatamisi.
§ 8. Juurdepääs andmekogule ja andmekogusse kantud andmetele
(1) Andmekogusse kantud andmed seadme auditi ja isiku kompetentsust tõendava tunnistuse kohta on avalikud. Avalikud on ka andmekogusse kantud andmed, mis ei ole määratud asutusesiseseks teabeks avaliku teabe seaduse kohaselt.
(2) Andmekogusse kantud ja käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetamata andmetele on juurdepääs:
1) isikul üksnes temaga seotud andmetele;
2) andmekogu arendaval või hooldaval isikul tööülesannete täitmiseks vajalikus ulatuses;
3) riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutusel talle seadusega või seaduse alusel antud ülesande täitmiseks vajalikele andmetele;
4) riigiga sõlmitud halduslepingu alusel avalikku ülesannet täitval isikul andmetele, mis on talle vajalikud avaliku ülesande täitmiseks.
(3) Juurdepääs andmekogule võimaldatakse otseligipääsuna vastava veebiliidese kaudu. Juurdepääs andmetele, mis ei ole avalikud, võimaldatakse üksnes pärast isiku tuvastamist ja autoriseerimist.
(4) Juurdepääs andmekogusse andmete kandmiseks ja neis muudatuste tegemiseks võimaldatakse andmekogu kasutamise õiguse andmisega. Andmekogu vastutav töötleja määratleb kasutamise õiguse andmisel juurdepääsu ulatuse.
(5) Andmekogusse kantud avaandmed avalikustatakse vastutava töötleja veebilehel masinloetaval kujul, kui neile ei ole õigusaktis sätestatud juurdepääsupiirangut.
(6) Andmekogu vastutav töötleja sulgeb juurdepääsu ebaõigetele registri andmetele või andmetele, mille õigsuse suhtes on tekkinud kahtlus, kuni õigete andmete registrisse kandmiseni või kaheldavate andmete õigsuse tuvastamiseni.
(1) Andmekogusse kantud andmete säilitamisel lähtutakse järgmistest tähtaegadest:
1) seadme kohta säilitatakse andmed kuni seadme kasutusea lõpuni;
2) auditi kohta säilitatakse andmed 20 aastat viimase auditi tegemise kuupäevast arvates, kuid mitte kauem kui seadme kasutusea lõpuni;
3) andmed tunnistuste kohta säilitatakse 10 aastat tunnistuse kehtivusaja lõpust arvates, kui tunnistusel ei ole kehtivusaega, siis säilitatakse andmed tunnistuse omaja eluea jooksul;
4) andmed loa kohta säilitatakse 10 aastat loa kehtivusaja lõpust arvates, kui loal ei ole kehtivusaega, siis säilitatakse andmed loa omaniku eluea või juriidilisest isikust loa omaniku likvideerimiseni;
5) riiklike järelevalvemenetluste andmeid säilitatakse 10 aastat;
51) andmeid avalduste kohta säilitatakse 10 aastat avalduse esitamisest arvates;
52) andmeid sündmuste kohta säilitatakse 10 aastat sündmuse toimumise algusest arvates;
6) andmekogu andmete sisestamiste, muutmiste ja vaatamise logisid (edaspidi andmekogu logi) säilitatakse 3 aastat.
(11) Andmed hävitatakse käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tähtaja möödumisel.
(2) Andmekogu vastutav töötleja võib statistilistel eesmärkidel rakendada andmete hävitamise asemel andmete anonüümseks muutmist tagasikodeerimist mittevõimaldaval viisil.
§ 10. Andmekogu pidamise ja andmekogusse kantud andmete õigsuse üle järelevalve teostamine
(1) Järelevalvet andmekogu pidamise üle tehakse avaliku teabe seaduses kehtestatud korras.
(2) Järelevalvet andmekogusse kantud andmete õigsuse üle teeb Tehnilise Järelevalve Amet.
§ 11. Andmekogu finantseerimine
Andmekogu finantseeritakse riigieelarvest Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi eelarve kaudu.
§ 12. Andmekogu muutmine ja likvideerimine
(1) Andmekogu likvideeritakse andmekogu pidamise kohustuse lõppemisel.
(2) Andmekogu laiendamine, ühendamine ja likvideerimine ning andmete üleandmine teise andmekogusse, riiklikku või riigiasutuse arhiivi või nende hävitamine toimub kooskõlas avaliku teabe seaduses ja arhiiviseaduses sätestatud nõuetega.
Lisa Tehnilise järelevalve andmekogusse kantavad andmed


Nõuded taimekaitsevahendite kasutamisele – Riigi Teataja
Nõuded taimekaitsevahendite kasutamisele
Nõuded taimekaitsevahendite kasutamisele - sisukord
§ 2 Taimekaitsevahendi ohutu kasutamise nõuded
§ 3 Isikukaitsevahendite kasutamine taimekaitsetöö tegemisel
§ 4 Taimekaitsetöö tegemise hügieeninõuded
§ 5 Taimekaitsevahendiga pritsimise ohutusnõuded
§ 6 Taimekaitsevahendiga pritsimise veekaitsenõuded
§ 7 Seemnete puhtimise ohutusnõuded
§ 8 Kasvuhoones taimekaitsetöö tegemise ohutusnõuded
§ 9 Kasvuhoones taimekaitsetöö tegemise järgsed ohutusnõuded
§ 10 Haljasalal ja muul mittepõllumajandusmaal ning metsamaal taimekaitsetöö tegemise ohutusnõuded
Nõuded taimekaitsevahendite kasutamisele1
Vastu võetud 20.04.2006 nr 50
RTL 2006, 36, 627
jõustumine 15.05.2006
08.09.2006 RTL 2006, 69, 1278 01.10.2006
01.07.2008 RTL 2008, 57, 791 13.07.2008, rakendatakse alates 1.07.2008
Määrus kehtestatakse «Taimekaitseseaduse» § 78 lõike 5 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse nõuded taimekaitsevahendi kasutamisele.
(2) Metüülbromiidi kasutamise korral kohaldatakse «Taimekaitseseaduse» §-de 791 ja § 792 alusel kehtestatud nõudeid.
[RTL 2008, 57, 791 - jõust. 13.07.2008, rakendatakse alates 1.07.2008]
§ 2. Taimekaitsevahendi ohutu kasutamise nõuded
(1) Taimekaitsevahendi kasutaja peab taimekaitsevahendit säilitama loetava märgistusega originaalpakendis hoiutingimustes, mis tagavad taimekaitsevahendi säilimise kasutuskõlblikuna.
(2) Taimekaitsevahendit võib säilitada selleks sobivas ruumis, taimekaitsevahendi väikese koguse puhul ka selleks ettenähtud konteineris või kapis, mis on lukustatud ja millel on mürgise aine puhul kasutatav hoiatusmärk.
(3) Taimekaitsevahendi hoiuruum peab vastama järgmistele nõuetele:
1) olema vajaliku suurusega;
2) olema hästi ventileeritav ja valgustatav;
3) põrand peab olema vedelikku mitteläbilaskvast, keemilise aine toimele vastupidavast ja libisemiskindlast materjalist ning kõrge künnisega;
4) siseseinad peavad olema siledad ja kergesti puhastatavad.
(4) Taimekaitsevahendi hoidmiseks ettenähtud kapp peab asuma hoones, mis ei ole elamu ega loomakasvatushoone.
(5) Taimekaitsevahendi suur pakend asetatakse põrandal hoidmise korral puitalusele.
(6) Taimekaitsevahendi hoiuruumis peab olema vedelikku imavat materjali nagu liiva, saepuru või turvast ning hari, kühvel ja veekindel anum pakendist välja valgunud taimekaitsevahendi kogumiseks. Hoiuruumis peavad olema nähtaval kohal esmaabi- ja tulekustutusvahendid ning häirekeskuse hädaabinumber 112.
(7) Taimekaitsevahendi tühja pakendit hoitakse taimekaitsevahendite hoiuruumis või selleks ettenähtud konteineris või kapis kuni pakendi üleandmiseni ohtlike jäätmete käitlejale.
§ 3. Isikukaitsevahendite kasutamine taimekaitsetöö tegemisel
(1) Taimekaitsevahendi kasutamise ajal (edaspidi taimekaitsetöö) peab taimekaitsevahendi kasutaja taimekaitsevahendi sissehingamise vältimiseks kasutama hingamisteede kaitsevahendit, nahakaudse mürgistuse vältimiseks peavad kõik kehaosad olema kaetud.
(2) Lõikes 1 sätestatud nõude täitmiseks kasutatakse «Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse» kohaselt sobivaid isikukaitsevahendeid nagu kaitseriietust, kemikaalikindlaid kindaid, kaitsesaapaid, peakatet, tihedalt liibuvaid kaitseprille või -sirmi, mida saab vajaduse korral kasutada tavaliste prillide peal, ja hingamisteede kaitsevahendit lähtuvalt taimekaitsevahendi pakendi märgistusel toodud ohutus- ja riskilausetest, taimekaitsevahendi kasutusjuhendist või ohutuskaardist.
(3) Kasutatavad isikukaitsevahendid peavad olema puhtad. Isikukaitsevahend puhastatakse pärast taimekaitsetöö lõpetamist.
§ 4. Taimekaitsetöö tegemise hügieeninõuded
(1) Taimekaitsevahendi organismi sattumise vältimiseks ei tohi taimekaitsetöö tegemise ajal süüa, juua ega suitsetada.
(2) Taimekaitsetöö vaheajal pestakse nägu ja käsi. Pärast taimekaitsetöö lõpetamist pestakse end üleni ja vahetatakse riided. Taimekaitsevahendiga saastunud riided pestakse pärast kasutamist.
§ 5. Taimekaitsevahendiga pritsimise ohutusnõuded
(1) Taimekaitsevahendit tuleb kasutada taimekaitsevahendi pakendi märgistusel toodud kasutusjuhendi kohaselt, järgides seal toodud kasutuspiiranguid, sealhulgas kehtestatud puhvertsooni (vahemaa meetrites pritsitava ala ja veepiiri vahel) ja keeldu kasutada taimekaitsevahendit samal põllul järjestikustel aastatel.
(2) Taimekaitsevahendit tohib pritsida üksnes töökorras taimekaitseseadmega. Töölahuse valmistamiseks võib kasutada üksnes selleks otstarbeks ettenähtud ning märgistatud mõõteanumat ja seadet.
(3) Tühjaks saanud taimekaitsevahendi pakendit loputatakse töölahuse valmistamise ajal puhta veega vähemalt kolm korda, valades loputusvee taimekaitseseadme paaki. Juhul kui taimekaitseseadmel on taimekaitsevahendi tankimisseade koos tühja pakendi loputusmehhanismiga, kasutatakse seda.
(4) Töölahuse valmistamisel arvestatakse välja vajaminev töölahuse kogus, et vältida ülejääke. Pritsimisest ülejäänud töölahust ei tohi jätta taimekaitseseadme paaki, vaid see tuleb mitmekordselt veega lahjendada ja pritsida hajutatult põllule.
(5) Taimekaitsevahendiga on keelatud pritsida, kui tuule kiirus on üle 4 m/s, v.a juhul, kui taimekaitseseadme kasutusjuhendis toodud tehnilistes andmetes on lubatud taimekaitsevahendit kasutada suurema tuule kiiruse puhul. Pritsimisel peab arvestama tuule suunda lähedal asuvate ehitiste ja aia-, põllu- või metsakultuuride suhtes, et hoida ära võimalik mittetöödeldava ala saastamine taimekaitsevahendiga.
(6) Töölahuse tugeva õhku hajumise vältimiseks on keelatud pritsida, kui õhutemperatuur on üle 25 ºC. Samuti on keelatud pritsida kasteniiskeid taimi, vahetult enne vihma, vihma ajal ja vahetult pärast vihma.
(7) Kui isik on teavitanud taimekaitsevahendi kasutajat oma mesila olemasolust, teavitab taimekaitsevahendi kasutaja taimekaitsetööst vähemalt 48 tundi enne taimekaitsevahendiga pritsimise alustamist seda isikut, kelle mesipuud asuvad kuni kahe kilomeetri kaugusel põllust, kus taimekaitsevahendit kavatsetakse kasutada.
(8) Taimekaitsevahendiga on keelatud pritsida ala, millel on õitsvaid taimi, välja arvatud juhul kui taimekaitsevahendi pakendi märgistusel on märge, et taimekaitsevahendit võib kasutada taimede õitsemise ja mesilaste lendluse ajal.
§ 6. Taimekaitsevahendiga pritsimise veekaitsenõuded
(1) Veehaarde sanitaarkaitsealal või veevõtukoha hooldusalal on keelatud töölahust valmistada.
(2) Veekaitsevööndis on juhul, kui kasutatava taimekaitsevahendi pakendi märgistusel ei ole märgitud suuremat puhvertsooni, kooskõlas «Veeseaduse» § 29 lõikega 2 keelatud taimekaitsevahendit pritsida lähemal kui 20 meetrit Läänemere, Võrtsjärve, Lämmijärve, Peipsi ja Pihkva järve veepiirist; 10 meetrit teiste järvede, veehoidlate, jõgede, ojade, allikate, peakraavide ja kanalite ning maaparandussüsteemide eesvoolude veepiirist; 1 meeter alla 10 km2 valgalaga maaparandussüsteemi eesvoolu veepiirist.
§ 7. Seemnete puhtimise ohutusnõuded
(1) Seemneid võib puhtida spetsiaalse või selleks tööks kohandatud seadmega, järgides selle seadme kasutamise ja taimekaitsetöö tegemise ohutusnõudeid.
(2) Puhtimismeetodina on lubatud märgpuhtimine. Spetsiaalseadme ja kuivpuhtimiseks ettenähtud taimekaitsevahendi kasutamise korral on lubatud kuivpuhtimine.
(3) Puhtimiskoht peab asuma elamust, loomakasvatushoonest, -rajatisest, loomade pidamiseks piiritletud alast, söödahoidlast, kaevust ja veekogust vähemalt 50 meetri kaugusel.
(4) Tuleb vältida puhtimiskoha saastumist puhitud seemne ja puhtimiseks kasutatava taimekaitsevahendiga. Puhitud seemet on keelatud kasutada toiduks või söödaks.
(5) Puhitud seemne müügipakendi märgistusel peab olema märge puhtimiseks kasutatud taimekaitsevahendi kohta.
(6) Puhitud seemet on keelatud hoida ühes ruumis toidu või söödaga ning vedada koos muu kaubaga. Juhul kui puhitud seemne vedamise korral on veok saastunud puhtimisel kasutatud taimekaitsevahendiga, tuleb veok puhastada.
§ 8. Kasvuhoones taimekaitsetöö tegemise ohutusnõuded
(1) Kasvuhoones on lubatud kasutada üksnes selleks ettenähtud taimekaitsevahendit.
(2) Taimede kasvuaegsed hooldustööd kasvuhoones tehakse enne kasvuhoone töötlemist taimekaitsevahendiga. Hooldustöid võib jätkata pärast tööooteaja möödumist.
(3) Kasvuhoones taimekaitsetöö tegemise korral tuleb kasutada universaalset gaasimaski või hingamisaparaati. Kasvuhoones ei tohi taimekaitsetöö tegemise ajal viibida kõrvalised isikud. Taimekaitsetööd alustatakse kasvuhoone kaugemast osast, liikudes väljapääsu suunas.
(4) Üle 100 m2 suuruses kasvuhoones peab olema koht töölahuse valmistamiseks ja taimekaitseseadme pesemiseks.
(5) Maha valgunud taimekaitsevahendile või töölahusele puistatakse liiva, saepuru või turvast, mis seejärel kogutakse lekkimiskindlasse suletavasse anumasse ja antakse üle ohtlike jäätmete käitlejale.
(6) Kasvuhoonet desinfitseeritakse ajal, kui seal ei ole taimi.
(7) Taimekahjustaja leviku vältimiseks võib desinfitseerida ka taimedega kasvuhoonet. Kasvuhoones desinfitseerimise ajal olnud taimed viiakse kasvuhoonest välja pärast taimekaitsevahendi ooteaja möödumist.
§ 9. Kasvuhoones taimekaitsetöö tegemise järgsed ohutusnõuded
(1) Pärast taimekaitsetöö lõpetamist kasvuhoone lukustatakse ja uksele pannakse hoiatussilt teabega taimekaitsevahendi, selle kasutamise kuupäeva ja kellaaja ning tööooteaja kohta.
(2) Enne tööooteaja möödumist võib kasvuhoones töid teha üksnes isikukaitsevahendeid kasutades, kuid mitte varem kui pärast 18 tunni möödumist taimekaitsevahendiga taimekaitsetöö tegemisest.
§ 10. Haljasalal ja muul mittepõllumajandusmaal ning metsamaal taimekaitsetöö tegemise ohutusnõuded
(1) Linnas ja muus asulas, samuti mujal elamute vahetus läheduses võib taimekaitsetööd teha juhul, kui taimehaigusi ja -kahjureid või umbrohtu ei ole võimalik tõrjuda agrotehniliste ega muude meetmetega.
(2) Haljasalal taimekaitsetöö tegemisest teavitatakse ümberkaudset elanikkonda sellest ette ja pärast taimekaitsetöö tegemist paigaldatakse alale hoiatussildid teabega kasutatud taimekaitsevahendi ja tööooteaja kohta, millest alates on töödeldud ala lubatud taas kasutada.
(3) Haljasalal taimekaitsetöö tegemise korral tuleb vältida rajatiste nagu laste mänguväljaku ning haljasalal oleva objekti saastamist taimekaitsevahendiga. Juhul kui taimekaitsevahend on taimekaitsetöö käigus nimetatud rajatisele või objektile sattunud, tuleb see hoolikalt pesta.
(4) Trammi- ja raudteel ning gaasitrassil taimekaitsetöö tegemise korral teavitab töö tellija ümberkaudset elanikkonda ajakirjanduse, raadio või televisiooni vahendusel kaks päeva enne töö alustamist taimekaitsetöö tegemise kuupäevast ja kellaajast ning kasutatavast taimekaitsevahendist.
(5) Tervishoiuasutuse ja lasteasutuse territooriumil ning spordiväljakul võib taimekaitsetööd teha, kui kasutatud taimekaitsevahendi pakendil märgitud tööooteaja jooksul on välistatud inimeste viibimine alal. Väljaku piiretele paigaldatakse pärast taimekaitsetöö tegemist hoiatussildid teabega kasutatud taimekaitsevahendi ja tööooteaja kohta, millest alates on töödeldud ala lubatud taas kasutada.
(6) Metsamaal taimekaitsetöö tegemise korral tohib kasutada üksnes selleks ettenähtud taimekaitsevahendit. Seitse päeva enne metsamaal taimekaitsetöö alustamist teavitatakse sellest ümberkaudset elanikkonda. Kolm päeva enne taimekaitsetöö alustamist piiratakse töödeldav ala hoiatussiltidega selliselt, et iga sildi juurest oleks nähtav järgmine silt. Hoiatussildile märgitakse järgmised andmed:
1) taimekaitsevahendiga töötlemise kuupäev;
2) kasutatava taimekaitsevahendi nimetus;
3) aeg, mille jooksul on keelatud siseneda töödeldud alale ning korjata sealt taimi, seeni ja marju.
Määrus jõustub 15. mail 2006. a.
1 nõukogu direktiiv 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turule lubamise kohta (EÜT L 230, 19.08.1991, lk 1–172), muudetud direktiividega 93/71/EÜ (EÜT L 221, 31.08.1993, lk 27–36), 94/37/EÜ (EÜT L 194, 29.07.1994, lk 65–81), 94/43/EÜ (EÜT L 227, 01.09.1994, lk 31–55), 94/79/EÜ (EÜT L 354, 31.12.1994, lk 16–31), 95/35/EÜ (EÜT L 172, 22.07.1995, lk 6–7), 95/36/EÜ (EÜT L 172, 22.07.1995, lk 8–20), 96/12/EÜ (EÜT L 65, 15.03.1996, lk 20–37), 96/46/EÜ (EÜT L 214, 23.08.1996, lk 18–24), 96/ 68/ EÜ (EÜT L 277, 30.10.1996, lk 25–34), 97/57/EÜ (EÜT L 265, 27.09.1997, lk 87–109), 97/73/EÜ (EÜT L 353, 24.12.1997, lk 26–28), 98/47/EÜ (EÜT L 191, 07.07.1998, lk 50–52), 1999/1/EÜ (EÜT L 21, 28.01.1999, lk 21–23), 1999/73/EÜ (EÜT L 206, 05.08.1999, lk 16–18), 1999/80/EÜ (EÜT L 210, 10.08.1999, lk 13–15), 2000/10/EÜ (EÜT L 57, 02.03.2000, lk 28–30), 2000/49/EÜ (EÜT L 197, 03.08.2000, lk 32–34), 2000/50/EÜ (EÜT L 198, 04.08.2000, lk 39–40), 2000/66/EÜ (EÜT L 276, 28.10.2000, lk 35–37), 2000/67/EÜ (EÜT L 276, 28.10.2000, lk 38–40), 2000/68/EÜ (EÜT L 276, 28.10.2000, lk 41–43), 2000/80/EÜ (EÜT L 309, 09.12.2000, lk 14–23), 2001/21/EÜ (EÜT L 069, 10.03.2001, lk 17–21), 2001/28/EÜ (EÜT L 113, 10.03.2001, lk 5–7), 2001/36/EÜ (EÜT L 164, 20.06.2001, lk 1–38), 2001/47/EÜ (EÜT L 175, 28.06.2001, lk 21–23), 2001/49/EÜ (EÜT L 176, 29.06.2001, lk 61–63), 2001/87/EÜ (EÜT L 276, 19.10.2001, lk 17–20), 2001/99/EÜ (EÜT L 304, 21.11.2001, lk 14–16), 2001/103/EÜ (EÜT L 313, 30.11.2001, lk 37–39), 2002/18/EÜ (EÜT L 055, 26.02.2002, lk 29–32), 2002/37/EÜ (EÜT L 117, 04.05.2002, lk 10–12), 2002/48/EÜ (EÜT L 148, 06.06.2002, lk 19–23), 2002/64/EÜ (EÜT L 189, 18.07.2002, lk 27–32), 2002/81/EÜ (EÜT L 276, 12.10.2002, lk 28–30), 2003/5/EÜ (EÜT L 008, 14.01.2003, lk 7–9), 2003/23/EÜ (ELT L 081, 28.03.2003, lk 39–42), 2003/31/EÜ (ELT L 101, 23.04.2003, lk 3–9), 2003/39/EÜ (ELT L 124, 20.05.2003, lk 30―32), 2003/68/EÜ (ELT L 177, 16.07.2003, lk 12–16), 2003/70/EÜ (ELT L 184, 23.07.2003, lk 9―12), 2003/79/EÜ (ELT L 205, 14.08.2003, lk 16–18), 2003/81/EÜ (ELT L 224, 06.09.2003, lk 29―31), 2003/82/EÜ (ELT L 228, 12.09.2003, lk 11–28), 2003/84/EÜ (ELT L 247, 30.09.2003, lk 20–25), 2003/112/EÜ (ELT L 321, 06.12.2003, lk 32―35), 2003/119/EÜ (ELT L 325, 12.12.2003, lk 41―43), 2004/20/EÜ (ELT L 070, 09.03.2004, lk 32―34), 2004/30/EÜ (ELT L 077, 13.03.2004, lk 50―53), 2004/58/EÜ (ELT L 120, 24.04.2004, lk 26―28), 2004/60/EÜ (ELT L 120, 24.04.2004, lk 39―42), 2004/62/EÜ (ELT L 125, 28.04.2004, lk 38―40), 2004/66/EÜ (ELT L 168, 01.05.2004, lk 35–67), 2004/71/EÜ (ELT L 127, 29.04.2004, lk 104―106), 2004/99/EÜ (ELT L 309. 06.10.2004, lk 6–8), 2005/2/EÜ (ELT L 020, 22.01.2005, lk 15–18), 2005/3/EÜ (ELT L 020, 22.01.2005, lk 19–23), 2005/25/EÜ (ELT L 90, 08.04.2005, lk 1―34), 2005/34/EÜ (ELT L 125, 18.05.2005, lk 5–7), 2005/53/EÜ (ELT L 241, 17.09.2005, lk 51–56), 2005/54/EÜ (ELT L 244, 20.09.2005, lk 21–23), 2005/57/EÜ (ELT L 246, 22.09.2005, lk 14–16), 2005/58/EÜ (ELT L 246, 22.09.2005, lk 17–19), 2005/72/EÜ (ELT L 279, 22.10.2005, lk 63–69), 2006/5/EÜ (ELT L 12, 13.01.2006, lk 17–20), 2006/6/EÜ (ELT L 12, 13.01.2006, lk 21–23), 2006/10/EÜ (ELT L 25, 28.01.2006, lk 24–27), 2006/16/EÜ (ELT L 36, 08.02.2006, lk 37–39), 2006/19/EÜ (ELT L 44, 15.02.2006, lk 15–17), 2006/39/EÜ (ELT L 104, 13.04.2006, lk 30–35), 2006/41/EÜ (ELT L 187, 08.07.2006, lk 24–27), 2006/45/EÜ (ELT L 130, 18.05.2006, lk 27–28), 2006/64/EÜ (ELT L 206, 27.07.2006, lk 107–111), 2006/74/EÜ (ELT L 235, 30.08. 2006, lk 17–22), 2006/75/EÜ (ELT L 248, 12.09.2006, lk 3–5), 2006/85/EÜ (ELT L 293, 24.10.2006, lk 3–5), 2006/104/EL (ELT L 363, 20.12.2006, lk 352–367), 2006/131/EL (ELT L 349, 12.12.2006, lk 17–21), 2006/132/EL (ELT L 349, 12.12.2006, lk 22–26), 2006/133/EL (ELT L 349, 12.12.2006, lk 27–31), 2006/134/EL (ELT L 349, 12.12.2006, lk 32–36), 2006/135/EL (ELT L 349, 12.12.2006, lk 37–41), 2006/136/EL (ELT L 349, 12.12.2006, lk 42–46), 2007/5/EL (ELT L 35, 8.02.2007, lk 11–17), 2007/6/EL (ELT L 43, 15.02.2007, lk 13–18), 2007/21/EL (ELT L 97, 12.04.2007, lk 42–46), 2007/25/EL (ELT L 106, 24.04.2007, lk 34–42), 2007/31/EL (ELT L 140, 1.06.2007, lk 44–46), 2007/50/EL (ELT L 202, 3.8.2007, lk 15—17), 2007/52/EL (ELT L 214, 17.8.2007, lk 3—8), 2007/76/EL (ELT L 337, 21.12.2007, lk 100—104), 2008/40/EL (ELT L 87, 29.3.2008, lk 5—8), 2008/41/EL (ELT L 89, 1.4.2008, lk 12—14), 2008/45/EL (ELT L 94, 05.04.2008, lk 21–23) ja muudetud komisjoni otsusega 2005/303/EL (ELT L 97/38, 15.04.2005, lk 1―3) ning muudetud nõukogu määrusega 806/2003 (ELT L 122, 16.05.2003, lk 1–35) ja komisjoni määrusega 2229/2004 (ELT L 379, 24.12.2004, lk 1―61);
nõukogu direktiiv 79/117/EMÜ, millega keelatakse teatavaid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite turuleviimine ja kasutamine (EÜT L 033, 08.02.1979, lk 36–40), muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 850/2004 (ELT L 158, 30.04.2004, lk 7–49);
nõukogu direktiiv 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (EÜT L 196, 16.08.1967, lk 1–98), muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/121/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 851–857);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/45/EÜ ohtlike preparaatide klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (EÜT L 200, 30.07.1999, lk 1–68), muudetud direktiividega 2001/60/EÜ (EÜT L 226, 22.08.2001, lk 5–6), 2004/66/EL (ELT L 168, 1.05.2004, lk 35–67) ja 2006/8/EL (ELT L 19, 24.01.2006, lk 12–19) ning muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1–53) ja (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1–850).


text:
Protokoll Johan Simpsoni nõudest Hans Pallo vastu
Tuli tuli s sg.nom. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti Helme Helme s_nimi sg.nom. eesti mees mees s sg.nom. eesti Johan Johan s_nimi sg.nom. eesti Simpson Simpson s_nimi sg.nom. eesti ning ning konj eesti kaebas kaebama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti siin siin adv eesti kohto kohus s sg.gen. eesti ees ees adp eesti , kirjavahemärk et et konj eesti Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Pallo Pallo s_nimi sg.nom. eesti temal tema pron sg.ad. eesti 1868. 1868. num eesti a a lüh. eesti . kirjavahemärk all all adp eesti nimetud nimetu adj pl.nom. eesti asjade asi s pl.gen. eesti eest eest adp eesti võlgo võlgu adv eesti olevad olev adj pl.nom. eesti jäänud jääma v nud. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti nüüd nüüd adv eesti tema tema pron sg.gen. eesti ( kirjavahemärk J. J. lüh. eesti Simpsoni Simpson s_nimi sg.gen. eesti ) kirjavahemärk ennese eesti nõudmise nõudmine s sg.gen. eesti peale peale adp eesti enam enam adv eesti ära ära v eesti ei ei modadv eesti maksvad maksev adj pl.nom. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti selle see pron sg.gen. eesti üle üle adp eesti kohto kohus s sg.gen. eesti abi abi s sg.part. eesti , kirjavahemärk seletust seletus s sg.part. eesti ning ning konj eesti otsust otsus s sg.part. eesti palub paluma v pers.ind.pr.sg.3. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti nimelt nimelt adv eesti nende see pron pl.gen. eesti asjade asi s pl.gen. eesti poolest poolest adp eesti , kirjavahemärk nenda nõnda adv eesti kui kui konj eesti 40 40 number sae saag s sg.gen. eesti laua laud s sg.gen. eesti eest eest adp eesti a a lüh. eesti 40 40 number kop kop lüh. eesti 16 16 number rubla rubla s sg.gen. eesti
1 1 number kala kala s sg.gen. eesti püigi eesti noota noot s sg.part. eesti eest eest adv eesti 10 10 number rubla rubla s sg.gen. eesti
150 150 number mõrra mõrd s sg.gen. eesti eest eest adp eesti 150 150 number rubla rubla s sg.gen. eesti
1 1 number kajo eesti ruhve ruhv s pl.part. eesti eest eest adv eesti 1 1 number rubla rubla s sg.gen. eesti
1 1 number uue uus adj sg.gen. eesti ragoski eesti eest eest adp eesti 60 60 number kop kop lüh. eesti
1 1 number vene vene s sg.gen. eesti eest eest adp eesti 9 9 number rubla rubla s sg.part. eesti
Randa Randa s_nimi sg.nom. eesti kõrtsimehe kõrtsi_mees s sg.gen. eesti käest käest adp eesti tema tema pron sg.gen. eesti raha raha s sg.part. eesti võtnud võtma v nud. eesti 1 1 number rubla rubla s sg.part. eesti
7 7 number tühja tühi adj sg.part. eesti lino eesti puude puue s sg.gen. eesti eest eest adp eesti 7 7 number rubla rubla s sg.part. eesti
1 1 number hobuse hobune s sg.gen. eesti masina masin s sg.gen. eesti rulli rull s sg.part. eesti puu puu s sg.gen. eesti eest eest adp eesti 3 3 number rubla rubla s sg.part. eesti
Summa summa s sg.nom. eesti : kirjavahemärk 107 107 number rubla rubla s sg.part. eesti 60 60 number kop kop lüh. eesti
Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Pallo Pallo s_nimi sg.nom. eesti sai saama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti selle see pron sg.gen. eesti peale peale adp eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti kutsutud kutsuma v tud. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti andis andma v pers.ind.ipf.sg.3. eesti selle see pron sg.gen. eesti kaebtuse eesti peale peale adv eesti siin siin adv eesti üles üles adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti sae saag s sg.gen. eesti laudest eesti tema tema pron sg.gen. eesti midagi miski pron sg.part. eesti ei ei modadv eesti teadvad teadev adj pl.nom. eesti , kirjavahemärk ega ega konj eesti nende see pron pl.gen. eesti eest eest adp eesti ka ka adv eesti maksa maksma v pers.imp.pr.sg.2. eesti olenud eesti , kirjavahemärk noota noot s sg.part. eesti ei ei modadv eesti olevad olev adj pl.nom. eesti tema tema pron sg.gen. eesti ka ka adv eesti mitte mitte adv eesti kaebaja kaebaja s sg.gen. eesti käest käest adp eesti saanud saama v nud. eesti , kirjavahemärk mõrde eesti olla olema v inf. eesti aga aga konj eesti kaebaja kaebaja s sg.nom. eesti küll küll adv eesti tema tema pron sg.gen. eesti tare tare s sg.nom. eesti peale peale adv eesti mone eesti jao jagu s sg.gen. eesti aianud eesti , kirjavahemärk kui kui konj eesti paljo palju adv eesti ei ei modadv eesti teadvad teadev adj pl.nom. eesti ta tema pron sg.nom. eesti mitte mitte adv eesti , kirjavahemärk need see pron pl.nom. eesti olevad olev adj pl.nom. eesti ka ka adv eesti juba juba adv eesti vanad vana adj pl.nom. eesti riistad riist s pl.nom. eesti olnud olema v nud. eesti , kirjavahemärk kellega kes pron sg.kom. eesti kolm kolm num sg.nom. eesti aastad aasta s pl.nom. eesti juba juba adv eesti kalo eesti püünetud eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti tema tema pron sg.gen. eesti olla olema v inf. eesti need see pron pl.nom. eesti nende tema pron pl.gen. eesti mõrdega eesti püünetud eesti kalad kala s pl.nom. eesti enamiste eesti keik kõik pron pl.nom. eesti J. J. lüh. eesti Simpsonil Simpson s_nimi sg.ad. eesti viinud viima v nud. eesti ja ja konj eesti pääle pea s sg.all. eesti selle see pron sg.gen. eesti 8 8 number rubla rubla s sg.gen. eesti eest eest adp eesti ka ka adv eesti veel veel adv eesti ära ära v eesti müinud müüma v nud.neg. eesti ja ja konj eesti seda see pron sg.part. eesti raha raha s sg.part. eesti ka ka adv eesti kaebaja kaebaja s sg.gen. eesti kätte kätte adp eesti ära ära v eesti annud andma v nud.neg. eesti , kirjavahemärk kajo eesti ruhve ruhv s pl.part. eesti olla olema v inf. eesti küll küll adv eesti ka ka adv eesti kaebaja kaebaja s sg.gen. eesti senna senna s sg.nom. eesti jätnud jätma v nud. eesti , kirjavahemärk kui kui konj eesti ta tema pron sg.nom. eesti ise ise adv eesti ära ära v eesti läinud minema v nud.neg. eesti . kirjavahemärk
Ragoskist eesti ei ei modadv eesti teadvad teadev adj pl.nom. eesti tema tema pron sg.gen. eesti midagi miski pron sg.part. eesti seletada seletama v inf. eesti , kirjavahemärk sest sest konj eesti et et konj eesti see see pron sg.nom. eesti tema tema pron sg.gen. eesti kätte käsi s sg.ill. eesti ei ei modadv eesti ole olema v pers.imp.pr.sg.2.neg. eesti saanud saama v nud. eesti , kirjavahemärk üks üks pron sg.nom. eesti vene vene adj eesti olla olema v inf. eesti küll küll adv eesti Sallo Sallo s_nimi sg.nom. eesti alla alla adv eesti jäänud jääma v nud. eesti , kirjavahemärk keda kes pron sg.part. eesti tema tema pron sg.nom. eesti J. J. lüh. eesti Simpsoni Simpson s_nimi sg.gen. eesti käso käsk s sg.gen. eesti peale peale adp eesti ära ära v eesti müinud müüma v nud.neg. eesti 6 6 number rubla rubla s sg.gen. eesti eest eest adp eesti . kirjavahemärk
Randa Randa s_nimi sg.nom. eesti kõrtsis kõrts s sg.in. eesti ei ei modadv eesti olevad olev adj pl.nom. eesti tema tema pron sg.gen. eesti kedagi keegi pron sg.part. eesti kaebaja kaebaja s sg.gen. eesti raha raha s sg.part. eesti enese ise pron sg.gen. eesti kätte käsi s sg.ill. eesti võtnud võtma v nud. eesti . kirjavahemärk
7 7 number tühja tühi adj sg.part. eesti lino eesti puud puu s sg.part. eesti ja ja konj eesti ühe üks pron sg.gen. eesti masina masin s sg.gen. eesti rulli rull s sg.part. eesti puu puu s sg.gen. eesti olla olema v inf. eesti küll küll adv eesti tema tema pron sg.gen. eesti talusse talu s sg.ill. eesti jäänud jääma v nud. eesti , kirjavahemärk kedas eesti ta tema pron sg.nom. eesti ka ka adv eesti Simpsoni Simpson s_nimi sg.gen. eesti ära ära v eesti viia viima v inf.neg. eesti käsknud eesti , kirjavahemärk tema tema pron sg.nom. eesti ei ei modadv eesti olevad olev adj pl.nom. eesti aga aga konj eesti viinud viima v nud. eesti . kirjavahemärk
Johan Johan s_nimi sg.nom. eesti Simpson Simpson s_nimi sg.nom. eesti selletas eesti selle see pron sg.gen. eesti pääle pea s sg.all. eesti , kirjavahemärk et et konj eesti tema tema pron sg.nom. eesti kedagi keegi pron sg.part. eesti kalu kalu s sg.part. eesti ega ega konj eesti raha raha s sg.part. eesti Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Pallo Pallo s_nimi sg.nom. eesti käest käest adp eesti ei ei modadv eesti ole olema v pers.imp.pr.sg.2.neg. eesti saanud saama v nud. eesti , kirjavahemärk ega ega konj eesti ka ka adv eesti kunagi kunagi adv eesti H. H. lüh. eesti Palul Palul s_nimi sg.nom. eesti luba lubama v pers.imp.pr.sg.2. eesti annud andma v nud. eesti , kirjavahemärk oma oma pron sg.gen. eesti vened vene s pl.nom. eesti ära ära v eesti müia eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti et et konj eesti tema tema pron sg.gen. eesti lauad laud s pl.nom. eesti , kirjavahemärk mõrrad mõrd s pl.nom. eesti , kirjavahemärk ragosk eesti ja ja konj eesti 1 1 number rubla rubla s sg.part. eesti raha raha s sg.part. eesti H. H. lüh. eesti Pallo Pallo s_nimi sg.nom. eesti käest käsi s sg.el. eesti saanud saama v nud. eesti , kirjavahemärk voivad eesti Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Jakk Jakk s_nimi sg.nom. eesti , kirjavahemärk Johan Johan s_nimi sg.nom. eesti Kärik Kärik s_nimi sg.nom. eesti , kirjavahemärk Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Simpson Simpson s_nimi sg.nom. eesti , kirjavahemärk Märt Märt s_nimi sg.nom. eesti Napritson Napritson s_nimi sg.nom. eesti ning ning konj eesti Johan Johan s_nimi sg.nom. eesti Säga Säga s_nimi sg.nom. eesti tunnistust tunnistus s sg.part. eesti anda andma v inf. eesti . kirjavahemärk
Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Jakk Jakk s_nimi sg.nom. eesti sai saama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti selle see pron sg.gen. eesti peale peale adp eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti kutsutud kutsuma v tud. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti nimetas nimetama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti siin siin adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti Joh Joh s_nimi sg.nom. eesti . kirjavahemärk
Simpsoni Simpson s_nimi sg.gen. eesti laude eesti , kirjavahemärk mis mis pron sg.nom. eesti 1 1 number tolli toll s sg.gen. eesti paksused paksus s pl.nom. eesti olnud olema v nud. eesti , kirjavahemärk küll küll adv eesti Sallule Sallule s_nimi sg.nom. eesti viinud viima v nud. eesti ja ja konj eesti Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Pallo Pallo s_nimi sg.nom. eesti käso käsk s sg.gen. eesti peale peale adp eesti räästa räästas s sg.gen. eesti alla alla adp eesti pantud eesti , kirjavahemärk kui kui konj eesti paljo palju adv eesti neid see pron pl.part. eesti aga aga konj eesti olnud olema v nud. eesti , kirjavahemärk ei ei modadv eesti voivad eesti tema tema pron sg.gen. eesti tunnistada tunnistama v inf. eesti , kirjavahemärk nendasama nõnda_sama adv eesti saanud saama v nud. eesti kala kala s sg.gen. eesti mõrrad mõrd s pl.nom. eesti ja ja konj eesti noot noot s sg.nom. eesti Sallo Sallo s_nimi sg.nom. eesti Hanso Hans s_nimi sg.gen. eesti kätte käsi s sg.ill. eesti antud andma v tud. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti ka ka adv eesti üks üks pron sg.nom. eesti kajo eesti ruhi ruhi s sg.nom. eesti , kirjavahemärk mis mis pron sg.nom. eesti uus uus adj sg.nom. eesti olnud olema v nud. eesti . kirjavahemärk
Johan Johan s_nimi sg.nom. eesti Kärik Kärik s_nimi sg.nom. eesti tunnistas tunnistama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti siin siin adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti Simpsoni Simpson s_nimi sg.gen. eesti mõrrad mõrd s pl.nom. eesti küll küll adv eesti Sallole Sallo s_nimi sg.all. eesti viitud viima v tud. eesti saanud saama v nud. eesti , kirjavahemärk aga aga konj eesti kui kui konj eesti paljo palju adv eesti , kirjavahemärk ei ei modadv eesti teadvad teadev adj pl.nom. eesti tema tema pron sg.gen. eesti mitte mitte adv eesti . kirjavahemärk
Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Simpson Simpson s_nimi sg.nom. eesti nimetas nimetama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti siin siin adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti 2 2 number koormad koorem s pl.nom. eesti Simpsoni Simpson s_nimi sg.gen. eesti mõrde eesti Salu Salu s_nimi sg.nom. eesti Hanso Hans s_nimi sg.gen. eesti kätte käsi s sg.ill. eesti viitud viima v tud. eesti saanud saama v nud. eesti . kirjavahemärk
Märt Märt s_nimi sg.nom. eesti Napritson Napritson s_nimi sg.nom. eesti andis andma v pers.ind.ipf.sg.3. eesti siin siin adv eesti üles üles adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti Simpsonil Simpson s_nimi sg.ad. eesti küll küll adv eesti üks üks pron sg.nom. eesti uus uus adj sg.nom. eesti ragosk eesti olnud olema v nud. eesti . kirjavahemärk
Johan Johan s_nimi sg.nom. eesti Säga Säga s_nimi sg.nom. eesti tunnistas tunnistama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti , kirjavahemärk et et konj eesti Sallo Sallo s_nimi sg.nom. eesti Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Pallo Pallo s_nimi sg.nom. eesti küll küll adv eesti 1 1 number rubla rubla s sg.part. eesti Simpsoni Simpson s_nimi sg.gen. eesti raha raha s sg.part. eesti tema tema pron sg.gen. eesti käest käest adp eesti välja välja adv eesti võtnud võtma v nud. eesti . kirjavahemärk
Kohto kohus s sg.gen. eesti nõudmise nõudmine s sg.gen. eesti peale peale adp eesti ei ei modadv eesti olnud olema v nud.neg. eesti kohto kohus s sg.gen. eesti käiatel käija s pl.ad. eesti enam enam adv eesti midagi miski pron sg.part. eesti selle see pron sg.gen. eesti asja asi s sg.gen. eesti seletuse seletus s sg.gen. eesti tarvis tarvis adp eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti tuua tooma v inf. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti ei ei modadv eesti olnud olema v nud.neg. eesti kaebatul eesti nende see pron pl.gen. eesti tunnistuste tunnistus s pl.gen. eesti vasto vastu adp eesti ka ka adv eesti midagid miski pron sg.part. eesti ütlemist ütlemine s sg.part. eesti ja ja konj eesti said saama v pers.ind.ipf.pl.3. eesti selle see pron sg.gen. eesti peale peale adp eesti kohto kohus s sg.gen. eesti käiad käi s pl.nom. eesti siit siit adv eesti välja välja adv eesti minna minema v inf. eesti lastud laskma v tud. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti ühendasid ühendama v pers.ind.ipf.pl.3. eesti endid ise pron pl.part. eesti keik kõik pron pl.nom. eesti selle see pron sg.gen. eesti kohto kohus s sg.gen. eesti koos koos adv eesti olevad olev adj pl.nom. eesti liikmed liige s pl.nom. eesti , kirjavahemärk Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Pallo Pallo s_nimi sg.nom. eesti enese ise pron sg.gen. eesti ülesütlemise üles_ütlemine s sg.gen. eesti ning ning konj eesti tunnistuse tunnistus s sg.gen. eesti põhja põhi s sg.ill. eesti peale peale adp eesti selle see pron sg.gen. eesti otsuse otsus s sg.gen. eesti mõistmisele mõistmine s sg.all. eesti : kirjavahemärk """" kirjavahemärk et et konj eesti Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Pallo Pallo s_nimi sg.nom. eesti all all adv eesti nimetud nimetu adj pl.nom. eesti asjade asi s pl.gen. eesti eest eest adp eesti 4 4 number nädali eesti aia aed s sg.gen. eesti sees sees adp eesti , kirjavahemärk sest sest konj eesti otsuse otsus s sg.gen. eesti andmisest andmine s sg.el. eesti arvata arvama v inf. eesti Johan Johan s_nimi sg.nom. eesti Simpsonil Simpson s_nimi sg.ad. eesti ära ära v eesti maksaks maksma v pers.knd.pr.neg. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti nimelt nimelt adv eesti 40 40 number laua laud s sg.gen. eesti eest eest adp eesti a a lüh. eesti 25 25 number kop kop lüh. eesti 10 10 number rubla rubla s sg.part. eesti
ühe üks pron sg.gen. eesti nooda noot s sg.gen. eesti eest eest adp eesti 7 7 number rubla rubla s sg.part. eesti
150 150 number mõrra mõrd s sg.gen. eesti eest eest adp eesti 75 75 number rubla rubla s sg.gen. eesti
1 1 number kajo eesti ruhve ruhv s pl.part. eesti eest eest adp eesti 80 80 number kop kop lüh. eesti
ühe üks pron sg.gen. eesti vene vene s sg.gen. eesti eest eest adp eesti 8 8 number rubla rubla s sg.part. eesti
Randa Randa s_nimi sg.nom. eesti kõrtsi kõrts s sg.ill. eesti raha raha s sg.part. eesti 1 1 number rubla rubla s sg.part. eesti
Summa summa s sg.nom. eesti : kirjavahemärk 101 101 number rubla rubla s sg.part. eesti 80 80 number kop kop lüh. eesti
need see pron pl.nom. eesti tühjad tühi adj pl.nom. eesti 7 7 number lino eesti puud puud s sg.nom. eesti ja ja konj eesti see see pron sg.nom. eesti masina masin s sg.gen. eesti rulli rull s sg.part. eesti puu puu s sg.gen. eesti aga aga konj eesti selle see pron sg.gen. eesti sama sama pron sg.nom. eesti üleval üleval adv eesti aea aeg s sg.gen. eesti sees sees adp eesti Johan Johan s_nimi sg.nom. eesti Simpsonil Simpson s_nimi sg.ad. eesti tagasi tagasi adv eesti annaks andma v pers.knd.pr. eesti ".""" kirjavahemärk
See see pron sg.nom. eesti otsus otsus s sg.nom. eesti sai saama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti kohto kohus s sg.gen. eesti käiatel käija s pl.ad. eesti kohe kohe adv eesti avaldeletud avaldama v tud. eesti ja ja konj eesti andsid andma v pers.ind.ipf.pl.3. eesti mõlemad mõlema pron pl.nom. eesti kohto kohus s sg.gen. eesti käiad käi s pl.nom. eesti siin siin adv eesti üles üles adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti nemad tema pron pl.nom. eesti selle see pron sg.gen. eesti otsusega otsus s sg.kom. eesti rahul rahul adv eesti ei ei modadv eesti voivad eesti olla olema v inf. eesti ja ja konj eesti suuremad suurem adj pl.nom. eesti kohut kohus s sg.part. eesti paluvad paluma v pers.ind.pr.pl.3. eesti käia käima v inf. eesti . kirjavahemärk
Et et konj eesti see see pron sg.nom. eesti asi asi s sg.nom. eesti suurema suurem adj sg.gen. eesti kohto kohus s sg.gen. eesti käimise käimine s sg.gen. eesti väärt väärt adj eesti sai saama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti mõistetud mõistma v tud. eesti , kirjavahemärk Johan Johan s_nimi sg.nom. eesti Simpsonil Simpson s_nimi sg.ad. eesti ja ja konj eesti Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Palul Palul s_nimi sg.nom. eesti appelatsiooni apellatsioon s sg.part. eesti anda andma v inf. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti eel eel adp eesti nimetud nimetu adj pl.nom. eesti asju asi s pl.part. eesti , kirjavahemärk nenda nõnda adv eesti kui kui konj eesti sündinud sündima v nud. eesti , kirjavahemärk kirja kiri s sg.ill. eesti panna panema v inf. eesti . kirjavahemärk

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus


Maksumaksja portaal - Maksuküsimused - Teenused välismaal, nullmäär, pöördmaksustamine - Firma müüb klientidele enda poolt väljatöötatud tarkvarapakettide kasutamisõigust ja nende pakettide hooldus- ning arendusteenust. Kui on müük näiteks Läti käibemaksukohuslasele, siis kas 0%-ga? Pakettide installeerimine ja vajadusel andmebaaside korrigeerimine toimub andmeside teel üle interneti.Vahel konsulteeritakse telefoni teel, harva Lätis kohapeal. Kas alati arve 0%-ga?
Firma müüb klientidele enda poolt väljatöötatud tarkvarapakettide kasutamisõigust ja nende pakettide hooldus- ning arendusteenust. Kui on müük näiteks Läti käibemaksukohuslasele, siis kas 0%-ga? Pakettide installeerimine ja vajadusel andmebaaside korrigeerimine toimub andmeside teel üle interneti.Vahel konsulteeritakse telefoni teel, harva Lätis kohapeal. Kas alati arve 0%-ga?
Küsis Maksumaksja ja vastas EML Jurist 30.04.2014 07:22 (1360 korda)
Jah, kui teenus on suunatud teise liikmesriigi käibemaksukohustuslasele, piiratud käibemaksukohustuslasele või ettevõtlusega tegelevale ühenduse välise riigi isikule, siis ei ole käibe tekkimise koht Eesti ning maksumäär on 0% (KMS § 10 lg 4 p 9, § 15 lg 4 p 1).
Kuna tegemist on elektrooniliselt osutatava teenusega (KMS § 2 lg 4), siis oleks võimalik ka ühendusevälise riigi muudele isikutele 0% kohaldada (KMS § 10 lg 5 p 8, § 15 lg 4 p 1).
Alates 01.01.2015. a jõustub KMS § 43 muudatus, mis võimaldab elektrooniliselt osutatava teenuse puhul rakendada erikorda ning teenuse osutamisel teise liikmesriigi isikutele, kes ei ole ettevõtjad (st on eratarbijad), täita maksukohustused Eestis, kuid arvestades teises liikmesriigis kehtivaid maksumäärasid. Kuivõrd muudatuste tulemusena tekiks selliste teenuste käive elati teenuse saaja liikmesriigis, siis on teenuse osutajal valida, kas rakendada erikorda või registreerida end sihtriigis käibemaksukohustuslasena (kui mõni erisus ei kohaldu).
Näiteks, kui praegu osutatakse elektroonilist teenust teise liikmesriigi eratarbijale, siis maksustatakse teenus alati Eestis siinse 20% maksumääraga, aga 2015. a saaks erikorra alusel rakendada selle riigi maksumäära, kus tarbija elab.
Vt ka MTA selgitusi: http://www.emta.ee/index.php?id=35113


12.03.2003 nr 82 ( RT I 2003, 29, 181) 22.03.2003
22.07.2003 nr 201 ( RT I 2003, 55, 372 ) 1.08.2003
21.11.2003 nr 284 ( RT I 2003, 74, 489) 1.12.2003, osaliselt 1.01.2004
5.07.2004 nr 237 (RT I 2004, 54, 393) 12.07.2004
6.12.2004 nr 347 (RT I 2004, 83, 562) 12.12.2004
Määrus kehtestatakse «Vabariigi Valitsuse seaduse» (RT I 1995, 94, 1628; 1996, 49, 953; 88, 1560; 1997, 29, 447; 40, 622; 52, 833; 73, 1200; 81, 1361; 1362; 87, 1468; 1998, 28, 356; 36/37, 552; 40, 614; 71, 1201; 107, 1762; 111, 1833; 1999, 10, 155; 16, 271; 274; 27, 391; 29, 398; 401; 58, 608; 95, 843; 845; 2000, 49, 302; 51, 319; 320; 54, 352; 58, 378; 95, 613; 102, 677; 2001, 7, 16; 24, 133; 52, 303; 53, 305; 59, 358; 94, 578; 100, 646; 102, 677; 2002, 57, 354) § 42 lõike 1 alusel.
§1. Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium
§3. Ministeeriumi nimi eri keeltes
§4. Majandus- ja kommunikatsiooniminister
§6. Ministeeriumi pitsat
Ministeeriumil on sõõrikujuline 50 mm läbimõõduga pitsat, mille keskel on väikese riigivapi kujutis. Sõõri ülemisel äärel on sõnaühend « Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium».
§7. Ministeeriumi eelarve ja pangaarve
§8. Ministeeriumi dokumentide vormistamine
§9. Asukoht
MINISTEERIUMI EESMÄRK, VALITSEMISALA JA PÕHIÜLESANDED
§10. Ministeeriumi eesmärk
§11. Valitsemisala
Ministeeriumi valitsemisalas on riigi majanduspoliitika ja majanduse arengukavade väljatöötamine ning elluviimine tööstuse, kaubanduse, energeetika, elamumajanduse, ehituse, transpordi (sealhulgas transpordi infrastruktuur, veondus, transiit, logistika ja ühistransport), liikluskorralduse (sealhulgas liiklus raudteel, maanteedel ja tänavatel, vee- ja õhuteedel), liiklusohutuse suurendamise ja liiklusvahendite keskkonnakahjulikkuse vähendamise, informaatika, telekommunikatsiooni, postside ja turismi valdkonnas; riigi infosüsteemide arendamise koordineerimine; tehnoloogiline arendustegevus ja innovatsioon; metroloogia, standardimise, sertifitseerimise, akrediteerimise, tegevuslubade, registrite, tööstusomandi kaitse, konkurentsijärelevalve, tarbijakaitse, ekspordiarengu ja kaubanduse kaitsemeetmete korraldamine; ettevõtluse regionaalse arengu ja investeeringute alased küsimused, vedelkütuse miinimumvaru haldamine ning vastavate õigusaktide eelnõude koostamine.
§12. Ministeeriumi põhiülesanded
4) valitsemisalas rahvusvahelise koostöö korraldamine, sh Euroopa Liidu alane tegevus;
[RT I 2003, 29, 181 – jõust. 22.03.2003]
§13. Ministeeriumi poolt aktsionäri või osaniku õiguste teostamine
Ministeerium teostab aktsionäri või osaniku õigusi äriühingutes, mille aktsiaid või osa ta valitseb.
§14. Ministeeriumi muud ülesanded
§15. Ministeeriumi tegevus eesmärgi saavutamiseks ja põhiülesannete täitmiseks
MINISTEERIUMI STRUKTUUR
§16. Ministeeriumi osakond
(2) Osakonna koosseisu võivad kuuluda talitused. Osakonna struktuur ja pädevus määratakse ministri poolt kinnitatud osakonna põhimääruses.
§17. Põhitegevuse osakonnad
1) ehitus- ja elamuosakond, kelle põhiülesanneteks on ehitusvaldkonnas riigi arengukavade väljatöötamine ja nende elluviimise tagamine; ehitusvaldkonna standardimise, vastavushindamise ja turujärelevalve ning ehitus- ja elamumajandusalase riikliku järelevalve koordineerimine; riikliku ehitisregistri tegevuse suunamine ning valdkonda reguleerivate õigusaktide eelnõude ettevalmistamine;
2) energeetikaosakond, kelle põhiülesanneteks on kütuse- ja energiamajanduse efektiivsusele, konkurentsivõimelisusele ja keskkonnasäästlikkusele suunatud riigi arengukavade väljatöötamine ja nende elluviimise tagamine, vedelkütuse miinimumvaru moodustamise ja haldamise korraldamine ning valdkonda reguleerivate õigusaktide eelnõude ettevalmistamine;
3) siseturuosakond, kelle põhiülesanneteks on kaubanduse, turismi, tarbijakaitse, turujärelevalve, tööstusomandi kaitse, kvaliteedi infrastruktuuri (sh standardimise, akrediteerimise, sertifitseerimise ja metroloogia) ja konkurentsi alaste õigusaktide eelnõude ettevalmistamine ning valdkondlike arengukavade väljatöötamises osalemine ja nende elluviimise jälgimine;
4) lennundus- ja merendusosakond, kelle põhiülesanneteks on tsiviillennunduse, mere- ja siseveelaevaliikluse, nende ohutuse ja keskkonnakaitse, lennunduse julgestuse, õhu- ja veesõidukite tehnilise seisundi, lennundusettevõtluse, kaubandusliku meresõidu, lennuväljade ja -jaamade ning sadamate tööga seotud riigi arengukavade väljatöötamine, nende elluviimise tagamine ning valdkonda reguleerivate õigusaktide eelnõude ettevalmistamine;
5) teede- ja raudteeosakond, kelle põhiülesanneteks on teedevõrgu, veoste- ja sõitjateveo, raudteeinfrastruktuuri, raudteetranspordi logistika, raudtee reisijate- ja kaubaveo, sõidukite, raudteeveeremi, tee- ja raudteeliikluse ning nende liiklus- ja keskkonnaohutusega seotud valdkondades riigi arengukavade väljatöötamine, nende elluviimise tagamine ning valdkonda reguleerivate õigusaktide eelnõude ettevalmistamine;
6) sideosakond, kelle põhiülesanneteks on telekommunikatsiooni ja postside valdkonnas riigi arengukavade väljatöötamine, nende elluviimise tagamine ning valdkonda reguleerivate õigusaktide eelnõude ettevalmistamine;
7) [Kehtetu – RT I 2003, 74, 489 – jõust. 1.12.2003]
[RT I 2004, 83, 562 – jõust. 12.12.2004]
§18. Põhitegevusi integreerivad osakonnad
1) Euroopa Liidu ja rahvusvahelise koostöö osakond, kelle põhiülesanneteks on ministeeriumi ja ministeeriumi valitsemisala Euroopa Liiduga liitumise eelse tegevuskava täitmise jälgimine, Euroopa Liidu, WTO ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonide liikmelisusega seotud ning lepingutest tulenevate kohustuste täitmise jälgimine, sealhulgas Euroopa Liidu Komisjoni ja Nõukogu komiteede ja töögruppide töös osalemise ning Eesti positsioonide koordineerimine, vastavate poliitikate kohta käiva teabe kogumine, edastamine ja ministeeriumi ning tema valitsemisala teavitamine, Euroopa Liidu alane nõustamine, Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise andmebaasi SOLVIT koordineerimine, väliskaubanduse (sh teenustekaubanduse ja kaubanduse kaitsemeetmete) alase tegevuse korraldamine ministeeriumi pädevuse piires ning rahvusvaheliste koostöösuhete arendamine;
2) majandusarengu osakond, kelle põhiülesanneteks on majanduse ja ettevõtluse arengu toetamisele, tehnoloogilisele arendustegevusele ja innovatsioonile suunatud poliitika kujundamine, selle elluviimise koordineerimine ja finantseerimise kavandamine, transpordisüsteemi kui terviku konkurentsivõimelisusele suunatud poliitika, sh transiidipoliitika kujundamine; elamumajanduspoliitika väljatöötamine ja elluviimise tagamine; osalemine ministeeriumi valitsemisala eelarve koostamisel, tehes selleks vajalikud analüüsid ja arvestused ning koostades eelarvele lisatava tegevuskava; majandusanalüüsi ja -prognooside tegemine ja arengukavade väljatöötamine ettevõtluse, tööstuse, kaubanduse, ekspordi, turismi, side, ehituse, elamumajanduse, transpordi ja energeetika valdkonnas koostöös ministeeriumi vastavate põhitegevuse osakondadega;
21 ) välisvahendite osakond, kelle põhiülesanneteks on välisabi vahendite efektiivse kasutamise tagamine ministeeriumi valitsemisalas, osalemine Euroopa Liidu eelstruktuurifondide, struktuurifondide, bilateraalsete toetuste ja välislaenude vahendite planeerimisel riigieelarvesse, osalemine välisabist rahastatavate programmide väljatöötamisel, välisabi programmide ja projektide rakendamise korraldamine ning ministeeriumi valitsemisala institutsionaalsele arengule suunatud väliskoostööprojektide elluviimine, välisabi kasutamise järelevalve teostamine;
3) [kehtetu - RT I 2004, 83, 562 – jõust. 12.12.2004]
§19. Tugiosakonnad
2) haldusosakond, kelle põhiülesanneteks on ministeeriumi raamatupidamise korraldamine, ministeeriumi tegevuskulude eelarve eelnõu koostamine koostöös ministeeriumi teiste struktuuriüksustega, ametnike töövahendite ja inventariga varustamise, asjaajamise ja dokumentide liikumise ning andmekogude haldamise ja arendamise korraldamine ning valitsemisalas oleva riigivara arvestus ja ministeeriumi riigihangete läbiviimise koordineerimine; ministeeriumi ja selle valitsemisala riigiasutuste infotehnoloogia arengu ja informaatika-alase tegevuse kavandamine ja koordineerimine ning ministeeriumi varustamine arvutustehnika ja tarkvaraga;
3) eelarveosakond, kelle põhiülesanneteks on ministeeriumi valitsemisala eelarve eelnõu koostamine, lähtudes valdkondlikest strateegilistest arengukavadest ja valitsemisala riigiasutuste tegevus- ja investeeringute kavadest, valitsemisala riigieelarve liigendamise korraldamine ja finantsplaani koostamine, eelarvevahendite kasutamise analüüsimine, ministeeriumi valitsemisala eelarvealaste juhendmaterjalide väljatöötamine ja rakendamine ning muude valitsemisalaga seonduvate rahastamisküsimuste lahendamine;
4) personaliosakond, kelle põhiülesanneteks on ministeeriumi arengusuundadest lähtuva personalipoliitika ja koolitusstrateegia väljatöötamine ja elluviimise tagamine; ministeeriumi personalialaste toimingute teostamine; koolitustegevuse korraldamine ministeeriumis ja koordineerimine valitsemisala riigiasutustes; personali- ja koolitusalase aruandluse koondamine ja vormistamine ministeeriumi ja valitsemisala riigiasutuste kohta; personalialaste elektrooniliste andmebaaside pidamine; ministeeriumi ja valitsemisala riigiasutuste nõustamine personaliküsimustes;
[RT I 2003, 74, 489 – jõust. 1.12.2003]
§20. Spetsiifilisi ülesandeid täitvad osakonnad
2) kriisireguleerimise osakond, kelle põhiülesandeks on Tallinna lennuinfopiirkonnas toimunud lennuõnnetuste ja lennuintsidentide registreerimine ja lennuõnnetuste ning tõsiste lennuintsidentide uurimine, tsiviilõhusõidukite registrisse kantud õhusõidukitega toimunud lennuõnnetuste ja lennuintsidentide registreerimine, klassifitseerimine ja vajalike lennuohutust tagavate meetmete ja soovituste väljatöötamise ja elluviimise tagamine; raudteeliiklusõnnetuste uurimine ja nende põhjuste väljaselgitamine, raudteeliiklusohutuse alaste ettepanekute esitamine; ministeeriumi valitsemisala funktsionaalse riskianalüüsi ja ministeeriumi kriisireguleerimisplaani koostamise koordineerimine, plaani haldamine ning vajaduse korral selle käivitamine, hädaolukorra lahendamise protseduuride väljatöötamine; koostöö tegemine riigikaitselistes küsimustes; riigisaladuse kaitse korraldamine ministeeriumis.
[RT I 2004, 54, 393 – jõust. 12.07.2004]
§21. Nõunikud
§22. Komisjonid, nõukogud ja töörühmad
5) vastutab riigivara säilimise ja heaperemeheliku kasutamise eest ning korraldab seda kooskõlas «Riigivaraseadusega» (RT I 1995, 22, 327; 1996, 36, 738; 40, 773; 48, 942; 81, 1446; 1997, 45, 724; 1998, 30, 409; 1999, 10, 155; 16, 271; 2000, 39, 239; 49, 306; 51, 319; 2001, 7, 17; 93, 565; 2002, 53, 336; 64, 393);
§25. Kantsleri pädevus ja ülesanded
(1) Kantslerile alluvad asekantslerid, ehitus- ja elamuosakond, energeetikaosakond, sideosakond, siseturuosakond ning spetsiifilisi ülesandeid täitvad ja tugiosakonnad, välja arvatud siseauditi osakond.
§26. Kantsleri käskkirjad ja korraldused
§27. Kantsleri asendamine
§28. Asekantslerid
(2) Ministeeriumi koosseisus on Euroopa Liidu ja rahvusvahelise koostöö asekantsleri, majandusarengu asekantsleri, transpordi ja transiidi teenindamise asekantsleri ja õigusala asekantsleri ametikohad.
[RT I 2003, 55, 372 – jõust. 1.08.2003]
§29. Euroopa Liidu ja rahvusvahelise koostöö asekantsler
(1) Euroopa Liidu ja rahvusvahelise koostöö asekantslerile allub vahetult Euroopa Liidu ja rahvusvahelise koostöö osakond.
(2) Euroopa Liidu ja rahvusvahelise koostöö asekantsler:
1) täidab ministeeriumi valitsemisalas integreerivat funktsiooni Euroopa Liidu ja rahvusvahelise koostöö osas;
2) jälgib ministeeriumi tegevusvaldkonna eurointegratsiooni kavade täitmist, teeb ettepanekuid seoses Euroopa Liiduga koostatavate positsioonide paremaks omavaheliseks seostamiseks ministeeriumi valitsemisalas, aitab kaasa parema koordinatsiooni saavutamiseks Euroopa Liiduga seotud küsimustes teiste ministeeriumidega;
3) koordineerib Euroopa Liidu Komisjoni ja Nõukogu komiteede ja töögruppide töös osalemist ministeeriumi valitsemisalas, samuti ministeeriumi valitsemisalas Eesti seisukohtade väljatöötamiseks moodustatavate töögruppide tegevust;
4) korraldab ministeeriumi valdkondi puudutava Euroopa Liidu ja rahvusvaheliste organisatsioonide alase teabe vahendamist ja sellealast nõustamist valitsemisalas;
5) korraldab ministeeriumi valitsemisala institutsionaalsele arengule suunatud Euroopa Liidu ja kahepoolsete väliskoostööprojektide väljatöötamist ja jälgib nende eesmärgipärast elluviimist ja tulemuslikkust;
6) koordineerib ministeeriumi rahvusvahelist koostööd, sealhulgas rahvusvaheliste organisatsioonidega (sh WTO), korraldab rahvusvaheliste lepingute rakendamist ministeeriumi valitsemisalas, koordineerib väliskaubanduse (sh teenustekaubanduse ja kaubanduse kaitsemeetmete) alast tegevust ministeeriumi pädevuse piires;
7) juhendab oma pädevusse kuuluvates küsimustes ministeeriumi esindajate tööd Eesti esinduses Euroopa Liidu juures;
8) koostab ja esitab ettepanekuid oma funktsiooni raames ministeeriumi valitsemisala eelarve eelnõu koostamiseks ja eelarvevahendite kasutamiseks.
§30. Majandusarengu asekantsler
2) koondab asekantslerite ettepanekud valitsemisala eelarve koostamise protsessis, korraldab vajalike analüüside ja arvestuste teostamist ja ministeeriumi valitsemisala eelarve eelnõu juurde lisatava tegevuskava koostamist;
§31. Transpordi ja transiidi teenindamise asekantsler
(1) Transpordi ja transiidi asekantslerile alluvad vahetult lennundus- ja merendusosakond ning teede- ja raudteeosakond.
(2) Transpordi ja transiidi teenindamise asekantsler:
1) täidab ministeeriumi valitsemisalas integreerivat funktsiooni transporti puudutavate omavahel seostatud arengukavade väljatöötamise, elluviimise ning järelevalve osas, juhib lennundus- ja merendusosakonna ning teede- ja raudteeosakonna kaudu vastavaid transpordi valdkondi ning transpordi arengu ja logistika osakonna kaudu transpordisüsteemi terviklikku väljaarendamist;
6) juhib transpordi valdkondade arengut toetavate tegevuskavade, meetmete, hädaolukorraks valmisoleku plaanide, sihtprogrammide väljatöötamist ning elluviimist.
§32. Õigusala asekantsler
(1) Õigusala asekantslerile allub vahetult õigusosakond.
(2) Õigusala asekantsler:
1) korraldab ministeeriumi valitsemisalas integreeriva funktsiooni täitmise õigusloome alal ja valitsemisala õigusaktide ühtlustamise Euroopa Liidu õigusega;
2) kindlustab õigusloome protsessi tervikliku korraldamise, ühtse terminoloogia ja metoodika kasutamise ministeeriumi õigusloomes, erinevate õigusaktide eelnõude kooskõla ning tagab nende vastavuse põhiseadusele ja seadustele;
3) korraldab õigusalast koostööd ministeeriumiväliste institutsioonidega;
4) tagab õigusaktide väljatöötamise ajakavast kinnipidamise;
5) esitab ettepanekuid oma funktsiooni raames ministeeriumi valitsemisala eelarve eelnõu koostamiseks ning eelarvevahendite kasutamiseks.
(3) Õigusala asekantsleril on õigus anda oma pädevuse piires suulisi ja kirjalikke korraldusi ministeeriumi osakondade juhatajatele.».
§33. Asekantsleri muud ülesanded
Asekantsler täidab muid seadusega ja Vabariigi Valitsuse määruse või korraldusega, ministri määruse või käskkirjaga talle pandud ja kantsleri antud ülesandeid.
§34. Asekantsleri asendamine
§35. Osakonnajuhataja
§36. Ministeeriumi valitsemisala riigiasutused 1. novembri 2002. a seisuga
(1) Ministeeriumi valitsemisalas on 1. novembri 2002. a seisuga järgmised ametid:
8) Veeteede Amet.
(2) Ministeeriumi valitsemisalas on 1. novembri 2002. a seisuga järgmised inspektsioonid:
2) Tehnilise Järelevalve Inspektsioon.
(3) Ministeeriumi valitsemisalas on 1. novembri 2002. a seisuga järgmised hallatavad riigiasutused:
1) Eesti Informaatikakeskus;
2) Eesti Riiklik Autoregistrikeskus;
3) Keskus Ehitustest;
4) Patendiraamatukogu;
5) Riigihangete Keskus.
§37. Ministeeriumi valitsemisala sihtasutused ja mittetulundusühing 1. novembri 2002. a seisuga
Ministeeriumi valitsemisalas on 1. novembri 2002. a seisuga:
1) Krediidi ja Ekspordi Garanteerimise Sihtasutus KredEx;
2) Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus;
3) Sihtasutus Eesti Akrediteerimiskeskus;
4) Riigi Infokommunikatsiooni Sihtasutus;
5) Mittetulundusühing Eesti Standardikeskus.
§-d 38 - 39 [käesolevast tekstist välja jäetud]