Valitsuse 16.04.2002 istungi kommenteeritud päevakord. | Valitsus.ee
Avaleht Uudised Valitsuse 16.04.2002 istungi kommenteeritud päevak...
Valitsuse 16.04.2002 istungi kommenteeritud päevakord.
15. aprill 2002 - 0:00
Algus kell 10.00 Stenbocki majas 16. aprillil 2002. aastal
Palume arvestada, et tegemist on eelinformatsiooniga, mis võib veel muutuda ja millele võib lisanduda täiendavaid päevakorrapunkte.
Lisainformatsioon: Hanna Hinrikus 693 5792 ja Tex Vertmann 693 5714
1. ""Vanema kohustuste kindlaksmääramise ja laste kaitse abinõude rakendamise pädevuse, kohaldatava õiguse, abinõude tunnustamise, rakendamise ja koostöö konventsiooniga" ühinemise seaduse" eelnõu *
Esitajad: välisminister Kristiina Ojuland, justiitsminister Märt Rask
Vanema kohustuste kindlaksmääramise ja laste kaitse abinõude rakendamise pädevuse, kohaldatava õiguse, abinõude tunnustamise, rakendamise ja koostöö konventsioon võeti vastu Haagi Rahvusvahelise Eraõiguse Konverentsil 19. oktoobril 1996. aastal. Konventsioon jõustus käesoleva aasta 1. jaanuaril. Konventsiooniga määratakse riik, kes võib lapse isiku või vara kaitseks abinõusid rakendada, millise riigi õigusest tuleb seejuures lähtuda, millise riigi õiguse järgi määratakse kindlaks vanema kohustused ning kuidas toimub ühes liikmesriigis tarvitusele võetud abinõude tunnustamine ja rakendamine teistes osalisriikides. Konventsiooniga ühinemise eesmärgiks on teha lastekaitsealast koostööd teiste riikidega ja määrata kindlaks põhimõtted, millest konventsiooni osalisriigid lähtuvad abinõude rakendamisel mitme riigiga seotud lapse või tema vara kaitseks.
1) Seisukoha andmine Riigikogu otsuse "Eesti Raadio ja Eesti Televisiooni arengukava aastateks 2003-2005 heakskiitmine" eelnõu (1022 OE) ning """Ringhäälinguseaduse" muutmise seaduse" § 14 muutmise seaduse" eelnõu (1023 SE) kohta
Esitajad: kultuuriminister Signe Kivi, rahandusminister Harri Õunapuu
Valitsus arutab riigikogu kultuurikomisjoni algatatud riigikogu otsust, millega soovitakse heaks kiita Eesti Raadio ja Eesti Televisiooni arengukava aastateks 2003-2005. Vastavalt möödunud aasta 19. detsembril vastuvõetud ringhäälinguseaduse muutmise seadusele planeeritakse avalik-õiguslikule ringhäälingule eraldatava toetuse suurus kolmeaastaseks perioodiks, lähtudes riigikogu poolt heakskiidetud Eesti Raadio ja Eesti Televisiooni arengukavast. Toetus riigieelarvest fikseeritakse arengukava aluseks võttes kolmeks aastaks. Seletuskirja kohaselt on arengukavas ette nähtud kultuuri, sotsiaalsete vajaduste ning demokraatia arengu seisukohalt põhjendatud ning ringhäälinguseaduses sätestatud ülesannete täitmiseks avalik-õigusliku teenuse iseloom ja maht, samuti selleks ning infrastruktuuri arenguks ja tehniliste arenguprogrammide rahastamiseks vajalikud investeeringud. Arengukava näeb ette avalik-õigusliku ringhäälingu finantseerimise tõusu riigieelarvest tänavuselt 217,5 miljonilt hüppeliselt 412,6 miljoni kroonini 2003. aastal. 2004. aastal kasvaks eelarve 103 miljonit ja sellele lisanduks 2005. aastal veel 86 miljonit krooni. Riigikogu poolt heaks kiidetud Eesti Raadio ja Eesti Televisiooni arengukava alusel esitab ringhäälingunõukogu igal aastal Eesti Raadio ja Eesti Televisiooni eelarvetaotlused järgmiseks eelarveaastaks. Rahandusministeerium on seisukohal, et eelnõu kooskõlastamiseks oleks vaja põhjalikumat olukorra analüüsi, sihtgruppide soovide analüüsi ja sellest tulenevalt konkreetsete muudatuste ja kavatsuste loetelu. Alles peale seda oleks võimalik anda hinnang rahalistele vajadustele ja finantseerimisvõimalusele. Ka kultuuriministeerium juhib tähelepanu finantseerimise summade kriitilisele läbivaatamisele.
2) Seisukoha andmine ""Valla- ja linnaeelarve ning riigieelarve vahekorra seaduse" ja "Tulumaksuseaduse" muutmise seaduse" eelnõu (1024 SE) kohta
Esitajad: rahandusminister Harri Õunapuu, siseminister Ain Seppik, minister Toivo Asmer
Valitsus arutab Mõõdukate fraktsiooni algatatud valla- ja linnaeelarve ning riigieelarve vahekorra seaduse ja tulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu. Eesmärgiga suurendada omavalitsuste planeerimisvõimet ja huvi edendada ettevõtlust on eelnõu autorid esitanud sellise tulude kujunemise skeemi, mille korral eraldised omavalitsustele riigieelarvest ei sõltuks füüsilise isiku tulumaksu ja maamaksu laekumistest ja enamus omavalitsusi oleksid võimelised iseseisvalt investeerima. Mõõdukate ettepanek on eraldised riigieelarvest jaotada proportsionaalselt elanike arvuga omavalitsustes. Riigieelarvest eraldiste ja otselaekuva tulumaksu osa proportsioonide määramiseks on tingimuseks, et Tallinna tulud ei väheneks ja teiste omavalitsuste (v.a mõni erand) tulud ühe elaniku kohta ei jääks Tallinna samast näitajast väiksemaks rohkem kui 20 %, seisab seletuskirjas. Rahandusministeeriumi hinnangul toob vastupidiselt eelnõu seletuskirjas esitatud kohalike omavalitsuste keskvõimust sõltuvuse vähenemisele kaasa sõltuvuse suurenemise ning kohalike omavalitsuste omatulude osakaalu vähendamist kohalikes eelarvetes võib käsitleda tsentraliseerimisena.
3) Seisukoha andmine ""Haldusõiguserikkumiste seadustiku" § 240 muutmise seaduse" eelnõu (1025 SE) kohta
Esitajad: justiitsminister Märt Rask, siseminister Ain Seppik, rahandusminister Harri Õunapuu
Valitsus arutab riigikogu liikme Koit Pikaro algatatud haldusõiguserikkumiste seadustiku § 240 muutmise seaduse eelnõu. Pikaro sõnul on muudatus tingitud praktikas tõusetunud mootorsõiduki lähimasse valvega hoiukohta või politseiasutusse toimetamise ning seal hoidmise ja valvamisega seotud kulude hüvitamisega seonduvatest probleemidest.
4) Seisukoha andmine ""Keeleseaduse" § 5 täiendamise seaduse" eelnõu (1016 SE) ja ""Keeleseaduse" ja ""Riigilõivuseaduse" muutmise seaduse" muutmise seaduse" eelnõu (1017 SE) kohta
Esitaja: haridusminister Mailis Rand
Valitsus arutab Eestimaa Ühendatud Rahvapartei fraktsiooni algatatud keeleseaduse § 5 täiendamise seaduse eelnõu ja keeleseaduse ja riigilõivuseaduse muutmise seaduse muutmise seaduse eelnõu. Kehtiva seaduse kohaselt kaotavad varem väljaantud tööalase eesti keele oskuse kategooriatunnistuse kehtivuse alates selle aasta juulist. Seletuskirja kohaselt peavad tuhanded Eesti elaniku uuesti sooritama eesti keele eksami, mis mõjutab eelnõu väljatöötajate sõnul negatiivselt selle elanikkonna integreerimist Eesti ühiskonda. Küsimus oli valitsuse 02.04.2002 istungi päevakorras, kus seda aga haridusministri ettepanekul ei käsitletud.
3. Vabariigi Valitsuse 19. juuni 2001. a korralduse nr 415-k "Ministeeriumidevahelise komisjoni moodustamine valitsuse halduspoliitika kujundamiseks ja ühtlustamiseks tegevuslubade valdkonnas" muutmine
Esitaja: majandusminister ning teede-ja sideminister Liina Tõnisson
Vabariigi Valitsuse 13. novembri 2001. a korraldusega nimetati komisjoni esimeheks Henrik Hololei. Kuna Henrik Holoei ei tööta enam majandusministrina, arvatakse korralduse eelnõu kohaselt komisjoni koosseisust välja Henrik Hololei ning nimetatakse komisjoni esimeheks majandusminister ning teede- ja sideminister Liina Tõnisson.
4. Ettepanekud Vabariigi Valitsuse halduspoliitika kujundamiseks ja ühtlustamiseks tegevuslubade valdkonnas
Vabariigi Valitsuse 19.06.2001 korraldusega moodustatud ministeeriumidevahelise komisjoni koosolekud toimusid neljal korral. Arutati erinõuetega tegevusaladel tegutsevate isikute riikliku registri või andmekogu moodustamist, alternatiivse õigusliku regulatsiooni (elektroonse tegevusloa, registreeringu) võimalikkust, tegevuskohtade registreerimist, tegevuslubade riigilõivu määramise metoodikat, valdkonda reguleeriva üldseaduse vajadust ja selle ülesehitust. Komisjon esitab tulenevalt töö käigus tehtud järeldustest ettepanekud valitsuse halduspoliitika kujundamiseks ja ühtlustamiseks tegevuslubade valdkonnas.
5. Riikliku programmi "Kirikute (pühakodade) kultuurilooline säilitamine ja areng" koostamise algatamine ning asjatundjate komisjoni moodustamine kirikute (pühakodade) kultuuriloolise säilitamise ja arengu riikliku programmi väljatöötamiseks
Seletuskirja kohaselt moodustati kultuuriministeeriumi kantsleri käskkirjaga töögrupp, kuhu kuulusid kultuuriministeeriumi, siseministeeriumi, muinsuskaitseinspektsiooni, Eesti Kirikute Nõukogu, Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku, Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku ja Eesti Omavalitsusliitude Ühenduste esindajad, kirikute (pühakodade) restaureerimise riikliku programmi lähtekohtade ettevalmistamiseks. Töögrupi poolt koostati ja konfessioonidele väljastati küsimustik-tabelid restaureerimisvajaduste ning tehtud investeeringute kohta. Vastused saadi 191 koguduselt. Investeeringute koguvajadus aastas oleks ligikaudu 50 miljonit krooni. Kultuuriministeerium teeb ettepaneku moodustada asjatundjate komisjon nimetatud programmi väljatöötamiseks ning esitab vastava Vabariigi Valitsuse korralduse eelnõu. Komisjoni esimeheks on kultuuriministeeriumi asekantsler Anton Pärn ning komisjoni koosseisu on esindajad nimetanud Eesti Evangeelne Luterlik Kirik, Eesti Apostlik-Õigeusu Kirik, Eesti Kirikute Nõukogu ja siseministeerium. Komisjoni kuuluksid ka kultuuriministeeriumi ja muinsuskaitseameti esindajad. Vastavalt korralduse eelnõule esitatakse programm 31. detsembriks 2002 Vabariigi Valitsusele.
6. Tervishoiukorraldus hädaolukorras
Vastavalt seletuskirjale loob määruse jõustumine õiguslikud alused plaanipäraselt juhitava ja kaasaegselt varustatud meditsiiniabi süsteemi toimimisele, võimaldades operatiivselt ja paindlikult lahendada erinevate kriisiolukordadega kaasuvaid meditsiinilisi probleeme. Määrus sätestab kõigi institutsioonide ja isikute kohustused, juhtimisliinid ja alluvussuhted nii tervishoiualaseks hädaolukorraks valmisoleku kavandamisel ja korraldamisel kui ka hädaolukorra lahendamisel tervishoiuvaldkonnas ning koostöösuhted teiste ametkondadega. Eelnõu kohaselt sätestab määrus riigireservi ravimite ja meditsiinivahendite julgeolekuvaru hoidmise, uuendamise ja kasutusele võtmise põhimõtted, samuti tervishoiuteenuse osutaja ravimite ja meditsiinivahendite tegevusvaru moodustamise tähtajad ja kogused ning moodustamise, säilitamise ja uuendamise rahastamise põhimõtted. Haiglatele tegevusvarude soetamise finantseerimine tuleb vastavalt seletuskirjale kavandada riigieelarvest. Esialgsete arvestuste kohaselt kulub selleks umbes 15 000 000 - 24 000 000 krooni, kuid vajalike rahaliste vahendite täpne summa selgub peale 31.12.2002, kui haiglate tegevusvarude koosseisu ja koguste loetelud on koostatud ja kinnitatud. Haiglate ühe kuu tegevusvarude ja kiirabibrigaadi pidajate viie päeva tegevusvaru moodustamise kuludeks tuleb 2003. aasta riigieelarves kavandada sihtotstarbeliste eraldistena ligikaudu 10 000 000 krooni. Haiglate tegevusvaru täiskoguse ehk kahe kuu tegevusvaru moodustamiseks tuleb 2004. a ja 2005. a riigieelarvetesse planeerida umbes 5 000 000 - 7 000 000 krooni. Edasine tegevusvarude uuendamine toimub vastavalt seletuskirjale jooksvalt tegevusvaru omanike endi kulul.
7. Tollikontrolli all töötlemise tolliprotseduuri rakendamise eeskiri
Tollikontrolli all töötlemise tolliprotseduur on majandusliku mõjuga tolliprotseduur, mis võimaldab impordimaksude edasilükkamisega tuua tolliterritooriumile töötlemiseks kaupu, mis hiljem üldjuhul lubatakse vabasse ringlusse.
Protseduuri kasutamiseks peab töötlemist läbiviival või korraldaval isikul olema vastav luba, mille väljastab töötlemise koha järgne tolliinspektuur. Kergesti identifitseeritava kauba puhul võib toll väljastada lihtsustatud loa, välja arvatud juhud kui tegemist on alkoholi, tubakatoodete, kütuseaktsiisiga maksustatava kütuse või mootorsõidukite töötlemisega.
8. Vabatsooni ja vabalao tegevuse kord ning vabatsoonis ja vabalaos oleva kauba hoidmise eeskiri
Kuna vabatsoonis või vabalaos tegutsemiseks peab ettevõtja vastama seadusega sätestatud nõuetele ja tingimustele, siis on vabatsoonis ja vabalaos tegutsevate ettevõtjate arv piiratud. Vabatsoonis ja vabalaos võivad tegutseda vaid need ettevõtjad, kes on taotlenud vastavalt korrale tollilt tähtajalist teenindus-, tootmis- või kaubandustegevuse luba ning selle ka saanud. Toll hindab loa väljastamise otsustamisel muuhulgas loa taotlemise põhjendatust, taotleja ärialast reputatsiooni ning usaldusväärsust. Olulise erinevusena võrreldes praegu antud valdkonda reguleeriva määrusega, sätestatakse käesolevas eelnõus nõue hoida Eesti ja välisriigi kaupa vabatsoonis ja vabalaos eraldi. See peaks võimaldama tollil tõhusama kontrolli teostamist kauba üle ning raskendama tollieeskirjade rikkumist impordimaksude tasumata jätmisel.
9. Tolli poolt kauba läbivaatuse ning sellest proovide ja näidiste võtmise kord
Proove võetakse aktsepteeritud tollideklaratsioonide kontrollimiseks, mille käigus tehakse laboratoorsed analüüsid või teostatakse muu uurimine, mille eesmärk on proovide hindamine või nende omaduste määramine. Võrreldes praegu antud valdkonda reguleeriva määrusega on kolm olulist muudatust. Kauba läbivaatuse tulemused märgitakse vastavale aktile, mis lisatakse aktsepteeritud tollideklaratsioonile. Tagamaks proovide ja näidiste uurimistulemuste suuremat sõltumatust, saadetakse laboratooriumisse ainult proovi nimetust, kogust ja uurimise eesmärki sisaldav saatekiri, mitte aga kõikide andmetega proovivõtu protokoll. Eelnõu kohaselt vabastatakse kaup enne uurimistulemuste selgumist tingimusel, et on täidetud tolliprotseduuri rakendamiseks vajalikud nõuded ning selle kauba eest on tasutud ekspordi- või impordimaksud või nende tasumine on tagatud ning kauba vastamine ei raskenda tollijärelevalve teostamist kauba üle.
10. Asjaomase isiku poolt kauba läbivaatuse ning sellest proovide ja näidiste võtmise kord
Eelnõuga reguleeritakse kauba läbivaatust ning sellest proovide ja näidiste võtmist asjaomase isiku poolt pärast kauba tollile esitamist sellele tollikäitlusviisi määramiseks. Asjaomane on isik, kellel on kohustus määrata kaubale tollikäitlusviis. Kauba läbivaatuse ja proovide või näidiste võtmise juures viibib ka tolliametnik.
Eelnõu rakendamine lihtsustab tolliterritooriumile toimetatavale kaubale tollikäitlusviisi määramist.
11. Hulkuvate loomade püüdmise, pidamise ja nende omaniku kindlakstegemise ning hulkuvate loomade hukkamise kord
Esitaja: põllumajandusminister Jaanus Marrandi
Määruse eelnõu eesmärgiks on loomakaitseseaduse alusel kehtestada ühtsed hulkuvate loomade püüdmise, varjupaigas pidamise, nende omaniku kindlakstegemise, uue omaniku leidmise ja hulkuvate loomade hukkamise põhimõtted, et tagada loomade heaolu ja tervise kaitse kõigi nimetatud toimingute läbiviimisel, sõltumata sellest, millise kohaliku omavalitsuse territooriumil nad asuvad. Eelnõus nähakse ette sätestada kohustus tagada loomadele veterinaarabi andmine alates nende varjupaika paigutamise hetkest. Samuti tehakse ettepanek sätestada kohustus teavitada avalikkust kinnipüütud hulkuvast loomast ja kindlaks teha tema omanik või leida talle uus omanik, et vähendada hukatavate loomade arvu. Ajavahemik loomaomaniku kindlakstegemise algusest kuni looma hukkamiseni peab olema vähemalt kaks nädalat.
12. Saue linna ja Saue valla vahelise piiri muutmine
Esitaja: siseminister Ain Seppik
Piiride muutmise tulemusena saab Saue linn juurde Saue vallast ligikaudu 100 ha maad, millest enamus on hoonestatud ning millel asuvad linnale kuuluvad vee-, kanalisatsiooni- ja soojusvõrgud. Uus piir arvestab looduslikke tähiseid, maantee-, raudtee ja kinnistute piire. Linna territooriumile jääb edaspidi ka raudteejaama hoone, mis praegu asub valla territooriumil, kuid mille heakorra eest linn seisab. Piiride muutmine muudab linna ühtsemaks, infrastruktuuri loogilisemaks, haarates olulised sõlmpunktid ning aitab paremini lahendada kinnistute moodustamisega seotud probleeme. Haldusüksuse piiride muutmisel territooriumiosa üleandmisel ühe haldusüksuse koosseisust teise haldusüksuse koosseisu kaasneb elanike arvamuse väljaselgitamine asjaomasel territooriumiosal. Saue Linnavolikogu ja Saue Vallavolikogu selgitasid välja elanike arvamuse piiri muutmise küsimuses, mis osutus positiivseks, ning kinnitasid arvamuse väljaselgitamise tulemused.
13. Vabariigi Valitsuse 27. juuli 2001. a korralduse nr 558-k "Eesti Vabariigi valitsuse ja Dveitsi Liidunõukogu tulu- ja kapitalimaksuga topeltmaksustamise vältimise lepingu ja selle juurde kuuluva protokolli eelnõude heakskiitmine ja volituste andmine" muutmine
Korralduse muutmine on tingitud uue valitsuse ametisse nimetamisest. Eelnõu kohaselt tunnistatakse kehtetuks eelnimetatud Vabariigi Valitsuse korralduses Siim Kallasele antud volitused "Eesti Vabariigi valitsuse ja Dveitsi Liidunõukogu tulu- ja kapitalimaksuga topeltmaksustamise vältimise lepingule" ja selle juurde kuuluvale protokollile allakirjutamiseks ning antakse vastavad volitused Eesti Vabariigi erakorralisele ja täievolilisele suursaadikule Dveitsi Konföderatsioonis Mart Laanemäele.
14. Vabariigi Valitsuse 25. märtsi 1998. a korralduse nr 241-k "Eesti-poolse esindaja määramine ühiskomiteedesse" muutmine
Nimetatud vabakaubanduslepingute kohaselt loodud ühiskomiteed koosnevad mõlema poole valitsuse poolt määratud esindajast. Vabariigi Valitsuse 25. märtsi 1998. a korraldusega määrati ühiskomiteedesse Eesti-poolne esindaja. Tulenevalt senise esindaja asumisest uuele ametikohale on tekkinud vajadus Eesti-poolse esindaja muutmiseks. Korralduse eelnõu kohaselt arvatakse ühiskomiteede koosseisust välja senine Eesti-poolne esindaja Mait Martinsoni ning nimetatakse ühiskomiteedesse Eesti-poolseks esindajaks Välisministeeriumi välismajanduspoliitika osakonna kaubandusläbirääkija Andres Tropp.
15. Eesti kodakondsuse andmine
Esitajad: siseminister Ain Seppik, minister Eldar Efendijev
Korralduse eelnõus nimetatud isikud (kokku 62) on saanud Eesti kodaniku passi kui sünnijärgsed Eesti kodanikud. Passide väljavahetamise taotluste menetlemisel ilmnes aga, et nad ei ole omandanud Eesti kodakondsust sünniga ega ole saanud seda ka naturalisatsiooni korras. Seega on nad saanud passid alusetult. 10 isikut on lõpetanud eestikeelse kooli või sooritanud eesti keele oskuse eksami ja omavad õigust Eesti kodakondsuse saamiseks vastavalt varem kehtinud kodakondsuse seadusele. 52 isikut on esitanud dokumendid, mis tõendavad, et nad on eesti soost ja omavad õigust Eesti kodakondsuse saamiseks varem kehtinud kodakondsuse seaduse alusel. Siseministeerium teeb ettepaneku anda Eesti kodakondsus kõigile eelnõus nimetatud isikutele, kuna nad on täitnud kodakondsuse seaduses ettenähtud kodakondsuse saamise tingimused ja nende suhtes puuduvad nimetatud seaduses sätestatud alused Eesti kodakondsuse andmisest keeldumiseks.
Eelnõu kohaselt antakse Eesti kodakondsus Jacqueline Bergmanile (sünd 8.11.1977) ning tema lapsele Jennifer Bergmanile (sünd 9.07.2001) vastavalt kodakondsuse seadusele. Jacqueline Bergman on saanud Eesti kodaniku passi kui sünnijärgne Eesti kodanik. Passi väljavahetamise taotluse menetlemisel ilmnes, et ta ei ole omandanud Eesti kodakondsust sünniga ega ole saanud seda ka naturalisatsiooni korras. Seega on ta saanud passi alusetult. Nimetatud isik on esitanud dokumendi, mis tõendab, et ta on eesti soost ja omab õigust Eesti kodakondsuse saamiseks varem kehtinud kodakondsuse seaduse § 7 punkti 1 alusel. Eelnõus nimetatud Jennifer Bergman on alla 15-aastane alaealine, kelle kodakondsustaotlus on võetud menetlusse koos Eesti kodakondsust taotleva vanemaga. Siseministeerium teeb ettepaneku anda Eesti kodakondsus eelnõus nimetatud isikutele, kuna nad on täitnud kodakondsuse seaduses ettenähtud kodakondsuse saamise tingimused ja nende suhtes puuduvad nimetatud seaduses sätestatud alused Eesti kodakondsuse andmisest keeldumiseks.
Esitaja: Asjatundjate komisjoni töö eest vastutav siseminister Ain Seppik
Vabariigi Valitsuse korraldusega moodustatud asjatundjate komisjoni ettepanekul esitatakse Vabariigi Valitsuse istungile otsustamiseks korralduse eelnõu Liubov Benderale (sünd 19.09.1955) alalise elamisloa andmiseks. Välismaalaste seaduse kohaselt otsustab Vabariigi Valitsus erandina elamisloa andmise, kui taotleja on "Eesti Vabariigi ja Vene Föderatsiooni vahelise kokkuleppe Vene Föderatsiooni relvajõudude pensionäride sotsiaalsete tagatiste küsimustes Eesti Vabariigi territooriumil" artikli 2 punktis 3 märgitud, täpsustatud ja Eesti poolt aktsepteeritud nimekirjas. Liubov Bendera on kantud kokkuleppe artikli 2 punktis 3 märgitud nimekirja kui välisriigi relvajõududes teeninud välismaalase abikaasa. Dokumentidega on tõendatud, et Liubov Bendera on kaadrisõjaväelasena välisriigi relvajõududes teeninud välismaalase lahutatud abikaasa. Liubov Bendera vastab alalise elamisloa andmise tingimustele ning tema suhtes ei ole tuvastatud alalise elamisloa andmisest keeldumise aluseks olevaid asjaolusid. Siseministeerium teeb ettepaneku anda alaline elamisluba Liubov Benderale.
Vabariigi Valitsuse korraldusega moodustatud asjatundjate komisjoni ettepanekul esitatakse Vabariigi Valitsuse istungile otsustamiseks korralduse eelnõu Antonina Tkatdukile (sünd 19.08.1940) alalise elamisloa andmiseks. Välismaalaste seaduse kohaselt otsustab Vabariigi Valitsus erandina elamisloa andmise, kui taotleja on "Eesti Vabariigi ja Vene Föderatsiooni vahelise kokkuleppe Vene Föderatsiooni relvajõudude pensionäride sotsiaalsete tagatiste küsimustes Eesti Vabariigi territooriumil" artikli 2 punktis 3 märgitud, täpsustatud ja Eesti poolt aktsepteeritud nimekirjas. Antonina Tkatduk on kantud kokkuleppe artikli 2 punktis 3 märgitud nimekirja ja on kaadrisõjaväelasena välisriigi relvajõududes teeninud ja sealt erru läinud Eesti kodaniku abikaasa. Antonina Tkatduk vastab alalise elamisloa andmise tingimustele ning tema suhtes ei ole tuvastatud alalise elamisloa andmisest keeldumise aluseks olevaid asjaolusid. Siseministeerium teeb ettepaneku anda alaline elamisluba Antonina Tkatdukile.
3) Alalise elamisloa andmine
Esitajad: Asjatundjate komisjoni töö eest vastutav siseminister Ain Seppik
Vabariigi Valitsuse korraldusega moodustatud asjatundjate komisjoni ettepanekul esitatakse Vabariigi Valitsuse istungile otsustamiseks korralduse eelnõu Irina Plotnikovale (sünd 24.11.1983) alalise elamisloa andmiseks. Välismaalaste seaduse kohaselt otsustab Vabariigi Valitsus erandina elamisloa andmise, kui taotleja on "Eesti Vabariigi ja Vene Föderatsiooni vahelise kokkuleppe Vene Föderatsiooni relvajõudude pensionäride sotsiaalsete tagatiste küsimustes Eesti Vabariigi territooriumil" artikli 2 punktis 3 märgitud, täpsustatud ja Eesti poolt aktsepteeritud nimekirjas. Irina Plotnikova on kantud kokkuleppe artikli 2 punktis 3 märgitud nimekirja ja on kaadrisõjaväelasena välisriigi relvajõududes teeninud ja sealt erru läinud välismaalase täisealine laps. Irina Plotnikova vastab alalise elamisloa andmise tingimustele ning tema suhtes ei ole tuvastatud alalise elamisloa andmisest keeldumise aluseks olevaid asjaolusid. Siseministeerium teeb ettepaneku anda alaline elamisluba Irina Plotnikovale.
17. Maa riigi omandisse jätmine
Eelnõu kohaselt jäetakse riigi omandisse riigikantselei valitsemisel oleva, Rakveres Näituse 23 asuva hoone alune ja selle teenindamiseks vajalik maa. Vastavalt Rakvere Linnavalitsuse korraldusele on Rakveres Näituse 23 asuva hoone alune ja selle teenindamiseks vajaliku maaüksuse pindala 2 950 m^2, sihtotstarve - sotsiaalmaa.
Hoone on registreeritud riigivara registris ning volitatud asutuseks on Rahvusarhiiv.
18. Riigivara tasuta üleandmine
Eelnõu kohaselt annab keskkonnaministeerium oma valitsemisel olevad, Harjumaal, Hiiumaal, Jõgevamaal, Järvamaal, Läänemaal, Lääne-Virumaal, Pärnumaal, Viljandimaal ja Tallinnas asuvad 11 maaüksust tasuta üle rahandusministeeriumi valitsemisele. Nimetatud maaüksused on registreeritud riigi maakatastris, riigivara registris ning kantud kinnistusraamatusse. Maaüksused on jäetud riigi omandisse riigi maareservina hoonestusõiguse seadmise eesmärgil, et neile rajada AS-i Eesti Mobiiltelefon uued alajaamad. Maaüksused on koormatud hoonestusõigusega. Vastavalt Vabariigi Valitsuse määrusele on Aktsiaseltsi Eesti Telekom ja tema tütarettevõtete omandis olevate hoonete ja rajatiste aluse ning neid teenindava maana riigi omandisse jäetud maa valitsejaks rahandusministeerium.
19. Eesti väärtpaberite keskregistri pidaja valimise kord ja registripidamiseks sõlmitava lepingu tingimused
Eelnõuga sätestatakse registripidaja valimise ja määramise kord, sealhulgas valimise kriteeriumid ning registripidajaks kandideerimisel esitatavate andmete ja dokumentide loetelu ning registripidajaga sõlmitava lepingu tingimused.
Sihtasutuste seaduse kohaselt sätestatakse sihtasutuse nõukogu liikmete määramise ja tagasikutsumise kord põhikirjas. Vabariigi Valitsuse korralduse alusel asutatud Sihtasutuse Tartu Ülikooli Kliinikumi põhikirja kohaselt nimetab sotsiaalminister nõukogusse kolm liiget. Vastavalt seletuskirjale on sotsiaalministri poolt nimetatud liikmetest kantsler Hannes Danilov esitanud avalduse tagasiastumiseks. Eelnõu kohaselt antakse volitused riigi esindamiseks Sihtasutuse Tartu Ülikooli Kliinikum nõukogu liikmena sotsiaalminister Siiri Oviirile. Volituste andmine sotsiaalministrile tuleneb seletuskirja kohaselt vajadusest muuta sihtasutuse tervishoiupoliitikat vahetult nõukogu töös osalemise kaudu.
21. Sihtasutuse Viljandi Haigla põhikirja muutmise heakskiitmine
Sihtasutus Viljandi Haigla asutati ning selle põhikiri kiideti heaks Vabariigi Valitsuse 20. detsembri 2001. a korraldusega. Eelnõu kohaselt muudetakse põhikirja rehabiliteerimise teenuse osutamise lisamisega sihtasutuse tegevusalade hulka. Samuti kaotatakse piirang nõukogu liikmele tegutsemiseks füüsilisest isikust ettevõtjana, kelle tegevusalaks on tervishoiuteenuse osutamine, samuti muudetakse keeldu olla äriühingu osanikuks või aktsionäriks, mis kehtiks ainult tervishoiuteenuste osutamisega tegelevate äriühingute kohta. Sihtasutuse töö sujuvamaks toimimiseks peetakse seletuskirja kohaselt otstarbekas järgida sihtasutuste seaduses sätestatud väiksema häälteenamuse nõuet.
22. Valitsusdelegatsiooni moodustamine Stockholmi rahvusvahelisest foorumist "Tõde, õiglus ja leppimine" osavõtuks
Eelnõu kohaselt moodustatakse 23. ja 24. aprillil 2002. a toimuvast Stockholmi rahvusvahelisest foorumist "Tõde, õiglus ja leppimine" osavõtuks valitsusdelegatsioon, mille juht on riigisekretär Aino Lepik von Wirén ning liikmed Eesti Vabariigi Suursaatkonna Rootsi Kuningriigis III sekretär Tarvo Raid, Eesti Vabariigi erakorraline ja täievoliline suursaadik Iisraeli Riigis, Välisministeeriumi asekantsler Jüri Seilenthal, Eesti Vabariigi Suursaatkonna Rootsi Kuningriigis III sekretär Maija Tasa-Aun ja Eesti Vabariigi erakorraline ja täievoliline suursaadik Rootsi Kuningriigis Toomas Tiivel.
23. Raha eraldamine Vabariigi Valitsuse reservist Sotsiaalministeeriumile ülekandmiseks Eesti Ametiühingute Keskliidule dokumentide kogumiku "Kümme aastat sotsiaaldialoogi" väljaandmiseks
Valitsus arutab sotsiaalministeeriumile 79 000 krooni eraldamist ülekandmiseks Eesti Ametiühingute Keskliidule dokumentide kogumiku "Kümme aastat sotsiaaldialoogi" väljaandmiseks. Käesoleva aasta 7. aprilli täitus 10 aastat päevast, kui taasiseseisvunud Eesti Vabariigis sõlmiti esimene kolmepoolne kokkulepe valitsuse, ametiühingute ja tööandjate vahel - 1992. a sotsiaaltagatiste üldkokkulepe.
Eesti Ametiühingute Keskliit on alustanud teemakohase dokumentide kogumiku koostamist, mis annab kronoloogilise ülevaate kümne aasta jooksul toimunud sotsiaaldialoogist ning koondab ühte köitesse kõik Eestis alates 1991. aastast sõlmitud üleriigilised kolme- ja kahepoolsed kokkulepped.
24. ""Maaelu ja põllumajandusturu seaduse" muutmise seaduse" eelnõu
Seaduse eelnõu peamiseks eesmärgiks on täiendada maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seadust uute toetusliikidega. Seletuskirja kohaselt on vajalik toetada ka maaparandussüsteemide hooldustööde tegemist ning noor- ja nuumveiste kasvatamist. Lisaks lahendatakse maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduse rakendamise käigus esilekerkinud küsimused ning viiakse nimetatud seadus vastavusse haldusmenetluse seadusega. Seletuskirja kohaselt seaduse rakendamisega kaasnevad kulutused on seotud põllumajandustoetuste registri muutmisega põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registriks. Põllumassiivide andmed tuleb registrisse kanda 1.oktoobriks 2003. a ning sellega seotud kulutused, millest põhiosa langeb järgmisele eelarveaastale, nähakse ette järgmise aasta riigieelarve seaduse eelnõus. Kulutused kaasnevad ka kvaliteediklasside vastavuse määramisega, eelkõige nende isikute koolitamisega, kellele antakse õigus määrata kvaliteediklasside vastavust. Nimetatud koolitust alustati käesoleval aastal. Sellega seotud kulutused nähakse ette järgmise aasta riigieelarve seaduse eelnõus. Eelnõu rakendamisega seotud kulutused kaetakse ka PHARE 2000+ programmi raames.
25. Vabariigi Valitsuse 3. juuli 2001. a määruse nr 221 "Loomade ja loomsete saaduste, toidu ja toidutoorme, söötade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku ohustatud liikidega rahvusvahelise kaubanduse konventsioonis (CITES) loetletud kaupade sisse- ja väljaveoks lubatud piiripunktide loetelu kehtestamine ning nõuded loomade ja loomsete saaduste sisse- ja väljaveoks ettenähtud piiripunktidele" muutmine
Muudatusega täiendatakse piiripunktide loetelu Mõntu sadamaga, kes on esitanud taotluse lisada Mõntu sadam piiripunktide nimekirja, mille kaudu võib sisse vedada kala ja kalasaadusi. Piiripunkti nõuetele vastavaks tunnistab Veterinaar- ja Toiduamet.
Kuna muudetav määrus on kehtestatud kooskõlas "Loodusliku loomastiku ja taimestiku ohustatud liikidega rahvusvahelise kaubanduse konventsiooni (CITES) artikliga 8, on vaja reguleerida ka selle alusel toimuvat taimede ja taimsete saaduste sisse- ja väljavedu.


Riigilõivuseaduse § 56 lõike 1 ja lisa 1 (1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis) põhiseaduslikkuse kontroll – Riigi Teataja
Riigilõivuseaduse § 56 lõike 1 ja lisa 1 (1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis) põhiseaduslikkuse kontroll
RT I, 07.11.2013, 2
Vastu võetud 04.11.2013
3-4-1-33-13
Eesistuja Priit Pikamäe, liikmed Ott Järvesaar, Lea Laarmaa, Jaak Luik ja Jüri Põld
Riigilõivuseaduse § 56 lõike 1 ja lisa 1 (1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis) põhiseaduslikkuse kontroll osas, milles tsiviilasjas hinnaga üle 2 000 000 krooni kuni 2 500 000 krooni tuli hagiavalduselt tasuda riigilõivu 115 000 krooni
Harju Maakohtu 19. juuli 2013. aasta määrus tsiviilasjas nr 2-10-15802
Tunnistada, et riigilõivuseaduse (RT I 2006, 58, 439; RT I, 22.12.2010, 1) § 56 lõige 1 ja lisa 1 olid 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis põhiseadusega vastuolus osas, milles tsiviilasjas hinnaga üle 2 000 000 krooni kuni 2 500 000 krooni tuli hagiavalduselt tasuda riigilõivu 115 000 krooni.
1. Aktsiaselts TKE GRUPP (pankrotis) pankrotihaldur esitas 5. aprillil 2010 Harju Maakohtule tsiviilasjas nr 2-10-15802 hagi Gatsby OÜ, CRANBROOK OÜ (pankrotis), Osaühingu Lamaran Grupp, J. Krebetsi ja V. Liakhovitskiy vastu tehingute tühisuse tuvastamiseks või alternatiivselt tehingute kehtetuks tunnistamiseks tagasivõitmise korras. Hageja palus end menetlusabi korras vabastada hagi esitamisel riigilõivu tasumisest, kuna ta on pankrotivõlgnik ja seega maksejõuetu.
2. Harju Maakohus jättis 19. aprilli 2010. aasta määrusega hageja menetlusabi taotluse rahuldamata ja kohustas teda tasuma riigilõivu 115 000 krooni 20 päeva jooksul määruse kättetoimetamisest alates. Kuivõrd hageja on hagis esitanud neli nõuet, millelt arvutatav hagihind on tsiviilkohtumenetluse seadustiku (TsMS) § 125 ja § 134 lõike 1 kohaselt kokku 2 399 971 krooni 63 senti, siis tuleb riigilõivuseaduse (RLS) § 56 lõike 1 ja lisa 1 alusel tasuda hagi esitamisel riigilõivu 115 000 krooni.
3. Hageja esitas Harju Maakohtu 19. aprilli 2010. aasta määruse peale määruskaebuse, mille Tallinna Ringkonnakohus jättis 2. juunil 2010 rahuldamata. Hageja tasus 4. mail 2010 riigilõivu 1000 krooni ja 11. juunil 2010 lisaks 114 000 krooni.
4. Hageja esitas 18. aprillil 2013, menetluse ajal maakohtus, kohtule taotluse hagihinnalt makstud riigilõivu põhiseaduslikkuse kontrollimiseks, seaduspärase riigilõivu määramiseks ja enammakstud riigilõivu tagastamiseks. Hageja leidis Riigikohtu praktikast juhindudes, et riigilõivuseadus on põhiseadusega vastuolus osas, milles hagejat kohustati hagiavalduse esitamisel hagilt hinnaga 153 386 eurot 14 senti (2 399 971 krooni 63 senti) tasuma riigilõivu 7349 eurot 83 senti (115 000 krooni). Tasumisele kuuluvaks riigilõivuks tuleks lugeda praegu kehtiv riigilõiv 1600 eurot. Hageja palus tagastada enammakstud riigilõiv 5749 eurot 83 senti.
5. Harju Maakohus tunnistas 19. juuli 2013. aasta määrusega tsiviilasjas nr 2-10-15802 põhiseadusega vastuolus olevaks ja jättis kohaldamata RLS § 56 lõike 1 ja lisa 1 1. aprillist 2010 kuni 20. aprillini 2010 kehtinud redaktsioonis, mis koostoimes näevad ette kohustuse tasuda tsiviilasjas hinnaga kuni 2 500 000 krooni riigilõivu 115 000 krooni. Maakohus määras tasumisele kuuluvaks riigilõivuks kehtiva riigilõivuseaduse lisa 1 alusel 1600 eurot ja rahuldas hageja taotluse tagastada enamtasutud riigilõiv ning tagastas hagiavalduse esitamisel tasutud riigilõivust 5749 eurot 83 senti. Maakohus tugines oma määruses Riigikohtu riigilõivudealasele praktikale.
6. Harju Maakohtu määrus saabus Riigikohtusse 22. juulil 2013.
7. Riigikogu põhiseaduskomisjon ja õiguskomisjon on seisukohal, et enne 1. juulit 2012 kehtinud riigilõivud olid põhiseaduse vastased.
8. Õiguskantsler leiab, et põhiseaduse § 15 lõike 1 esimese lause ning §-ga 11 ei ole kooskõlas hagiavalduse esitamise ajal kehtinud RLS § 56 lõige 1 koostoimes lisaga 1, mille alusel tuli tsiviilasjas hinnaga üle 2 000 000 krooni kuni 2 500 000 krooni maksta hagiavalduselt riigilõivu 115 000 krooni.
9. Justiitsminister leiab, et asjassepuutuvad sätted on põhiseadusega kooskõlas. Tsiviilasjades on riigilõivu üheks eesmärgiks riigi kohtupidamisele tehtavate kulutuste hüvitamine. Olemas on õiguslik mehhanism maksejõuetu isiku riigilõivu tasumisest täielikult või osaliselt vabastamiseks.
10. Riigilõivuseaduse (RT I 2006, 58, 439; RT I, 22.12.2010, 1) § 56 "Hagiavalduse, avalduse ja kaebuse läbivaatamine" lõige 1:
"Hagiavalduse esitamisel tasutakse riigilõivu lähtuvalt hagihinnast käesoleva seaduse lisa 1 järgi või kindla summana."
11. Lisa 1 riigilõivuseaduse juurde „Riigilõivu täismäärad avalduse esitamise eest tsiviilkohtumenetluses (kroonides)" (1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010) väljavõte:
12. Säte, mille põhiseaduspärasust Riigikohus hindab, peab olema vaidluse lahendamisel asjassepuutuv (põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse seaduse (PSJKS) § 14 lõige 2).
13. Harju Maakohus tunnistas riigilõivuseaduse vaidlusalused sätted põhiseaduse vastaseks ja jättis kohaldamata 19. juuli 2013. aasta määrusega tsiviilasjas nr 2-10-15802, vaadates läbi ja rahuldades hageja 18. aprilli 2013. aasta avalduse tagastada hagiavalduselt enamtasutud riigilõiv ning tunnistada riigilõivumäär põhiseadusvastaseks. Hageja oli esitanud 5. aprillil 2010 Harju Maakohtule hagiavalduse ja tasunud hagihinnalt 2 399 971 krooni 63 senti riigilõivu 115 000 krooni.
14. Kolleegium leiab, et hageja avalduse lahendamise ajal Harju Maakohtus olid RLS § 56 lõige 1 ja lisa 1 alates 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis asjassepuutuvad sätted osas, mis nägid ette, et hagiavalduselt hagihinnaga üle 2 000 000 krooni kuni 2 500 000 krooni tuli tasuda riigilõivu 115 000 krooni. Harju Maakohus on need riigilõivuseaduse sätted tunnistanud põhiseadusega vastuolus olevaks põhjendamatult kitsalt ajavahemiku osas 1. aprillist 2010 kuni 20. aprillini 2010. Riigilõivu määr 115 000 krooni hagi hinna puhul üle 2 000 000 krooni kuni 2 500 000 krooni kehtis 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010.
15. Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium tunnistas 12. septembri 2013. aasta otsusega asjas nr 3-4-1-18-13 praegu vaidlustatuga sama lõivumäära põhiseadusvastaseks. Seetõttu tunnistab kolleegium PSJKS § 15 lõike 1 punktile 5 tuginedes, et riigilõivuseaduse (RT I 2006, 58, 439; RT I, 22.12.2010, 1) § 56 lõige 1 ja lisa 1 olid 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis põhiseadusega vastuolus osas, milles tsiviilasjas hinnaga üle 2 000 000 krooni kuni 2 500 000 krooni tuli hagiavalduselt tasuda riigilõivu 115 000 krooni.
Priit Pikamäe, Ott Järvesaar, Lea Laarmaa, Jaak Luik, Jüri Põld


text:
TsÜS § 68 lg 3 järgi võib tahteavalduseks olla kaudne tahteavaldus, mis väljendub teos, millest võib järeldada tahet tuua kaasa õiguslik tagajärg. Kaudne tahteavaldus tuleb TsÜS § 69 lg 2 lugeda järgi kätte saaduks alates hetkest, millal tahteavalduse adressaat on teada saanud teost, millega kaudset tahteavaldust väljendati. VÕS § 13 lg-t 3 tuleb kohaldada analoogia alusel ka juhtudele, kus lepingu pooled on kokku leppinud tahteavalduse kättetoimetamise tingimustes ja üks lepingu pooltest teeb tahteavalduse neid tingimusi rikkudes. See tähendab näiteks, et kui pooled on kokku leppinud, et lepingu kohta tehtavad tahteavaldused toimetatakse kätte allkirja vastu, siis muul viisil lepingust taganemise tehingu kättetoimetamine on kehtiv, kui sellise kättetoimetamisega on nõus selle tehingu adressaat. Ka lepingust kaudse tahteavalduse tegemise teel taganemisega väljendab sellise tahteavalduse tegija ühtlasi oma nõusolekut mitte järgida tahteavalduste tegemise kokkulepitud vormi ja kättetoimetamise tingimusi.
3-2-1-107-08 Riigikohus 20.11.2008
VÕS § 116 lg 1 näeb lepingust taganemise eeldusena ette lepingurikkumise olulisust, lg 2 loetleb näitlikult juhud, mille esinemisel saab olla tegemist olulise lepingurikkumisega. Samuti võivad lepingupooled ise kokku leppida, et oluliseks lepingurikkumiseks on mõni muu rikkumine, mis ei ole sätestatud VÕS § 116 lg 2 p-des 1-4, kuid annab ühele poolele õiguse lepingust taganeda.
Üürileandja teade üürnikule äriruumide üleandmise tähtaja muutumisest ei ole käsitatav lepingu muutmisena, millega lepingujärgne täitmise tähtaeg oleks pikenenud. Üksnes lepingupoole kohustus vastata teise poole muudatusettepanekule kirjalikult, ei anna alust käsitada lepingupoole vaikimist nõustumusena TsÜS § 68 lg 4 alusel.
VÕS § 277 määrab kindlaks asjaolud, mille esinemisel on üürnikul võimalik üürilepingust taganeda, kuid ka nende asjaolude esinemisel tuleb lisaks arvestada taganemise kui õiguskaitsevahendi kasutamise üldisi eeldusi, mis on sätestatud VÕS §-s 116. VÕS §-le 278 saab tugineda siis, kui asja kasutamise takistus ilmneb pärast üürilepingu eseme üleandmist.
3-2-1-30-08 Riigikohus 28.04.2008
Kolmanda isiku kaasamine TsMS § 216 lg 1 järgi on õigustatud, kui esineb tõenäoline võimalus, et kohtuotsus võib sellele isikule kaasa tuua TsMS § 216 lg-s 1 nimetatud tagajärgi.
Lepingus märgitud tarbitud soojusenergia eest tasumisele kuuluva tariifi muutmine kujutab endast lepingu muutmist. Kuid VÕS § 13 lg 1 järgi võib lepingut muuta lepingupoolte kokkuleppel või lepingus või seadusega ettenähtud muul alusel.
Kaugkütteseaduse mõtteks ei saa olla nn väiketootja vabastamine kohustusest kooskõlastada soojusenergia piirhind kohaliku omavalitsusega. Kaugkütteseaduse mõtte kohaselt ning arvestades seaduse üldist eesmärki ja praktilist vajadust, tuleneb seadusest, et soojuse piirhind tuleb kooskõlastada vallavalitsusega. Kooskõlastust ei asenda ka asjaolu, et KKütS § 28 ja § 29 lg 4 kohaselt on vallavalitsusel õigus kontrollida seaduses sätestatud juhtudel soojusettevõtja rakendatavat hinnakujundust. Pigem järeldub see, et vallavalisus peab piirhinna kooskõlastamisel kontrollima hinnakujundust. Alles seejärel, kui soojatootja on piirhinna kooskõlastanud vallaga, peab ta lisaks piirhinna ka avalikustama (KKütS § 8 lg 4). Kui soojatootja on kehtestanud soojusenergia piirhinna seaduses sätestatud korda järgides, on tal õigus müüa soojust hinnaga, mis ei ületa piirhinda (KKütS § 9 lg 4). Kui soojusenergia tootja nõuab soojusenergia tarbijalt tarbitud soojusenergia eest ühepoolselt tõstetud hinda KKütS § 9 lg 4 vastaselt, võib tema nõue tuleneda soojusenergia müügilepingust endast. Lepingu tõlgendamise kaudu võib lepingust tuleneda, et tootjal oli õigus muuta ühepoolselt hinda sõltumata sellest, kas ta kooskõlastas tariifi või piirhinna kohaliku omavalitsusega.

matches:
§ 68
§ 69
§ 13
Riigikohus
§ 116
§ 116
§ 68
§ 277
Riigikohus
§ 216
§ 216
§ 13
§ 28
§ 29
§ 8
§ 9
§ 9