Tallinna Linnavolikogu 05.04.2012 määrus number 9 [RT IV, 09.03.2013, 46]
Jõustumine: 16.04.2012
Redaktsiooni kehtivus: 16.04.2012 - ... [RT IV, 09.03.2013, 46]
5. aprill 2012 nr 9
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 7 ja § 37 ja Tallinna Linnavolikogu 25. veebruari 2010 määruse nr 13 “Tallinna arengudokumentide menetlemise kord” § 34 alusel ning kooskõlas Tallinna Linnavolikogu 19. juuni 2008 otsusega nr 129 “Tallinna arengukava 2009−2027 kinnitamine”.
§ 1. Kinnitada Kesklinna linnaosa arengukava aastateks 2012-2016 vastavalt lisale.
§ 2. Arvestada Kesklinna linnaosa arengukavaga Tallinna linna järgnevate aastate eelarvestrateegiate ja eelarvete koostamisel linna eelarve võimaluste kohaselt.
§ 3. Määrus jõustub 16. aprillil 2012.
Tallinna Linnavolikogu 5. aprilli 2012
“Kesklinna linnaosa arengukava aastateks 2012-2016”
KESKLINNA LINNAOSA ARENGUKAVA
AASTATEKS 2012-2016
SISSEJUHATUS................................................................................................................................. 3
1. ÜLEVAADE TALLINNA KESKLINNA LINNAOSAST................................................................ 3
2. TALLINNA KESKLINNA HETKEOLUKORD JA ARENGUVÕIMALUSED VALDKONDADE KAUPA 7
Rahvastik................................................................................................................................................................................... 7
Ettevõtlus.................................................................................................................................................................................. 8
Turism...................................................................................................................................................................................... 10
Kultuur..................................................................................................................................................................................... 12
Haridus.................................................................................................................................................................................... 15
Sotsiaalhoolekanne ja tervishoid.......................................................................................................................... 18
Turvalisus.............................................................................................................................................................................. 21
Linnakeskkond................................................................................................................................................................... 24
Elamumajandus.................................................................................................................................................................. 28
Haldussüsteem................................................................................................................................................................... 30
3. KESKLINNA VISIOON, EESMÄRGID JA TEGEVUS............................................................... 33
4. KESKLINNA LINNAOSA ARENGUKAVA 2012-2016 FINANTSPLAAN (eurodes)........ 51
5. ARENGUKAVA TÄITMISEGA SEOTUD RISKID JA NENDE MAANDAMISE VÕIMALUSED 53
6. ARENGUKAVA SEIRE JA MUUTMISE KORD........................................................................ 53
7. Kasutatud materjalid............................................................................................................ 54
Tabel 1. Kesklinna registreeritud elanike arv aastatel 2007-2011.................................................... 7
Tabel 2. Tallinna külastanud välisturistide päritoluriikide esiviisik aastatel 2006-2011................. 11
Tabel 3. Laste arv Tallinna Kesklinna koolieelsetes lasteasutustes aastatel 2005-2011................. 15
Tabel 4. Kesklinnas toime pandud kuriteod liikide kaupa............................................................. 22
Tabel 5. Detailplaneeringud Tallinnas ja Kesklinnas aastatel 2004-2011....................................... 24
Joonis 1. Kesklinna rahvastikupuu seisuga 01.01.2012. 7
Joonis 2. Turistide arv (tuhandetes) Tallinna majutusettevõtetes aastatel 2000-2011. 10
Joonis 3. Tallinna saabunud kruiisilaevade ja -reisijate hulk aastatel 2000-2011. 11
Joonis 4. Õpilaste osakaal registreeritud elukoha järgi Tallinna Kesklinna koolides 2011.-2012. õppeaastal 16
Joonis 5. Õpilaste arv Kesklinna üldhariduskoolides aastatel 2004-2011. 16
Joonis 6. Kesklinnas registreeritud ja avastatud kuriteod aastatel 2005-2011. 21
Tallinna Kesklinna linnaosa loodi 4. märtsil 1993 Tallinna Linnavolikogu otsusega, mis jaotas pealinna kaheksaks kindla territooriumiga linnaosaks. Iga linnaosa juurde loodi omavalitsus. Tallinna Kesklinna linnaosa on pealinna ja kogu Eesti seisukohalt keskse tähtsusega. Siia on koondunud enamik tähtsamaid avaliku sektori valitsusinstitutsioone, erinevaid äriettevõtted ning kolmanda sektori organisatsioone. Linnaosana on Tallinna Kesklinn kõigile Tallinna külastajatele Eesti pealinna visiitkaardiks.
Kesklinna linnosa arengukava koostamisel tugineti strateegiale “Tallinn 2030”[1] ja “Tallinna arengukavale aastateks 2009-2027”[2]. Tallinna vanalinna arengut suunav dokument on “Tallinna vanalinna arengukava”[3].
Arengukava koostamise eesmärk oli kindlaks määrata linnaosa strateegilised suundumused ja luua alus lähiaastate tegevuse seostamiseks iga-aastase eelarvega. Arengukava koostamist korraldas Tallinna Kesklinna Valitsus. Töösse olid kaasatud Tallinna Kesklinna Valitsuse, Tallinna Linnavalitsuse eri ametiasutuste valdkondade spetsialistid, Tallinna Kesklinna Halduskogu esindajad ning ettevõtete ja vabaühenduste esindajad. Kesklinna linnaosa arengukava koostamisel juhinduti Tallinna arengudokumentide menetlemise korrast, mis on vastu võetud Tallinna Linnavolikogu 25. veebruari 2010 määrusega nr 13.
Kesklinna linnaosa arengukavas antakse ülevaade linnaosa üldandmetest ja ruumilisest struktuurist, analüüsitakse peamiste valdkondade kaupa linnaosa hetkeolukorda ja arenguvõimalusi. Arengukava sisaldab Kesklinna linnaosa tegevuskava aastateks 2012-2016, mis arvestab linnaosa arenguvajadusi ja on kooskõlas Tallinna linna teiste arengudokumentidega. Eesmärgipärased toimingud on lähtekohaks Tallinna Kesklinna Valitsuse iga-aastase eelarve koostamisel.
Tallinna Kesklinna Valitsus tänab kõiki, kes oma mõtete ja tegudega aitasid kaasa arengukava koostamisele.
1. ÜLEVAADE TALLINNA KESKLINNA LINNAOSAST
Tallinna Kesklinna linnaosa (edaspidi Kesklinn) on üks kaheksast Tallinna linnaosast ning asub Tallinna südames 30,6 km2 suurusel alal. Põhjast piirneb Kesklinn Tallinna lahega, itta jäävad Lasnamäe ja Pirita linnaosa, läände Kristiine linnaosa, loodesse Põhja-Tallinna ja edelasse Nõmme linnaosa. Lõunast piirneb Kesklinn Rae valla piiriga. Põhja-Tallinna ja Kesklinna vahelise piiri muutmiseks on Tallinna Linnavolikogus algatatud otsuse eelnõu menetlus.
Kesklinna eripäraks on mitmest ajajärgust pärit hoonestus. Kesklinnas, vanalinna vahetus läheduses ja sadama ümbruskonnas, asuvad Eesti peamised äri- ja kaubanduspiirkonnad. Hoonete korrastatus varieerub ja sõltub eelkõige omaniku võimalustest. Mitme Kesklinna asumi kohta on algatatud teemaplaneeringud, millega soovitakse määrata piirkonna edasine areng. Lisaks muinsuskaitse all olevale vanalinnale on Kesklinnas üheksa miljööväärtuslikku piirkonda, millest tuntuim on Kadriorg. Tervikliku piirkonnana on kaitse alla võetud ka Tatari puitasum ja Kassisaba asum, kus on huvipakkuvaid näiteid Tallinna puitarhitektuurist. Miljööväärtuslikuks on tunnistatud ka vanalinna ja sadama vahel asuv Rotermanni kvartal, millele on iseloomulikud juugendist mõjutatud mahukad kiviehitised, ning Herne, Veerenni, Õilme ja Magasini tänava vaheline ala, mis paistab silma roheluse ja aedlinliku olustiku poolest.
Tihedast hoonestusest hoolimata on Kesklinnas rikkalik haljastus. Siin on kokku 42 haljasala, tuntuimad neist on Kadrioru park, Toompark (Snelli tiigi ümbrus), Hirvepark, Tammsaare park ja Musumägi. Looduslähedase miljöö loob ka meri. Lisaks Tallinna sadamale jääb Kesklinna mitu kilomeetrit rannajoont Linnahallist Maarjamäeni.
Kesklinna asumid
Vanalinn on ajaloolis-arhitektuuriliselt ja kultuurilooliselt unikaalse asumina kantud UNESCO maailmapärandi nimekirja. Vanalinnas on tänaseni säilinud 11.-15. sajandil kujunenud tänavavõrk, krundipiirid ja suur osa ehitistest. Kunagise hansalinna võimsusest annavad tunnistust 1404. aastal ehitatud Raekoda, Niguliste, Oleviste,[4] Pühavaimu ning Toomkirik, dominiiklaste ja tsistertslaste kloostrid ning värvika ajalooga ordulinnus, tänane Toompea loss. Säilinud on rohkem kui pool keskaegsest torniderikkast linnamüürist koos hiljem rajatud muldkindlustustega. Vanalinna areng, mis juhindub “Tallinna vanalinna muinsuskaitseala põhimäärusest” ja selle alusel koostatud Tallinna vanalinna arengukavast, peab tagama kultuuripärandi säilimise, eksponeerimise ning aktiivse kasutuselevõtu. Vanalinnas tuleb säilitada elanike igapäevaelu toetav infrastruktuur ning avalike huvide ja äritegevuse tasakaal. Vanalinna kuulumist UNESCO maailmapärandi nimistusse ja eripärase miljöö säilitamise vajadust, samuti turismi ja loomemajanduse hetkeseisu ja arengusuundi käsitletakse põhjalikumalt Tallinna vanalinna arengukavas.
Südalinna asumisse kuulub kogu vanalinna ümbritsev piirkond, sh miljööväärtuslik Rotermanni kvartal unikaalse, 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses ehitatud tervikliku paekivihoonetest koosneva tööstuskvartaliga. Südalinn on Tallinna äri- ja kaubandustegevuse keskus. Siit saavad alguse kõik peamised Tallinnast välja suunduvad riikliku tähtsusega magistraalid - Pärnu maantee, Tartu maantee, Narva maantee. Südalinna on koondunud Tallinna teatrid ja muud peamised kultuuri-, haridus-, meelelahutus- ja majutusasutused ning siin asub arhitektuuriliselt esinduslikes hoonetes hulgaliselt nii riigi- kui ka linnavalitsuse asutusi. Südalinna arengus on oluline pöörata tähelepanu kasutamata alade liitmisele avaliku ruumiga ja linnaruumi arengu vastavusele avalikele huvidele.
Kadrioru asum on eelkõige vaba aja veetmise ja elupiirkond. Asumi kese on 18. sajandi alguses ehitatud Kadrioru loss koos barokse pargiansambliga. Kadriorus asuvad Eesti Kunstimuuseum (KUMU), Kadrioru kunstimuuseum, Peeter I majamuuseum, tuntud kirjanike memoriaalmuuseumid jm. Eripärase ja ajaloolise keskkonna tõttu on Kadriorg kuulutatud üheks Tallinna miljööväärtuslikuks piirkonnaks. Seda iseloomustavad eelkõige 19. sajandi lõpul ja 20. sajandi alguses ehitatud 2-3-korruselised puitelamud. Kadriorgu kui miljööväärtuslikku piirkonda arendatakse teemaplaneeringu järgi, keskendudes peamiselt elamis- ja rekreatsioonifunktsioonidega hoonete ja rajatiste renoveerimisele ning ehitusele. Kadrioru asum on tähelepanuväärne ka selle poolest, et siin asub Vabariigi Presidendi Kantselei ning mitme riigi suursaatkonnad.
Raua asum kui miljööala on praegusena välja kujunenud peamiselt 20. sajandi esimesel poolel. Varem asusid siin suured tööstusettevõtted, millest enamik on tänaseks ümber ehitatud büroohooneteks. Piirkonnas domineerivad 1920.-1960. aastatel ehitatud kuni seitsmekorruselised korterelamud ning paljud äri- ja teenindusettevõtted. Siin asuvad ka Eesti Raadio ja Eesti Televisiooni hoonekompleksid. Asumi südameks võib pidada Tallinna 21. Kooli hoonet ja selle vahetus läheduses asuvat Politseiparki. Raua asumi suhteliselt hea seisukorra tõttu toimub areng peamiselt olemasolevate hoonete renoveerimise ning rekreatsioonipiirkondade arendamise kaudu.
Kompassi piirkond asus Härjapea jõe ning Narva ja Tartu maanteede vahelisel alal ning piirnes Laikmaa tänavaga läänes ning Liivalaia ja Pronksi tänavaga idas. Vanimad andmed asumi kohta pärinevad aastast 1769. Piirkonna nimi pärineb arvatavasti samanimeliselt kõrtsilt. Omaaegne tänavavõrk ei ole säilinud.
Maakri on asum Rävala puiestee, Lauteri ja Liivalaia tänavate ning Tartu maantee vahel. Asumit iseloomustab kõrghoonestus.
Sibulaküla asum paikneb Kentmanni, Kaupmehe ja Lembitu tänava piirkonnas. Hoonestus ja kruntide jaotus pärineb 17. sajandist. Kvartal hävitati Põhjasõja ajal ning taastati 19. sajandi I poolel. Asumile andsid nime rohked juurviljaaiad. 1944. aasta märtsipommitamisel hävinenud 1−2 korruselisi puitelamuid ei taastatud, vaid ehitati kõrgemad hooned, sealhulgas praegune Välisministeeriumi ja Olümpia hotelli hoone. Sibulakülas paikneb ka Lembitu park.
Tõnismäe asum koos Toompeaga olid muinasajal Tallinna vanimad asustusalad. Esimene märge Tõnismäe kohta pärineb aastast 1348. Praeguse nime on asum saanud seal asunud surnuaia kabeli järgi. Oma loodusliku eripära tõttu (suhteline kõrgus merepinnast 30 m) on piirkond ajaloo vältel olnud sõjaliselt huvipakkuv, mistõttu hoonestus on korduvalt hävitatud. Tõnismäel asub mitu valitsusasutust, saatkonnad, Kaarli kirik ja Eesti Rahvusraamatukogu.
Veerenni asumi ajalugu algab 1345. a rajatud Tallinna joogiveekanali äärde kujunenud Veerenni tänava hoonestust. Asum on ajalooliselt olnud tööliselamute ja tööstuspiirkond, kus pikka aega tegutses Lutheri Vineerivabrik. Veerenni piirkond oli üks esimesi Tallinna asumeid, mis ehitati 20. sajandi alguses ühtse tervikliku planeeringu järgi. Veerenni-Õilme-Herne-Magasini tänava piirkond on kuulutatud miljööväärtuslikuks piirkonnaks, mida iseloomustavad väikeste ehituskruntidega täisnurksed elamukvartalid. Suur hulk 1−2 korruselisi maju, sageli ees- ja viljapuuaiaga, annavad piirkonnale eramurajooni ilme.[5] Veerenni asumis asub ka Tallinna Ühisgümnaasium, mis asutati 1920.
Kassisaba asum. Kassisaba nime kannab miljööväärtuslik piirkond, mis paikneb Toompuiestee, Paldiski maantee, Tehnika ning Endla tänava vahelisel alal. Linnaosa tagamaaks võib pidada veel Paldiski maanteelt põhja poole jäävat Kelmiküla ning Endla ja Väike-Ameerika tänava vahelist ala.
Esimest korda mainitakse Kassisaba kohanime 1732. aastal (Kassi sabba). Enne raudtee rajamist aastail 1869-1870 ulatusid ida-läänesuunalised teed üle praeguse raudteevalli. Algselt Toompea eeslinnana 17.-19. sajandil arenenud ajaloolist piirkonda iseloomustavad puitlaudisega korterelamud. Kassisaba asum kui Tallinna vanim eeslinn säilitab ka tulevikus oma miljöö ja on valdavalt elufunktsiooniga piirkond, mida peab toetama piisav infrastruktuur. Kassisaba arengus oli tähtis koht Toomgildi oldermannil Hans Heinrich Falckil, kes 1849. aastal sillutas omal kulul Paldiski maantee alguse. Suurem ehitustegevus Kassisabas algas 1877. aastal, mille tulemusena laienes linnaosa lõuna poole.
Uus Maailm sai asumina alguse 19. sajandi viimasel veerandil, kui Tallinnasse rajati raudtee ja mitu tööstusettevõtet, sealhulgas Lutheri Vineerivabrik. Sellest tulenes raudtee ja Pärnu mnt piirkonnas üürikorterite ehitamise vajadus. Selleks ajaks oli rajatud ka tänavavõrk ning kogu seda ala Pärnu mnt ääres hakati nimetama Uueks Maailmaks. Elamuehitus hakkas uuesti elavnema 1923. aastal ja jätkus 1930. aastatel. 1944. aasta märtsipommitamise tõttu olid asumis suured purustused ning sõjajärgsetel aastatel ehitati hävinenud hoonete asemel stalinistlikus stiilis kivielamuid. Puithooneid lammutati ka 1960. aastatel ja ehitati uusi elamuid. Praeguseks ajaks on selles miljööalas säilinud mitu muinsuskaitsealust arhitektuurimälestist Piirkonnas on hakanud tekkima tugev identiteet, korraldatakse Uue Maailma festivali eesmärgiga tugevdada kogukonnatunnet.
Süda-Tatari, peamiselt elamupiirkonnaks peetav asum asub kahe väga tiheda liiklusega Tallinna peamagistraali - Liivalaia tänava ja Pärnu maantee vahel.[6] Kõrghaljastusega enamasti kahe- ja kolmekordsete korterelamutega miljööala ajalugu ulatub 14. sajandisse. Praegune hoonestus pärineb 19. sajandi lõpust ja 20. sajandi algusest. Nõukogude okupatsioon ja II maailmasõda, eriti 1944. a märtsipommitamine, tekitasid asumis suuri purustusi. Aastast 1999 asub Süda-Tatari asumis Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia, 21. sajandi algul lisandus puitasumisse mitu uut büroohoonet. Süda-Tatari asumi struktuuris suuri muudatusi ette näha ei ole, kuid senisest enam vajab tähelepanu piirkonna hoonete renoveerimine.
Juhkentali asum paikneb vanalinnast kagus, Siselinna kalmistu ning Tartu mnt vahel. Piirkonna vanim asustus paiknes Härjapea jõe kallastel. 1820. aastatel Härjapea jõe äärne hoonestus tihenes. Juhkentali kaotas palju oma ilmest 1944. aasta märtsipommitamise tagajärjel. Asumis paiknevad olulised spordirajatised: 1955. a valmis Kalevi keskstaadion ja 1961. a Kalevi spordihall. 1946. a asutati Tallinna Juhkentali Gümnaasium (Tallinna 23. Keskkool).
Keldrimäe asum paikneb Tartu mnt ja Juhkentali tn vahel. Ala oli asustatud juba alates kiviaja lõpust. Enne II maailmasõda olid hooned peamiselt 1-2-korruselised üürimajad. Suured muutused toimusid 1970. aastatel, mil lammutati 1920.-1940. aastatel ehitatud kahekorruselised majad ning rajati suurel hulgal astmelisi paneelelamuid, mille kõrgus varieerub viiest kuni üheksa korruseni. Asumis paikneb Kaasani kirik ja 1949. a rajatud Keskturg.
Torupilli asum paikneb Tartu mnt, Pronksi, Gonsiori ja Lasnamäe tänava vahelisel alal. Ühtne hoonestus tekkis piirkonda 18. saj ning 19. saj esimesel poolel. Torupilli asum oli pikka aega tööstuspiirkond. Asumis paiknevad Tallinna Kesklinna Vene Gümnaasium ja Kadrioru Saksa Gümnaasium.
Kitseküla asum paikneb Tallinna-Riisipere ja Tallinna-Viljandi raudtee vahelisel alal ning ulatub Järvevana teeni. Asumi hoonestus pärineb aastatest 1897-1939, valdav osa on ehitatud aastatel 1900-1913 ja 1928-1939. Miljööväärtusliku piirkonna muudab tähelepanuväärseks küllaltki väikese territooriumi arhitektuuriline mitmekesisus (sh tsaariaegne väike ühekorruseline agulimaja, nn Lenderi majad, Tallinna maja tüüpi kivitrepikojaga puitelamud ning üks väljapaistvamaid Stalini-aegseid elamuansambleid Tallinnas). Märkimisväärsed on ka lasteaiad Magdaleena tänaval koos algupärase haljastusega.
Sadama asum on sajandite vältel olnud merevärav Tallinnasse. Asumi keskmeks on Tallinna reisisadama terminalid, kuhu saabuvad liinilaevad eelkõige Helsingist ja Stockholmist, aga ka kruiisilaevad kogu maailmast. Sadama alal jätkub kiire areng (Rotermanni kvartal), asumisse on koondumas mitmed turistidele mõeldud kaubandus-, majutus- ja meelelahutusettevõtted. Asumi läbimõeldud arendamine loob eeldused asumi kasutuselevõtuks multifunktsionaalse[7] linnakeskkonnana, kus on tasakaalus ettevõtlus, kultuur ja elukeskkond.
Mõigu asub Tallinna linna piiril Tallinna-Tartu maantee vahetus läheduses ja Tallinna lennujaama naabruses, osaliselt Ülemiste järve kaitsetsoonis. Asumi laienemise tõttu ei ole Mõigu enam täielikult Tallinna linna piires, ulatudes osaliselt Rae valla territooriumile. Piirkond on viimastel aastatel kiiresti arenenud elamu- ja ettevõtluspiirkonnaks. Siin asub tehnopark ligi 40 ettevõttega. Areng jätkub nii ettevõtlus- kui elamupiirkondade arendamisega.
Luite tänava asum paikneb Tallinna Kesklinna lõunaservas paralleelselt Ülemiste järve põhjakaldaga. Asum on 1950.-1960. aastatele iseloomuliku arhitektuuriga eramupiirkond. Luite asumis säilitatakse ka tulevikus eramupiirkonna miljöö.
Ülemiste järv asub Tallinna Kesklinna lõunaserval. Pindalalt 943,1 ha suurune Ülemiste järv on määrava tähtsusega veekogu Tallinna varustamisel joogiveega. Kuna järve ääres asub Tallinna veepuhastusjaam, siis ümbritseb järve sanitaarvöönd. Peale selle piirab järve ka haljasvöönd. Ümber järve kulgeb Järve terviserada.
Aegna saar pindalaga 2,93 km2 asub Tallinnast 14 km kaugusel Tallinna lahe kirdeküljel. Aegnal elab Eesti rahvastikuregistri andmetel 11 elanikku, kellest neli elab saarel aastaringselt. Ajalooliselt oli saarel kaitsefunktsioon. Praeguseni on osaliselt säilinud 20. sajandi militaarehitisi. Peale Peeter I merekindluse rannapatareide on saarel sõjalisi objekte ka omaaegse Eesti Vabariigi ja nõukogude ajast. Alates 20. sajandi keskpaigast muudeti saar järk-järgult puhkealaks. Ka praegu on Aegna saar peamiselt puhke-eesmärkidel kasutatav maastikukaitseala, millest 80% on kaetud metsaga. Aegnal on 24 looduskaitse all olevat rändrahnu ja 19 kinnismälestist. Saarel asub loodusmaja. Aegna maastikukaitseala kaitse-eeskirja kohaselt on inimtegevus saarel piiratud. Suvehooajal maist oktoobrini on Aegna ja mandri vahel regulaarne laevaühendus.
2. TALLINNA KESKLINNA HETKEOLUKORD JA ARENGUVÕIMALUSED VALDKONDADE KAUPA
Viimasel 5 aastal on Kesklinna elanike arv igal aastal kasvanud. 01.01.2012 seisuga oli Kesklinnas registreeritud 51 308[8] elanikku, mis moodustas 12,33% kogu Tallinna rahvastikust.[9] Kesklinna asustustihedus on 1658 in/km2.
Tabel 1. Kesklinna registreeritud elanike arv aastatel 2007-2011
Elanike arvu kasv aasta jooksul[10]
Kasv %
Allikas: Tallinna Kesklinna Valitsuse rahvastikuregistri osakond
Kesklinna elanike vanuselist jaotust iseloomustab rahvastiku struktuur soo ja vanuse järgi, mida on kujutatud joonisel 1.
Joonis 1. Kesklinna rahvastikupuu seisuga 01.01.2012
Kesklinna elanikest on 45,75% mehed ja 54,25% naised. Naiste osakaal on suurem pea kõigis vanusegruppides, eriti märgatavalt aga üle 50aastaste seas. Tööealine elanikkond (15−64aastased) moodustab kogu Kesklinna elanikkonnast 68,6%. Kesklinna rahvastikupotentsiaali saab hinnata heaks ja positiivne on ka asjaolu, et elanike arv näitab kasvutrendi.
§ Kesklinna elukeskkonna kvaliteedi parendamine, asustuse tihendamine.
§ Kesklinna funktsioonide mitmepalgelisuse säilitamine.
Tallinn on Eesti kõrgeima ettevõtlusaktiivsusega piirkond. Peamised ettevõtlussektorid Kesklinnas on ärijuhtimine ja -nõustamine, toitlustusteenuse osutamine, majutus- ja teiste turismiteenuste osutamine, jaekaubandus, teenindus, finantsvahendus ning vähemal määral töötlev ja kergetööstus.
Kesklinnas tegutseb hulgaliselt kaubandusettevõtteid. 01.02.2012 seisuga tegutseb siin 2120 aktiivset jae- ja 735 hulgikaubandusettevõtet. Kesksel kohal on toitlustamine ja teenuste pakkumine, vastavalt 708 ja 1130 ettevõtet.[11] Majutusteenuseid osutavad 150 ettevõtet, neist 45 hotelli. Lisaks asuvad Kesklinnas paljud kogu linna elanike teenindamiseks väga olulised asutused, näiteks advokaadi- ja kinnisvarabürood ning pangakontorid. Mitme Kesklinna, eriti vanalinna, ettevõtte tegevus on suunatud turismile ning meelelahutusele. Meelelahutusettevõtete tegevuse laienemine Kesklinna ja vanalinna linnaruumi tekitab elanike ja äride huvide vahel elamufunktsiooniga kvartalites vastuolusid. Näiteks ei ole elanike huvides müra suurenemine ja turvatunde kahanemine, mis meelelahutusasutustega sageli kaasneb.
Kesklinna ettevõtluskeskkonda iseloomustavad hea logistiline ühendus, korralikud tehnovõrgud ja suur tarbijaskond.
Kesklinn on ettevõtetele logistiliselt hea asukoht, kuna
a) lähedal paikneb mitu rahvusvahelist transpordisõlme (Tallinna reisisadam, Tallinna bussijaam, Balti jaam, Tallinna lennujaam);
b) linnaosal on hea transpordiühendus Tallinna teiste linnaosadega;
c) linnaosa üks eeliseid on riigiasutuste lähedus;
d) linnaosas on hästi välja arendatud telefoni-, interneti- ja mobiilsidevõrgud.
Kesklinna mõjualasse on koondunud Eesti suurim tarbijaskond. Tallinna Linnavalitsuse andmetel elas 2011. aastal[12] Eesti 1 340 194 elanikust Tallinnas 411 980 inimest ehk 31% kogu Eesti elanikkonnast. Koos Harju maakonna elanikega on piirkondliku tarbijaskonna suurus 528 468 inimest ehk 39,4% kogu Eesti elanikkonnast. Lisaks peatub Kesklinnas suurem osa Eestit külastavaid välisturiste: 2011. aastal ööbis Eesti majutusettevõtetes kokku 2,53 miljonit turisti, nendest rohkem kui pooled (54%) peatusid Tallinnas.[13] Turistide arv Tallinnas: 1,38 mln ( 7% võrreldes 2010. aastaga). Välisturistid moodustasid turistide hulgast 89% (1,23 mln inimest, kasv 7,7% võrreldes 2010. aastaga). Siseturiste oli 150 513 ( 1,9% võrreldes 2010. aastaga). Seega on Kesklinnas tegutsevatel ettevõtetel ligipääs suurimale ja kõige maksujõulisemale eraisikutest tarbijaskonnale, kuna enamik Tallinna külastajaid tarbib Kesklinnas pakutavaid teenuseid ja ostab siit kaupu.
Kesklinna ettevõtluskeskkond on soodne nii turismiteenuste pakkujatele, kes saavad kasutada vanalinna traditsioonilist kultuuri-, arhitektuuri- ja ajaloopärandit, kui ka mitmesugustele ettevõtetele, kes pakuvad teenuseid kas üksikisikutele või ettevõtetele, ning vajavad seepärast häid kommunikatsioonivõimalusi ja head logistilist asukohta.
Tööjõud ja töötus
Kesklinnas on töökohti rohkem kui linnaosas elanikke. Siia sõidetakse tööle teistest linnaosadest ja Tallinnaga külgnevatest valdadest. Seisuga 01.01.2012 oli Kesklinnas registreeritud 1197 töötut, mis moodustab 9% Tallinna töötute üldarvust.
Ettevõtluse soodustamine ja tegevusalade mitmekesistamine
Tallinnas elavdavad ettevõtlust lisaks atraktiivsele ettevõtluskeskkonnale, suurele tarbijaskonnale ja väljaõppinud tööjõule ka eri toetusmeetmed, kehtestatud õigusaktid ja soodustused.
Tallinna ettevõtetele eraldatakse mitmesuguseid toetusi, sealhulgas uute töökohtade loomise toetusi.[14] Nende eraldamist koordineerib Tallinna Linnavalitsus. Kesklinnas ei ole ette näha eraldi just linnaosale kavandatud toetusmeetmeid.
Tallinna Kesklinna Valitsus ja Tallinna Kesklinna Halduskogu osalevad ettevõtlust puudutavate õigusaktide väljatöötamises, kauplemisõiguse kehtestamises, linnarajatiste ja linnale kuuluvate äriruumide kasutusele andmises. Peale selle määravad linnaosavalitsus ja halduskogu ruumide kasutusfunktsioonid ning tagavad linna pindade korrashoiu. Äritegevuse toetamiseks soodustatakse uute hoonete projekteerimisel polüfunktsionaalsete rajatiste kavandamist, näiteks kui eluhoone asub sobilikus kohas, võimaldatakse esimesele korrusele projekteerida äripinnad. Taoline lähenemine suurendab linnaruumi kasutamist ja muudab selle turvalisemaks.
§ Äritegevuse kavandamine. Tallinna Linnavolikogu 28. jaanuari 2010 määrusega nr 2 muudeti “Linnavara kasutusse andmise korda”, mis annab võimaluse lihtsamal viisil pikendada Tallinna linnaga sõlmitud üürilepinguid, andes ettevõtjale kindlustunde. Arengut takistavate tegurite minimeerimine, tihe koostöö muinsuskaitseametiga. Väikeettevõtluse arendamine, elanikehulga suurendamine.
§ Piirkondade funktsioonide täpsustamine ja äritegevuse laiendamine. Kesklinna linnakeskkonda mitmekesistab oluliselt endiste tootmisalade ja kasutamata piirkondade, sh sadama-ala, Rotermanni kvartali ja Veerenni kvartali arendamine. Piirkondade arendamisel tuleb silmas pidada ka rekreatsioonialade kavandamist ning liiklusskeemide koostamist alade teenindamiseks. Tähtis on aidata vanalinnas säilitada mitmekülgset äritegevust, mitte toetada äritegevuse koondumist ainult suurtesse kaubanduskeskustesse.
§ Toompea atraktiivsuse suurendamine. Toompeale on peamiselt koondunud suveniiridega kauplevad ettevõtted. Arendamist vajavad ka teised ettevõtlusvormid, mis teeksid Toompea võrdselt atraktiivseks nii kohalikele elanikele kui ka turistidele. Muu hulgas saab ettevõtlust Toompeal elavdada kultuuriürituste aktiivsema korraldamisega.
§ Turismi infrastruktuuri parendamine ja mitmekesistamine. Kesklinn, eelkõige vanalinn kui Eesti enimkülastatud paik, vajab turismiettevõtlust toetavat heakvaliteedilist infrastruktuuri. Rohealade funktsioonid vajavad mitmekesistamist ja turismibussid paremaid parkimisvõimalusi. Heatasemelisi ja nüüdisaegsemaid lahendusi nõuab jalakäijate ohutu liiklemine, infotahvlite süsteem ja heakord.
§ Turvalisuse tagamine. Turvalisuse tagamine on tähtis nii ettevõtjate, elanike kui ka linna külaliste seisukohast. Väga tähtis on suurendada politsei kohalolu avaliku korra tagamiseks. Avalike alade valgustatuse, vandalismikindla linnainventari paigaldamise ja turvakaamerate võrgu laiendamise abil suureneb linnakeskkonna turvalisus.
§ Liikluskorralduse sujuvuse ja liiklusohutuse tagamine. Tallinna Kesklinna tänavavõrk ei vasta autostumise tasemele, seetõttu esineb liiklusseisakuid ning elanikke häirib kõrge müratase. Esmatähtis on nüüdisajastada liiklusskeemi, muuta liikluskoormust, vähendada kesklinna läbivat transiitliiklust ning luua ühistranspordile ja kergliiklusele paremad liiklustingimused. Kesklinnas on mõistlik vähendada piirkiirust ja paremini kasutada parkimismajade ressurssi. Oluline on suurendada eri transpordiliikide sidusust ja suurendada linnakeskkonda säästvate sõidukite osatähtsust. Vaja on laiendada jalgrattateede võrgustikku ja rajada valgustusega ülekäiguradasid jalakäijatele.
§ Aegna saare arendus. Aegna saare maastikukaitseala aitab säilitada unikaalset looduskooslust, kuid samas kehtestab ka piirangud turismi edendamiseks saarel. Tuleb koondada olemasolevate kruntide omanike huvid ning koostada selline turismi- ja puhkekorralduse plaan, mis arvestab Aegna maastikukaitseala koormustaluvusega. Sealjuures on Tallinna Linnavalitsuse korraldada infrastruktuuri valmisehitamine ja kvaliteetsete transpordi- ja sadamateenuste korraldamine. Esmajärjekorras tuleb keskenduda külastajaid teenindava infrastruktuuri arendamisele.
Aegna saab elektrit 10 kV pingega merekaabelliini kaudu. Elektrivarustus saarel ei ole arendustegevuseks piisav. Jäätmekäitlus on osaliselt korraldatud jäätmekäitlusjaamaga, kuid terviklik süsteem puudub. Tallinna Kesklinna Valitsus hooldab sadamakai piirkonda, supelrandu, kuivkäimlaid, telkimis- ja lõkkekohti, peateid ning korraldab kogutud olmeprügi äravedu. Tsentraalne kanalisatsioon saarel puudub. Laevaliini töö tagamiseks ja külastajate randumiseks tuleb lõpetada Aegna kai rekonstrueerimine. Oluline on Aegna saare lisamine püsiasustusega väikesaarte nimekirja.
Kesklinna jaoks on oluline nii sise- kui ka välisturismiga seotud temaatika, sest siin asub üks suurimatest turismimagnetitest − 1997. aastal UNESCO maailmapärandi nimekirja kantud Tallinna vanalinn. Peale selle asub kesklinnas enamik Tallinna konverentsikeskusi ning suur hulk mitmesuguseid toitlustus- ja meelelahutusasutusi; erinevad ostukeskused, eksklusiivkaupade poed, rahvusvaheliste kaubamärkide esinduskauplused ja rahvusliku käsitöö müügikohad; rahvusvahelised transpordisõlmed; atraktiivsed rohealad ja Aegna saare unikaalne looduskooslus.
Lähtuvalt Tallinna asukohast Läänemere kaldal ning vaatamisväärsuste ja kultuuritraditsioonide sarnasusest teiste Läänemere-äärsete riikidega, on Tallinna peamisteks konkurentideks külastajate reisisihtkohtadena naaberriikide pealinnad ja tähtsamad kultuurikeskused, nagu Helsingi, Riia, Stockholm, Peterburi ja Vilnius.
Kuigi viimaste aastate majanduslangus on turismi arengut pärssinud, on Tallinn külastuste sihtkohana säilitanud atraktiivsuse ja Tallinna väisanud turistide arv püsinud enam-vähem stabiilne (vt joonis 2, turistide arvud tuhandetes). Üha enam on ostureisidel käijad asendunud turistidega, kes saabuvad siia tutvuma ajaloo- ja kultuuriväärtustega ning tarbima spaa- ja iluteenuseid.
Joonis 2. Turistide arv (tuhandetes) Tallinna majutusettevõtetes aastatel 2000-2011[15]
Välisturistide päritoluriikide esiviisikut (vt tabel 2) juhib läbi aastate Soome, kust saabuvad umbes pooled majutatud turistidest. Viimastel aastatel on tõusnud Venemaa turistide osakaal, 2009. ja 2010. aastal oli Eestit külastanud Venemaa turistide hulk kõigi Eestit külastanute seas juba teisel kohal.
Rootsist saabunud turistide hulk on olnud kõigi saabunute seas nii teisel (2003-2007) kui ka kolmandal (2009-2010) kohal ning sellest riigist pärineb 4,3% majutatutest. Vähem on turiste saabunud Saksamaalt ja Lätist, kuid turistide hulga poolest kuuluvad need maad samuti esiviisikusse. Täpsem ülevaade on antud tabelis 2, milles esitatud andmed iseloomustavad Tallinnas majutatud välisturistide osatähtsust riikide kaupa.
Tabel 2. Tallinna külastanud välisturistide päritoluriikide esiviisik aastatel 2006-2011[16]
Soome 50%
Soome 49%
Soome 53%
Soome 43%
Rootsi 7%
Rootsi 6%
Venemaa 9%
Venemaa 10%
Saksamaa 6%
Venemaa 6%
Rootsi 5%
Saksamaa 5%
Suurbritannia 5%
Norra 5%
Suurbritannia 4%
Läti 3%
Tallinna, eelkõige Kesklinna külalistest moodustavad märkimisväärse osa kruiisireisijad. Joonis 3 illustreerib kruiisireisijate arvu muutumist aastatel 2000-2011.
Joonis 3. Tallinna saabunud kruiisilaevade ja -reisijate hulk aastatel 2000-2011
Kruiisireisijate arv on aastate kaupa küll erinenud, kuid nende hulk kasvab. Kruiisilaevadega saabunud turismigrupid külastavad kindlasti nii Kesklinna kui ka Tallinna vanalinna.
§ Turismi infrastruktuuri parendamine. Tallinna Kesklinn ja vanalinn kui Eestis enimkülastatud paigad, vajavad paremaid tingimusi turismi arendamiseks. Neisse piirkondades on vaja paigutada rohkem tualette ja otsida võimalusi turismibussidele uute parkimiskohtade loomiseks. Lisameetmeid on vaja selleks, et tagada jalakäijate turvaline liiklemine, täiendada infotahvlite süsteemi ja muuta paremaks jäätmehooldus.
§ Info kättesaadavuse parandamine. Kultuurisündmuste toimumise kohta avaldatava info kättesaadavust saab parandada lisaks sündmuste reklaamimisele meedias, ka avalikku linnaruumi paigaldatavate infokandjate, -viitade ja -tahvlite süsteemi abil.
§ Teeninduskvaliteedi tagamine. Teeniduskvaliteet vajab taseme hoidmiseks ja parandamiseks pidevat tähelepanu. Ennekõike vastutab kvaliteedi eest ettevõtja, kes väljaõppinud personali kaudu tagab teenuse kõrgetasemelise osutamise. Tallinna linna ametiasutused saavad kvaliteedi tagamisel kaasa aidata mitmesuguse teavitustegevuse ning koolituste ja tunnustamise kaudu.
§ Kesklinna haljasalade korrashoid. Tempokas ehitustegevus ja linna sotsiaal-kultuuriline areng muudavad rohealade kasutusintensiivsust, mille tõttu alade planeeringuid ja funktsionaalsust tuleb pidevalt uuendada. Seda tuleb arvestada iga-aastaste investeeringuplaanide koostamisel. Toompargis vajab kiiret remonti ja puhastamist Snelli tiik. Linna südames vajab uuendamist suurte kaubandus-ärikeskuste ühendustee Tammsaare park, samuti ootavad rekonstrueerimist Patkuli ja Piiskopi aia vaateplatvormid. Mitmes pargis on rekonstrueerimisega alustatud, kuid ehitustöid tuleb jätkata parkides, nagu Falgi park, Hirvepark, Toompark jt.
§ Konverentsiturismi laiendamine. Tulenevalt Eesti turismistrateegiast on konverentsituristid oluline turistiderühm, kelle vastuvõtuks loob soodsamad tingimused olemasoleva infrastruktuuri parem kasutamine turismiettevõtjate koostöö kaudu.
§ Kõnniteede ja tänavate rekonstrueerimine. Kõnniteede ja tänavate renoveerimine kui pidev protsess peaks muutma kesklinna kõigile ligipääsetavamaks ning liikumise ja liiklemise turvalisemaks.
§ Toompea atraktiivsuse suurendamine. Linna käsutuses olevaid võimalusi Toompeal tuleb kasutada senisest enam. Toopea piirkonnas tuleb soodustada kultuuritegevuse arengut. Linnavara ja avatud linnaruum annavad võimaluse soodustada ettevõtlust, mille eesmärk on linnaruumi oskuslik kasutamine.
§ Kesklinna miljööalade laiem tutvustamine. Asumite omanäolisuse säilitamine ja elanikkonna identiteeti suurendava kodanikualgatuse toetamine.
§ Kadriorg suure muuseumite hulga ja suurepärase pargialaga vajab atraktiivseks vaba aja veetmise paigaks kujunemisel jätkuvat arendamist. Tarvilik on jätkata pargi korrastamist ja muuta see kultuurisündmuste kaudu veelgi ligitõmbavamaks. Lahendamist vajab turismibusside parkimise korraldus. Jalgrataste üürimise teenus peab olema mugav ja käepärane.
§ Aegna saare arendamine. Aegna saare maastikukaitseala turismipotentsiaali reguleeritud kasutamine loob Tallinna elanikele looduskeskse puhkepiirkonna. Tallinna Linnavalitsus korraldab kooskõlas kaitseala valitsejaga infrastruktuuri valmisehitamise.
Strateegia “Tallinn 2030” ja “Tallinna arengukava 2009-2027” määravad Kesklinna rolli kultuurivaldkonna arendamisel suhteliselt kitsalt, kuna ennekõike nähakse inimestele piisavalt võimalusi huvitegevuses osalemiseks ja vaba aja veetmiseks nende endi elukohas. Kesklinn on Tallinna süda ja kultuurikandjana on linnaosal väga oluline roll ka väliskülaliste teenindamisel.
Kultuuriasutused ja infrastruktuur
Kesklinn on nii Tallinna kui ka Eesti üks peamisi kultuurikeskusi. Siin asuvad teatrid, kinod, klubid, kontserdipaigad, muuseumid, kunstigaleriid, raamatukogud ja muud kultuurikeskused, samuti asuvad siin Eesti peamised kultuuri- ja kunstivaldkonnaga seotud õppeasutused. Seega on kultuuritarbimise võimalused Kesklinna territooriumil oluliselt laialdasemad kui mujal Tallinnas. Kultuurisündmuste, teatrietenduste, kontsertide jms külastajad saabuvad siia mitte ainult Tallinnast vaid kogu Eestist ning teistest riikidest. Kõik see omakorda avaldab otsest mõju kohapealsele elu- ja ettevõtluskeskkonnale, eelkõige majutus- ja toitlustusasutuste, jaekaubanduse ning kultuuri ja vaba aja asutuste tegevusele.
Kultuuriürituste korraldamiseks kasutatakse aktiivselt ka avalikku linnaruumi, mille arendamine eesmärgipärase kujundamise, tegevuslubade väljastamise, õigusaktide kehtestamise ja ürituste korraldamise kaudu on Tallinna Kesklinna Valitsuse ülesanne.
Kesklinnas asuv Tallinna Keskraamatukogu on Eesti suurim rahvaraamatukogu. Igal aastal külastatakse raamatukogu teenindusosakondasid, 17 haruraamatukogu ja raamatukogubussi Katarina Jee rohkem kui 995 000 korral. Kesklinnas asuvad lisaks keskraamatukogu kahes majas asuvatele teenindusosakondadele (aadressil Estonia pst 8 ja Liivalaia 40) kolm haruraamatukogu: Kadrioru, Tondi ja Torupilli raamatukogu. Kesklinna piiresse jääb ka raamatukogubussi Katarina Jee peatus Mõigus.
Kesklinn on koht, kus on kombeks tähistada olulisi sündmusi ja tähtpäevi. Vabaduse väljakul toimuvad paraadid, kontserdid, võistlused ja muud üritused. Raekoja platsil korraldatakse turgusid, laatasid, kontserte, tervitatakse Eestisse visiidile saabunud riigijuhte ning võetakse vastu rahvusvahelistel võistlustel edukalt esinenud Eesti sportlasi ja kultuuritegelasi.
Kesklinnas toimuvad mitmesugused kultuuriüritused, mille rahastamises ja korraldamises osalevad nii Tallinna Kesklinna Valitsus kui ka Tallinna Kultuuriväärtuste Amet. Lisaks rahastab Tallinna Kesklinna Valitsus projektitaotluste alusel ka neid kultuuriüritusi, mida algatavad ja korraldavad kas mittetulundusühingud või äriettevõtted mittetulundusliku tegevusena.
Üks tuntumaid Tallinna Kesklinna Valitsuse korraldatud kultuuriüritusi on alates 1982. aastast toimuvad Tallinna vanalinna päevad, mis väärtustavad 1997. aastal UNESCO maailmapärandi nimekirja kantud vanalinna. Vanalinna päevade mahuka kultuuriprogrammiga pakutakse kultuurielamusi peale linlaste ka linna külalistele. Populaarseteks sündmusteks on kujunenud Tallinna lillefestival Tornide väljakul ja merepäevad linna eri sadamates. Tallinn on suurt tähelepanu pööranud ka loomemajanduse arendamisele, mis väljendub kultuuritegevuses Ladina ja Baltika kvartalis, Kultuurikatlas ning mujal. Uueks kultuuriürituste toimumiskohaks on saanud Solarise keskus, kus on võimalik vaadata kino- ja teatrietendusi, külastada kontserte; keskuses tehakse ka telesaateid.
Tervisedendus ja aktiivne vaba aja veetmine
Kesklinna spordiklubides, ujulates ja spaades pakutakse eri alade harrastajatele mitmekesised sportimis-, harjutamis- ja lõõgastusvõimalusi. Kesklinnas asub Eesti uusim rahvusvahelistele nõuetele vastav jalgpallistaadion A. Le Coq Arena, kus toimuvad rahvusvahelised ja Eesti-sisesed jalgpallivõistlused ning jalgpallitreeningud. Kesklinnas tegeletakse kergejõustikuga Kadrioru, Kalevi ja Snelli staadionil.
Teiste Tallinna linnaosadega võrreldes on Kesklinnas kõige rohkem spordisaalide pinda ühe elaniku kohta. Kui Lasnamäel on ühe elaniku kohta 0,083 m2 pinda, siis Kesklinnas on see näitaja 0,302 m2.[17] Teiste linnaosade sama näitaja jääb nende kahe vahele. Kesklinna territooriumil asuvatest sisehallidest on suurimad Kalevi ja Tallinna spordihall.
Ekstreemspordihuvilistele on Politseiparki ja Skåne bastionile rajatud rambid ning uisutajatele on vanalinnas talvel avatud liuväli. Suviste spordiharrastuste hulgas on Tallinna elanike seas kõige hinnatum jalgrattasõit[18] ning seepärast on kergliiklusteede ehitamine ja jalgratturite ohutuse tagamine esmatähtis ka edaspidi.
Tallinna Ülikooli kehakultuuriteaduskonna tehtud uuring[19] annab põhjaliku ülevaate spordi- ja liikumisharrastuste ning sportimisvõimaluste edendamise suundadest ja võimalustest Tallinnas. Uuringutulemuste järgi käsitletakse Kadriorgu piirkonnana, mis seostub võistlus- ja harrastusspordiga ning kuhu ollakse nõus sõitma ka väljastpoolt Tallinna. Uuringu kohaselt tuleks spordirajatiste ja -tegevuse planeerimisel seda aspekti arvestada ning pikaajaliste traditsioonidega ja juba tuntud sportimispaiku edasi arendada. Kesklinna on rajatud populaarsust koguv Järve terviserada, kus soovijad saavad joosta, jalutada, jalgrattaga sõita ja suusatada. Tornide väljakul ja Politseipargis on huvilistel võimalik ennast iga päev treenida jõulinnakus.
Linnaosa elanike tervisekäitumise parandamiseks ja sotsiaalse sidususe tugevdamiseks on loodud Kesklinna tervisenõukogu ja võetud tööle linnaosa tervisedenduse peaspetsialist, kelle vastutusalasse kuulub tervisedendusprogrammide[20] ja -tegevuse korraldamine ning koordineerimine, samuti partnerluse arendamine eri sektorite ja institutsioonide vahel, terviseteemade käsitlemine ning erinevate tervisedendusliku sisuga ennetusürituste planeerimine ja korraldamine. Elanike tervise edendamiseks korraldab Tallinna Kesklinna Valitsus järjepidevalt tervist edendavaid sündmusi, mille eesmärk on propageerida tervislikku ja aktiivset eluviisi. Kesklinna traditsioonilised tervistedendavad ettevõtmised on noorteöö raames toimuv noorte tervisepäev, eakate tervisepäevad, lasteaedade spordipäevad, noortele mõeldud terviseteemalised seminarid, südamenädala ettevõtmised, linnaosa elanike spordipäevad koostöös spordiklubidega jne. Koos Tallinna Puuetega Inimeste Kojaga korraldatakse linnaosa puuetega inimestele kaks korda aastas tervisepäevi. Koostöös Kesklinna tervisenõukoguga annab linnaosa oma panuse Tervist edendavate võrgustike (tervist edendavad koolid, lasteaiad ja töökohad) arendamisse.
§ Kasutamata kultuurirajatiste kasutuselevõtmine ja loomemajanduse ergutamine. Kesklinnas, eriti vanalinnas, on palju kultuurirajatisi, mida aktiivselt ei kasutata. Sellised objektid on näiteks mõned linnamüüri tornid, majad ja hoovid, mis sobiksid hästi loomemajandusega tegelejatele, selleks et korraldada töötubasid ning valmistada ja müüa oma toodangut. Aktiivsemalt tuleb kasutusele võtta Skåne bastioni ala, Politseipark, Tornide väljak ja Toompark. Kultuurikeskusena toimimiseks on head võimalused Rotermanni kvartalil. Valmisehitamist ootab Linnateatri hoonetekompleks. Nimetatud objektide kasutuselevõtt ja renoveerimine rikastab Tallinna kui turismi- ja elamuskeskkonda ning korrastab üldist kultuuri- ja linnaruumi.
§ Innovaatilised lahendused linnaosa kultuuriruumi atraktiivsemaks muutmiseks. Kujundada välja Rävala puiestee kui multifunktsionaalne kultuuritelg, mis hõlmaks puiestee lähedal asuvaid kultuuri- ja haridusasutusi. Üks arenguvõimalusi on suurendada akadeemilise personali osalust linna kultuurielus.
§ Avalike raamatukogude kitsaks jäänud või renoveerimist vajavate ruumide osas lahenduste leidmine.
§ Rekreatsioonialade toimimise tagamine. Tallinna Kesklinnas asuvad rekreatsioonialad, nagu Tornide väljak, Snelli park, Politsei park, Kadrioru park, Skåne bastion ja Hirvepark, pakuvad mitmekülgseid võimalusi lõõgastuda ja tervisesporti harrastada. Tempokas ehitustegevus ja linna areng suurendavad rohealade kasutusintensiivsust, mida tuleb iga-aastaste investeeringuplaanide koostamisel arvestada. Kuna rekreatsioonialasid kasutavad eri vanuses inimesed, tuleb sellega arvestada nii olemasolevate alade arendamisel kui ka uute rajamisel, et mitmekesistada linnaelanike tervisedendamise ja vaba aja kasutamise võimalusi. Rekreatsioonialasid tuleks laiendada ka mere äärde (nt jooksurajad). Kesklinna piirkonnas vajab renoveerimist linnasüdames suurte kaubanduskeskuste ühendusteele jääv Tammsaare park, mis on üks avalike ürituste korraldamise lemmikpaiku. Oluline on jätkata Kadrioru pargi rekonstrueerimist ning alustada Lindamäe haljasala rekonstrueerimistöid, samuti laiendada liikumisvõimalusi linnaruumis, mis on seotud rohealade parema kasutamisega ka rekreatsioonialadena.
§ Kergliiklusteede valmisehitamine. Kesklinna asumite enamik on kergliiklusteedega ühendamata. On ka tänavaid, kus ei ole kõnniteid (nt Vesivärava). Peale selle on Kesklinnas tänavaid, kus kõnnitee ja tänava tasapind ei ole võrdsel kõrgusel ning kus teekate on konarlik, murenenud ja vajab uuendamist. Seepärast on eakatetel ja puuetega inimestel raskem liikuda (eriti vanalinnas). Rekonstrueeritud kõnniteed ja tänavad muudavad Kesklinna kohaks, kuhu kõik pääsevad turvaliselt ligi. Oluline on rajada kergliiklusteid, et tagada keskkonnasõbralike sõidukite kasutajatele ohutu liiklemise võimalus.
§ Traditsiooniliste sündmuste korraldamine. Tallinna Kesklinnas toimuvad traditsioonilised kultuuriüritused - Tallinna vanalinna päevad, Tallinna päev, jõuluturg, valgusfestival, Tallinna lillefestival, Tallinna Merepäevad, Jazzkaar, PÖFF, festival Plektrum, laulu- ja tantsupeod, teatrifestivalid, Kadrioru pargi sünnipäev, Uue Maailma festival jne - on tuntud terves linnas ja mitu neist ka rahvusvaheliselt. Nimetatud ürituste korraldamist tuleb jätkata, nende programme mitmekesistada ning kasutusele võtta uusi algatusi koostöös era- ja kolmanda sektoriga, et kõigi sektorite koostöö kaudu saavutada parim.
§ Kultuuri- ja spordiürituste toetamine. Toetamise eesmärk on mitmekesistada ja arendada kultuuri- ja spordiüritusi ning pakkuda Kesklinna elanikele rohkem kultuuri-, spordi- ja tervisedendusliku tegevust. Tallinna Kesklinna Valitsus toetab mittetulunduslikke ettevõtmisi ja algatusi. Esmane samm tõhusama koostöö saavutamiseks on suurendada infovahetust linnaosavalitsuse ja mittetulundusühingute vahel.
§ Linnaosa elanike kaasamine rahvatervise edendusse. Koostöös mittetulundus- ja ärisektoriga tuleb elanikke kaasata kehalisse liikumisse ja luua eeldusi tervist väärtustavaks elulaadiks. Tähtis on läbi Kesklinna tervisenõukogu tegevuse laiendada tervisedendusliku tegevuse kandepinda. Koostöös Kesklinna tervisenõukoguga, Tallinna Tervishoiu Kõrgkooliga ja Tervise Arengu Instituudiga tuleb koostada Kesklinna terviseprofiil, mis annab ülevaate linnaosa elanike tervist ja heaolu mõjutavatest teguritest. Oluline on laiendada koostööd haridusasutustega, et propageerida tervislikke eluviise noorte hulgas.
Koolieelseid munitsipaallasteasutusi oli seisuga 01.06.2011 Tallinna Kesklinnas 29, millest 6 asuvad Tallinna Kesklinna Valitsuse hallatavatel pindadel. Lisaks munitsipaalomandis olevatele koolieelsetele lasteasutustele on Kesklinnas 6 eralasteaeda. Kesklinna koolieelsetes lasteasutuses käis seisuga 31.12.2011 kokku 3352 last (vt tabel 3). Vanemates rühmades käivatele lastele jätkub kohti piisavalt, kuid puudus on sõimekohtadest. Tallinna Linnavolikogu otsusega on kõigi munitsipaalomandis olevate koolieelsete lasteasutuste teeninduspiirkonnaks kogu Tallinn ning selle tõttu ei ole ühest seost Kesklinna elanikeks registreeritud laste ja koolieelsetes lasteasutustes olevate kohtade nõudluse vahel.
Tabel 3. Laste arv Tallinna Kesklinna koolieelsetes lasteasutustes aastatel 2005-2011
Munitsipaal-lasteasutused
Era-lasteasutused
Tallinna 71 munitsipaalüldhariduskoolist paikneb 16 Kesklinnas, neile lisandub 4 eraõiguslikku kooli ja riiklik Tallinna Balletikool.
Statistika järgi moodustavad kõigist Kesklinna koolides õppivatest lastest 27% Kesklinna registreeritud lapsed, 15% õpilastest on registreeritud Lasnamäe elanikena, 6% elab Mustamäel ja 8% Põhja-Tallinnas. 17% Kesklinna koolides õppivatest lastest on pärit väljastpoolt Tallinna.[21] Samas õppis 2009.−2010. õppeaastal Kesklinna elanikena registreeritud 4027 õpilasest 850 õpilast ehk 21% väljaspool oma linnaosa.
Munitsipaalkoolide võrgustiku korrastamiseks on vastu võetud Tallinna munitsipaalkoolide võrgustiku korrastamise kava 2003-2012[22], millest lähtuvalt on koostatud Tallinna munitsipaalkoolide võrgu korrastamise tegevuskava aastateks 2010-2012[23] ja Tallinna munitsipaalkoolide remondi ja investeeringute kava aastateks 2004-2012[24], samuti Tallinna linna põhi- ja üldkeskhariduse arengukava 2009-2014.[25]
Joonis 4. Õpilaste osakaal registreeritud elukoha järgi Tallinna Kesklinna koolides 2011.−2012. õppeaastal
Kuigi Kesklinna koolides õpivad nii Kesklinna elanikena registreeritud lapsed kui ka õppurid teistest Tallinna linnaosadest ja väljastpoolt Tallinna, näitab õpilaste arv langussuundumust (vt joonis 5).
Joonis 5. Õpilaste arv Kesklinna üldhariduskoolides aastatel 2004-2011
Õppetingimuste parendamine jätkub lähiaastatel Tallinna munitsipaalkoolide remondi ja investeeringute kava 2004-2012 ning era- ja avaliku sektori koostööprogrammi järgi.
Pidev probleem Kesklinna koolides on nüüdisaegsete, mitmekülgsete sportimisvõimaluste puudumine või nende halb kvaliteet. Nii näiteks peab mitu Kesklinnas asuvat üldhariduskooli kasutama avalikke spordirajatisi ja teistes linnaosades asuvate koolide spordihooneid. Lähiaastatel on kavandatud sportimisvõimaluste parandamine Tallinna Reaalkoolis ja Tallinna Prantsuse Lütseumis.
Avalik-õiguslikest ülikoolidest asuvad Tallinna Kesklinnas Tallinna Ülikool, Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia ning Eesti Kunstiakadeemia. Peale nende asub Kesklinnas veel mitu eraõiguslikku ülikooli ja rakenduskõrgkooli. Kesklinnas omandavad kõrgharidust õppurid üle terve Eesti, samuti välisriikidest. Seetõttu on kõrgkoolidel surve rajada uusi ja renoveerida olemasolevaid tudengite ühiselamuid Kesklinna piirkonnas. Üliõpilaste ränne teistest piirkondadest mõjutab oluliselt ka väiksemate ja odavamate üüripindade nõudlust Kesklinnas.
Kõrgkoolide vahelise konkurentsi suurenemise tõttu on aktuaalne parandada õppetingimusi ja määrata kindlaks ruumiline arenguperspektiiv.
Kesklinnas paikneb suur hulk erinevaid huvikoole, mis loovad enesetäiendamise võimalusi nii noortele kui ka täiskasvanutele. Koolinoortele pakuvad võimalusi enesearenduseks ja kooliväliseks huvitegevuseks kuus munitsipaalomandis huvikooli (Tallinna Kanutiaia Noortemaja, Tallinna Kunstikool, Tallinna Muusikakool, Vanalinna Hariduskolleegiumi Muusikamaja, Vanalinna Hariduskolleegiumi Kunstimaja ja Vanalinna Hariduskolleegiumi Muusikakool) ja 13 eraomandis olevat huvikooli, kus saab tegeleda muusika, tantsu, erinevate kunstide, käsitöö ja keeleõppega.
Munitsipaalomandis olevate huvikoolide tegevust koordineerib Tallinna Haridusamet. Tallinna Kesklinna Valitsus osaleb koostöös Tallinna linna asjaomaste ametitega noorte spordi- ja huvitegevuse toetamisel ning konkreetsete ürituste korraldamisel.
Enamikes Kesklinna koolides on avatud huviringid oma kooli õpilaste arendamiseks. Samuti tegutsevad huviringid mitme koolieelse lasteasutuse juures.
Noortetöö raames luuakse noortele võimalusi eneseteostamiseks, õppimiseks ja vaba aja veetmiseks väljaspool kodu, kooli ja tööd. Noortetööd tehakse nii noortekeskustes kui ka väljaspool keskusi mitmesuguste ürituste, projektide ja programmide näol. Kuna noorte omaalgatus on üks olulisi noortetöö tahke, siis toetab noorte endi huvitavaid ettevõtmisi ka Tallinna Kesklinna Valitsus.
Kesklinna haldusterritooriumil asub Tallinna Noorsootöö Keskus ja keskuse allasutus - Kesklinna noortekeskus. Noortekeskus töötab avatud noortetöö meetodil. Kesklinnas asub kaks info- ja nõustamiskeskust, mis on Tallinna Noorsootöö Keskuse osakonnad. Üks on Tallinna noorte infokeskus, mis on avatud noortele iga päev ja kust saab infot väga erinevate noori puudutavate valdkondade (töö, haridus, suhted, reisimine jne) kohta. Teine on Tallinna ja Harjumaa teabe- ja nõustamiskeskus, mis pakub ruume ja toetust erinevate seminaride, infopäevade jm ürituste korraldamisel. Samuti pakutakse keskuses noortele tasuta karjääri- ja psühholoogilist nõustamist.
Kesklinnas tegutsevad mitu mittetulundusühingut ja noorteühendust, mis korraldavad huvitavaid ja noortepäraseid projekte.
Noortetöö üks valdkondi on erinoorsootöö, mis tegeleb riskirühma noortega. Erinoorsootöö sihtrühma moodustavad õigusrikkujad, sõltuvusainete tarvitajad, koolikeskkonnast põhjustatud probleemidega lapsed. Erinoorsootöö on preventiivne ehk ennetav töö. Ühena selle meetoditest kuulub erinoorsootöö hulka ka mobiilse noortetöö tegemine noorte kogunemiskohtades ning ennetusprojektide koordineerimine ja korraldamine, mida tehakse koostöös Kesklinna politseijaoskonnaga, Sotsiaalkindlustusameti ohvriabi osakonnaga, Tallinna Laste Turvakeskuse ning erinevate mittetulundusühingutega.
Üks erinoorsootöö tegevusvaldkondi on ka tegelemine alaealiste komisjoni suunatud noortega ja neile mõjutusvahendite kohaldamine. Tööd alaealiste koolikohustuse mittetäitjatega ja õigusrikkujatega koordineerivad linnaosas alaealiste komisjoni sekretär, erinoorsootöötaja ja lastekaitsetöötajad. Tallinna Kesklinna Valitsuse alaealiste komisjoni töö aluseks on alaealise mõjutusvahendite seadus ning töö eesmärk on koordineerida Tallinna kesklinnas alaealistega tehtavat kriminaalpreventiivset tööd. Alaealiste komisjoni üks peamisi ülesandeid on alaealiste õigusrikkumisi soodustavate tegurite vähendamine õigusrikkujatele määratud mõjutusvahendite kohaldamise abil.
Tallinna Kesklinna Valitsuse kultuuri- ja noorsootöö osakonna juhataja osaleb Tallinna Spordi- ja Noorsooameti korraldavatel ümarlauanõupidamistel, kus kohtuvad linnaosade valitsuste noortetöö spetsialistid. Noortetöötajate eesmärk on edendada omavahelist koostööd linnaosade ja noortekeskuste vahel.
§ Lasteaiakohtade tagamine ja kvaliteetse teenuse pakkumine. Koolieelsetes lasteasutustes olemasolevate kohtade struktuur ei vasta elanike praegusele vajadusele. Lasteaiakohti on piisavalt, kuid puudu on sõimekohtadest. Eelkõige tuleb leida võimalus suurendada sõimekohtade arvu nii, et kasutataks ära olemasolevaid pindasid.
§ Üldhariduskoolide õpikeskkonna parendamine. Tallinna Saksa Gümnaasiumi õppekeskkond ei paku õppetööks nüüdisaegseid võimalusi. Lõpuni tuleb viia Tallinna munitsipaalkoolide võrgustiku korrastamise kava 2003-2012. Tallinna Prantsuse Lütseumile on vaja ehitada võimla. Samas ei ole otstarbekas kõikide koolide juurde staadionit rajada, vaid suurendada tuleb haridusasutuste koostööd spordirajatiste ühiskasutamisel.
§ Huvihariduse kättesaadavuse suurendamine. Huvialakoolide ja -ringide suurele hulgale vaatamata on nõudlus õpikohtade järgi suurem kui pakkumine. Lisavahendite hankimise kaudu on võimalik töötavate huviringide ja -klasside hulka suurendada. Olulisel määral on võimalik parandada info kättesaadavust erinevate huvitegevuse võimaluste kohta.
§ Noortetöö edendamine. Kesklinnas paiknevad meelelahutusasutused ja kaubanduskeskused tõmbavad ligi noori ka teistest linnaosadest, millega suureneb piirkonnas viibivate noorte arv. Selle tõttu on oluline laiendada noortetöö kandepinda ja leida noorte vaba aja sisustamise võimalusi. UNICEF-i laste- ja noortesõbraliku linna tiitel on saavutus, millele on kaasa aidanud ka Kesklinna Valitsuse töö linnakeskkonna lastesõbralikumaks muutmisel. Lisainformatsiooni tiitli kohta vaata aadressilt http://www.tallinn.ee/est/Tallinn-laste-ja-noortesobralik-pealinn.
§ Turvalisuse tagamine. Eri osaliste koostöös tuleb kavandada vajalikud meetmed, et tagada kõikide linnaelanike ja linna külaliste turvalisus. Senisest enam on vaja tähelepanu pöörata tänavavalgustusele ja liiklusohutuse tagamisele haridusasutuste lähiümbruses.
§ Koolinoortele ja üliõpilastele mõeldud ürituste toetamine. Jätkuvat toetust ja tähelepanu väärib lastele suunatud ürituste korraldamine, sh lastelaagrite, haridusprojektide, võistluste ja konkursside korraldamine. Oluline on suurendada üliõpilaskonna osalemist linnaelus. Taotluste alusel toetatakse Tallinna Kesklinna Valitsuse eelarvest ka edaspidi mittetulundusühingute algatusi.
Tallinna arengukava üks peaeesmärke on hoolivust, kaitstust ja abistatust kogev tallinlane - maandatud riskidega ja (sotsiaalselt) turvaline Tallinn. Sellest tulenevalt on Kesklinna eesmärk tagada elanikele sotsiaalteenuste, -toetuste ja muu abi kättesaadavus.
Linnaosa sotsiaalvaldkonna põhiülesanded:
a) osutada abi isikule või perekonnale, et ennetada ja kõrvaldada toimetulekuraskusi ning kergendada isiku või perekonna olukorda;
b) aidata kaasa sotsiaalsete erivajadustega isiku sotsiaalse turvalisuse suurendamisele, tema arengule ja ühiskonnas kohanemisele;
c) korraldada linnaosas sotsiaalhoolekannet.
Töö eesmärk on parandada linnaosa elanike elukvaliteeti ning säilitada ja parandada isiku või perekonna ühiskonnas toimetulekut ja osalemisvõimet.
Kesklinnas tegelevad sotsiaalhoolekande ja sotsiaalkaitse korraldamisega eelkõige Tallinna Kesklinna Valitsuse sotsiaalhoolekande osakond ja Tallinna Kesklinna Sotsiaalkeskus koostöös Tallinna Sotsiaal- ja Tervishoiuameti (TSTA), mittetulundusühingute, koolide, meditsiiniasutuste, politseijaoskondade, Eesti Töötukassa Tallinna ja Harjumaa osakonnaga. Laialdast valdkonnapõhist koostööd tehakse spetsialistide ja vabaühendustega üle riigi.
Teenuste vajaduse väljaselgitamine, eelkõige laste hoolekandetöös, on tagatud juhtumikorralduse meetodil.
Sotsiaalkeskuse nõutavamateks teenusteks on kodus hooldamise teenus, kohapeal toitlustamine, toidu kojuviimine, pesu pesemine, duši ja sauna kasutamine ning dementsete eakate päevahoid.
Uus teenuseliik on häirenupu teenus ehk ööpäevaringne sotsiaalvalve teenus, mis kujutab endast elektroonilist hädaabi süsteemi. Teenust saavate inimeste kodudesse on paigaldatud lokaalsed valvepuldid ja eakatele on antud mobiilsed häirenupud, mille kasutamisel on võimalik saada otseühendus häirekeskusega. Esmalt edastatakse teade eaka lähedastele ja kui neid pole telefoni teel võimalik kätte saada, siis sõidab Tallinna Hoolekande Keskuse meeskond esimesel võimalusel kohapeale olukorda lahendama.
Hoolekanne tegeleb kõigi linnaosa haldusterritooriumil viibivate lastekaitset vajavate laste ja nende peredega, seades oma igapäevatöös esikohale eelkõige laste turvalisuse ning nende huvide ja õiguste kaitse. Küllaltki suur osa igapäevase töö juhtumitest, mis on seotud vanemliku hoolitsuseta jäänud lastega, ei ole otseselt seotud Kesklinna linnaosaga, kuid lastekaitse põhimõtete kohaselt tuleb taolised juhtumid lahendada linnaosal ja võtta vastutus nende laste edasise elukorralduse eest.
Linnaosa haldusterritooriumil töötab Tallinna Perekeskus, mis nõustab lapsi ja lastega peresid ning osutab neile lastega perede abistamiseks suunatud toetavaid sotsiaalteenuseid, vältimaks pereprobleemide süvenemist ja vajadust paigutada lapsi asendushooldusele.
Kesklinnas elavatel lastel ja lastega peredel on võimalik kasutada erinevaid sotsiaalteenuseid, nagu psühholoogiline nõustamine, pereteraapia, perekeskne aitamistöö, lastevanemate nõustamine kasvatusküsimustes, nõustamine telefoni ja interneti kaudu, tugiisikuteenus käitumisprobleemidega lastele, tugiisikuteenus autismispektrihäiretega lastele, teismeliste rasedate ja emade tugigrupp, päevakeskuse teenused, sotsiaalne rehabilitatsioon sõltuvusprobleemidega lastele, turvakoduteenus lastele ning emadele lastega, kriisikoduteenus lähisuhtevägivalda kannatavatele naistele.
Perekonnast eraldatud lastele võimaldatakse vajaduse korral perekonnas hooldamist või asenduskoduteenust.
Tallinna Kesklinna Valitsuse sotsiaalhoolekande osakond peab oluliseks, et kõigile linnaosa puuetega inimestele on tagatud hea ligipääs avalikele teenustele. Kesklinnas elavatel puuetega inimestel ja neid hooldavatel lähedastel on võimalik sotsiaalhoolekande osakonna kaudu taotleda erinevaid teenuseid, nagu sotsiaalnõustamine, eestkoste seadmine, abivahendikaartide väljastamine, invatranspordi tellimine, taksotalongide väljastamine, hooldaja määramine ja hooldajatoetuse maksmine, intervallhooldusteenuse võimaldamine, sõidusoodustust saavate puuetega inimeste andmete kandmine isikutunnistuse-põhisesse andmebaasi, koduteenusele suunamine.
Eakate hoolekanne hõlmab peamiselt kolme valdkonda, nagu koduteenused, sotsiaaleluruumide eraldamise kohta arvamuse andmine ja hooldekodusse suunamine.
Tallinna Kesklinna Valitsuse sotsiaalhoolekande osakond osutab eakatele ja neid hooldavatele lähedastele erinevaid teenuseid, nagu sotsiaalnõustamine, abivahendikaartide väljastamine, koduhooldusele suunamine, soodushinnaga sooja toidu kojuviimise teenusele suunamine, dementsete päevahoiu teenusele suunamine, taksotalongide väljastamine.
Kesklinnas elavatel eakatel, puuetega inimestel ja nende lähedastel on võimalik sotsiaalhoolekande osakonna suunamise kaudu kasutada koduteenuseid. Koduteenuste eest tasumisel rakendatakse klientide omaosalust. Tasuta koduteenuseid on õigus saada kliendil, kes on toimetulekutoetuse saaja või kelle sissetulek on väiksem kehtivast alampalgast.
Vajaduse korral nõustatakse eakat, tema pereliiget või hooldajat üldtüüpi hooldekodusse koha saamise võimaluste kohta.
Seaduse järgi on kohalikud omavalitsusorganid kohustatud andma eluruumi isikule või perekonnale, kes ise ei ole suuteline ega võimeline seda endale või oma perekonnale tagama. Sotsiaalhoolekande osakond teeb koostööd elamumajandusosakonnaga, et hinnata sotsiaal- või munitsipaaleluruumi üürimise vajadust.
Majanduslikult vähekindlustatud ja kriisirühmadesse kuuluvate täiskasvanute hoolekanne
Kesklinna töötuid, kodutuid, kinnipidamiskohast vabanenuid ja teisi abivajajaid, kes on elatusvahendite kaotuse või puudumise tõttu sattunud sotsiaalselt abitusse olukorda, teavitatakse olemasolevatest teenustest, nagu öömajad, kodutute varjupaigad, sotsiaalmajutusüksuse ja päevakeskuse teenuse kasutamise võimalus. Abivajajale antakse infot võlanõustamisteenuse ja tasuta juriidilise abi saamise kohta. Püsiva tervisehäire korral nõustatakse klienti töövõimetuspensioni ja puude raskusastme taotlemise võimalusest.
Toetusi määrab ja maksab sotsiaaltoetuste talitus. Üldistatult võib toetused jagada kolme kategooriasse: toimetulekutoetused (riiklik toetus), perekonna sissetulekust mittesõltuvad sotsiaaltoetused (linnaeelarveline toetus) ja perekonna sissetulekust sõltuvad sotsiaaltoetused (linnaeelarveline toetus).
Sotsiaalhoolekande valdkonna peamised probleemid on perede majandusliku olukorra halvenemine töötuse tõttu, eluasemeprobleemid (sotsiaal- ja munitsipaaleluruumide vähesus, sotsiaal-majutusüksuste kohtade vähesus), koduteenuse puudumine nädalalõppudel ja õhtustel aegadel, omastehooldajate ja koduteenuse osutajate koormuse suurenemine, sest hooldusravi voodipäeva eest on kehtestatud omaosalustasu, rahanappus teenuste suunamise aluseks olevate rehabilitatsiooniplaanide koostamiseks, eritüüpi hooldekodu kohtade vähesus, kinnisvaratehingute kohta (müük, rent, kinkimine jm), mis puudutavad üld- ja eritüüpi hooldekodusse suunatavaid kliente, ei ole olemas linna õigusakte, sõltuvushäiretega inimeste osakaalu suurenemine, lastekaitse spetsialistide ametikohtade vähesus.
Tervishoid ja tervisedendamine
Tallinna Kesklinnas asuvad AS-i Ida-Tallinna Keskhaigla kaks korpust ja kolm polikliinikut[26]. Haigekassa kindlustuseta inimesed saavad raviteenust Magasini tänaval asuvas üksuses, kus asub ka ambulatoorne vastuvõtt. Lisaks asub Kesklinnas Sihtasutuse Tallinna Lastehaigla kesklinna lastepolikliinik, Sihtasutus Tallinna Hambapolikliinik, AS Ida-Tallinna Keskhaigla ja Wismari Haigla AS.
Kesklinnas asuvad perearstid teenindavad lisaks Kesklinna elanikele ka teiste linnaosade elanikke. Seda eelkõige seetõttu, et Kesklinna on võimalik hõlpsasti pääseda kõikidest teistest linnaosadest. Esmatasandi arstiabi lisavõimaluse loomiseks on loodud linna perearstikeskus.
Alates 2009. aastast on Tallinna Kesklinna Valitsus liitunud tervist edendavate töökohtade võrgustikuga. Analoogiliselt Tallinna terviseprofiiliga on kavas luua ka kesklinna terviseprofiil.
§ Lastekaitse tagamine. Lastekaitse valdkonnas on probleemiks informatsiooni täpse ja õigeaegse liikumise tagamine eri osaliste vahel ja lastekaitsetöötajate vähesus. Arenguvõimaluseks on arendada võrgustikutööd informatsiooni liikumise parandamiseks ja juhtumite õigeaegseks avastamiseks, viia lastekaitsetöötajate hulk vastavusse Sotsiaalministeeriumi lastekaitse kontseptsiooniga ning töötada juhtumikorralduse meetodil.
§ Eakate hoolekande arendamine. Arenguvõimaluseks on luua Tallinna Kesklinna Sotsiaalkeskuse filiaal, arendada pakutavaid teenuseid ja suurendada nende kättesaadavust. Sotsiaalteenuste arendamisel tuleb senisest enam keskenduda koduteenustele, mille efektiivsemaks rakendamiseks on oluline parandada transporditeenust.
§ Puuetega inimeste hoolekande arendamine. Puuetega inimestele pakutavate teenuste arendamine võimaldab senisest enam suurendada nende sotsiaalset sidusust. Võimaldamaks puuetega ja eakate inimeste liiklemist linnaruumis, tuleb ehitusprojektide koostamisel ja linnaehituslike otsuste tegemisel arvestada ka erivajadustega inimestega.
§ Majanduslikult vähekindlustatud ja kriisirühmadesse kuuluvate täiskasvanute hoolekanne. Keskendumine töötutele osutatavatele teenustele (töötute klubid, võlanõustamine jm) annab võimaluse suurendada nende igapäevast toimetulekut ja konkurentsivõimet tööturul. Kesklinna piirkonda planeeritav sotsiaalmajutusüksus leevendab vähekindlustatud isikute eluasemeprobleeme.
§ Kogukonnatöö aktiviseerimine. Koostöö arendamine kolmanda sektoriga, vabatahtlike kaasamine ja asumikesksete kooskäimise võimaluste loomine.
§ Tervisedendamine. Partnerluse arendamine eri sektorite ja institutsioonide vahel terviseteemade käsitlemiseks ning erinevate tervisedendusliku sisuga ennetusürituste korraldamine, eesmärgiga muuta elanike tervisekäitumist.
§ Sotsiaaleluruumide tagamine. Sotsiaaleluruumide vajajaid on rohkem, kui pakutavaid eluruume. Tallinna sotsiaalmajutusüksustes napib majutuskohti ja abivajajate vältimatuks majutamiseks ei ole reservpindu.
Tallinna Kesklinn on Eesti pealinna ja riigi visiitkaart. Linnaosa külastab igal aastal sadu tuhandeid inimesi. Tähelepanuta ei saa jätta tõsiasja, et infrastruktuuri ja ärikeskkonna kõrval on kesklinn ka atraktiivne elukeskkond - siin elavad ja töötavad kümned tuhanded inimesed, kellel kõigil on õigus turvalisusele.
Turvalisuse suurendamise eelduseks on kõigi linnaelu valdkondade tasakaalustatud areng. Süütegude eest karistamise asemel on tulemuslikum suunata jõupingutused süütegude ennetamisele ja nende sotsiaalsete põhjuste vähendamisele, mis süütegusid kaudselt põhjustavad.
Võtmeküsimusteks on leevendada kuritegevuse sotsiaal-majanduslikke põhjuseid (vaesus, sotsiaalne kihistumine) ning luua soodne alus kodanikualgatuse tekkimiseks ja elanike kaasamiseks turvalisuse tagamisel.
Vara- ja isikuvastane kuritegevus
Kuritegevuse vähendamiseks teeb Tallinna Kesklinna Valitsus koostööd Politsei- ja Piirivalveameti Põhja Prefektuuri ja Kesklinna politseijaoskonnaga. Kesklinna haldusterritooriumil nähakse ette ühine tegevus avaliku korra tagamisel ning väärtegude ja kuritegude ennetamisel, ärahoidmisel ja tõkestamisel. Kesklinna politseijaoskond korraldab abipolitseinike tegevuse operatiivse juhtimise ja jalgsipatrullide paigutamise kesklinna haldusterritooriumile, lähtudes kuritegevuse analüüsist ja linnaosavalitsuse ettepanekutest. Abipolitseinike panus kuritegevuse vähendamisse Kesklinnas on märkimisväärne. Tallinna Kesklinna Valitsus tunnustab ja motiveerib abipolitseinike tööd.
Viimase üheksa aasta jooksul on kuritegevus Kesklinnas langenud, kuid sellegipoolest on kuritegevuse tase teiste Tallinna piirkondadega võrreldes siiski jätkuvalt kõrge. Kuna aastati võivad kuritegevuse arvandmed mitmesugustel põhjustel erineda, siis objektiivsema tulemuse saamiseks võrreldakse omavahel seitsme aasta tulemusi.
Joonis 6. Kesklinnas registreeritud ja avastatud kuriteod aastatel 2005-2011
Allikas: Politsei- ja Piirivalveameti Põhja Prefektuuri Kesklinna politseijaoskond
Turvalisuse suurenemist iseloomustab registreeritud kuritegude vähenemine enamikes kuriteoliikides (vt tabel 4). Varavastaste kuritegude arv on 2010. aastal suurenenud, ületades eelmise kolme aasta näitajad.
Alaealiste toimepandud kuritegude hulk, mis alates aastast 2004 suurenes, langes 2010. aastaks alla 2004. aasta taset. Kõige rohkem on vähenenud avaliku korra, sh avaliku korra rasked rikkumised. Suurenenud on varavastaste kuritegude (nt vargused) ja isikuvastaste kuritegude, sh kehaliste väärkohtlemiste hulk.
Tabel 4. Kesklinnas toime pandud kuriteod liikide kaupa
Tänavakuriteod
I astme kuriteod
Kesklinnas moodustavad kuriteoohvritest enam kui 10% välisriikide kodanikud. Välismaalaste vastu toimepandud kuritegude hulga puhul näitab kasvutendentsi nii toimepandud kuritegude üldarv kui ka eri liiki kuritegude osakaal. Rohkem pannakse nimetatud sihtgrupi suhtes kuritegusid toime maist septembrini. Enamasti pannakse turistide suhtes toime varavastaseid kuritegusid, nagu taskuvargused ja vargused sõidukitest.
Äripäeviti koondub Kesklinna suurem osa Tallinnas liiklevatest autodest. Liiklusseisakute tõttu muutub liiklus närviliseks ja ohutus väheneb.
Kesklinnas on mitu suure ohuga liiklussõlme. Jalakäijate ohutuse tagamiseks on ehitatud jalakäijate tunnelid Liivalaia tänavale, Kaarli puiesteele - Vabaduse väljakule ja Kaubamaja - Viru keskuse juurde. Lisaks on veel vanalinna ja Põhja-Tallinnat ühendav Balti jaama tunnel. Jalakäijate suunamine tunnelisse suure koormusega magistraalide ületamiseks vähendab liiklusõnnetuste riski.
Riskirühmaks kesklinna liikluses ongi just jalakäijad ja jalgratturid.
Kesklinna on koondunud paljud meelelahutusasutused - restoranid, baarid, ööklubid, kasiinod. Kuna südalinn ja vanalinn on multifunktsionaalsed piirkonnad, on probleeme elanike öörahu tagamisega. Avaliku korra kindlustamisel on probleemiks alkoholijoobes inimesed ja nende agressiivne käitumine.
Sageli korraldatakse kesklinnas avalikke kogunemisi, meeleavaldusi ja pikette. Selliste ürituste korraldamisel vastutab turvalisuse eest korraldaja. Kehtivate nõuete järgi peab korraldaja esitama koos avaliku ürituse korraldamisloa taotlusega ka turvaplaani. Samas toimub Kesklinnas mitmeid avalikke üritusi, kuhu politsei ei pea vajalikuks turvaettevõtet kaasata.
Linnaruumi korrashoiu ja üldise avaliku korra tagamisel on oluline roll täita linnainventaril. Prügikastid, pingid ja bussiootepaviljonid peavad olema turvalised ning vandalismikindlad.
Kesklinna kogunevad narkosõltlased ja -kaubitsejad, mistõttu peavad selliste isikute kohtumiskohad olema kõrgendatud politseivalve all. Turistide ja linnaelanike turvalisust ohustavad süstlad, mida narkomaanid avalikesse kohtadesse maha jätavad.
Avaliku korra tagamiseks on Kesklinna paigaldatud 28 videovalve kaamerat, mida jälgib politsei. Korteriühistud kasutavad projekti “Hoovid korda” raames pakutud rahastamisvõimalust videovalve paigaldamiseks ka sisehoovidesse.
Koostöös linnaosavalitsuse ja politseiga jälgivad avalikku korda ja aitavad turvalisust tagada elamuomanikud ja korteriühistud, kes on vabatahtlikult ühinenud elamupiirkondades loodud naabrivalvega. Kesklinnas on registreeritud 56 mittetulundusühingu Eesti Naabrivalve sektorit.
Tallinna Munitsipaalpolitsei Ametil on Kesklinnas tugipunkt aadressil Pärnu mnt 9. Tallinna Munitsipaalpolitsei Ameti tegevusvaldkondadeks on osalemine avaliku korra tagamisel, järelevalve tegemine Tallinna Linnavolikogu vastuvõetud eeskirjade täitmise üle, ajutine liikluse reguleerimine ja sisevalve üksuse ülesannete täitmine Tallinna haldusterritooriumil.
§ Vara- ja isikuvastase kuritegevuse vähendamine. Ennetustegevuse oluline osa moodustab linnaelanike teavitamine nii üksik- kui ka ühistegevuse võimalustest enda ja oma vara kaitseks, kaasata tuleb ka korteriühistud. Koostöös turismiettevõtete, hotellide, toitlustusasutuste, saatkondade ja giididega tuleb teavitada võimalikest ohtudest ka välisriikide kodanikke. Politseil tuleb suurendada patrullide arvu maist septembrini. Kuna sageli on isiku- ja varavastaste kuritegude toimumiskoht halvasti valgustatud kõrvaltänavad ja haljasalad, siis on edaspidigi vaja panustada teede, tänavate ja haljasalade valgustusse, tagamaks linnakodanikele turvaline liikumine ka pimedal ajal. Linnakeskkonna turvalisuse suurendamiseks tuleb linna elukeskkonna kavandamisel arvestada turvalisusnõuetega. Kesklinnas paiknevad meelelahutusasutused ja kaubanduskeskused tõmbavad ligi kõigi linnaosade noori, mis suurendab piirkonnas viibivate noorte hulka. See tingib kasvava vajaduse suunata noori alternatiivse tegevuse juurde vaba aja täisväärtusliku sisustamise kaudu ja laiendada noortetöö ühiskondlikku kandepinda.
§ Naabrivalve tõhustamine. Elanikkond kaasatakse turvalisuse tagamisse peamiselt naabrivalve tegevuse kaudu. Naabrivalve katab märkimisväärse osa Kesklinnast ja seega tuleb keskenduda nii olemasoleva võrgustiku tugevdamisele kui ka selle laiendamisele.
§ Ärivalve laiendamine. Turvalisuse suurendamisel Kesklinnas on üks arenguvõimalusi arendada ja toetada ärivalve süsteemi, mille kaudu on võimalik saavutada suurema territooriumi pidev jälgimine, mis omakorda suurendab turvalisust veelgi. Eraomandis olevate valvekaamerate liitmine politsei turvakaamerate võrgustikuga parandaks turvalisust, avaliku korra järgimist ning kuritegude avastamist Kesklinnas.
§ Kasutuseta ja omaniketa hoonete kasutuselevõtmine. Tallinna vanalinn kuulub UNESCO maailmapärandi nimekirja, seetõttu on tarvis senisest enam hoolitseda maailmapärandi ja ajalooliste ehitiste säilimise eest. Eesmärgi saavutamiseks on tarvis võtta kasutusele seadusandlikud lisameetmed ja teha sellekohased õigusaktide muutmise ettepanekud. Kasutuseta ja omaniketa hoonete säilimiseks on tarvis tõhustada järelevalvet, kuid kahjuks pole kohalikule omavalitsusele antud praegu piisavalt seaduslikke vahendeid, et olukorda parandada.
§ Liiklusohutuse tagamine. Parandamist vajab jalakäijate turvalisus ülekäiguradadel ja ühissõidukipeatustes. Ülekäigurajad tuleb nõuetekohaselt märgistada ja valgustada. Tähelepanu vajab liiklusturvalisus elufunktsiooniga kvartalites ja hoovialadel, kus parkimine ei ole kavakindlalt korraldatud ja laste mängualad ei ole liiklusest eraldatud. Liiklusturvalisuse kontrolli tõhustamiseks tuleb paigaldada liikluse jälgimist võimaldavad järelevalve kaamerad. Sõiduteede valgustatus peab olema piisav ka jalakäijate ülekäigukohtade vahelisel alal.
Tähtsustades aktiivsete eluviiside edendamist ja autode arvu vähendamist on väga oluline arendada kergliiklust. Jätkata tuleb kergliiklusteede võrgu väljaarendamist ja võtta tarvitusele liikluse rahustamise meetmeid. Tallinna tänavapildis kasvab jätkuvalt jalgrataste osakaal ning tingimused jalgrattaga sõitjate turvaliseks liiklemiseks vajavad parendamist.
§ Avaliku linnaruumi turvalisus. Edaspidigi on vaja panustada teede, tänavate ja haljasalade valgustuse parendamisse, et tagada elanike turvalisus pimedal ajal. Planeerimistegevuses on oluline kasutada lahendusi, mis on suunatud riskide ennetamisele ja turvalisuse suurendamisele.
§ Meelelahutusasutustes tervisekaitse järgimine. Avalikes asutustes suitsetamise keeld toob suitsetajad meelelahutusasutuste sissekäikude ette, muutes sellega linnakeskkonna vähem turvaliseks ja esteetiliseks. On oluline, et projekteerimisstaadiumis nõutaks meelelahutusasutustes suitsetamisruumide rajamist.
§ Koostöö tõhustamine. Turvalisuse tagamiseks on väga tähtis jätkata Kesklinnas koostööd Politsei- ja Piirivalveameti Põhja Prefektuuri ja Kesklinna politseijaoskonnaga, Tallinna Munitsipaalpolitsei Ametiga ning naabrivalvega. Täiustada abipolitseinike motiveerimissüsteemi.
Kesklinn hõlmab ala vanalinnast ja Tallinna keskusest Aegna saare ja Mõiguni. Kesklinna asumite kirjeldus on täpsemalt esitatud peatükis 2.
Tallinn on kõige aktiivsema ehitustegevusega piirkond Eestis. Detailplaneeringute arvu muutumist aastate kaupa on iseloomustatud tabelis 5.
Tabel 5. Detailplaneeringud Tallinnas ja Kesklinnas aastatel 2004-2011
Algatatud detailplaneeringuid
sh Kesklinnas
Kehtestatud detailplaneeringuid
Teemaplaneering “Tallinna Kesklinna miljööväärtuslike hoonestusalade piiride määramine ning kaitse- ja kasutamistingimuste seadmine” keskendub Kesklinna haldusterritooriumil, mere ja raudtee poolkaarega piirneval alal paiknevatele miljööväärtuslikele hoonestusaladele ning määrab nende piirid ja kaitse- ja kasutamistingimused. Teemaplaneeringu esmane eesmärk on anda ülevaade ja täpsustada miljööväärtuslike hoonestusalade piirid planeeringuga hõlmatud maa-alal.
Linnaruumi arengu seisukohalt on oluline Tallinna Linnavolikogu 16. aprilli 2009 otsusega nr 77 kehtestatud teemaplaneering “Kõrghoonete paiknemine Tallinnas”.
Rekreatsioonialad
Linnakeskkonna kvaliteedi säilitamiseks on oluline säilitada ja korras hoida rohealasid. Nende alade peamine eesmärk on anda elanikkonnale võimalus lõõgastuda, harrastada tervislikke eluviise, sportida ja veeta aktiivselt vaba aega. Kesklinna väärtust elukeskkonnana suurendab rohealade rohkus. Tallinna linna haljastuse arengukava andmetel on piirkonnas 42 roheala, millest kaitse alla on võetud 7 parki. Haljasmaid on 876,4 ha ja see moodustab linnaosa üldpinnast 28,6%. Haljasalade pindala on 198,5 ha. Kesklinnas on võrreldes teiste linnaosadega parke märkimisväärselt rohkem - siin paikneb ligi pool kogu Tallinna parkidest ja metsaparkidest.
Vanalinna haljasalad on üldiselt väikesed, kuid neil kasvab rikkalikult taimeliike. Liigirohked Kesklinna pargid on Hirvepark, Tammsaare park, Harjumäe haljasala, Toompark ja Tornide väljak. Rekonstrueerimist vajavad Tammsaare park, Tuvi park, Falgi park, Hirvepark, Toompark, sest pargirajatisi (teed, müüritised, istutused, murud) on vaja uuendada. Pidevalt arendatakse Kadrioru parki (vt “Kadrioru pargi arengusuunad aastani 2018”, Tallinna Linnavolikogu 17. juuni 2004 määrus nr 26). Kesklinna rajatud uus Harju tänava haljasala koos talvise liuvälja ja suvise laste mänguplatsiga annab puhkevõimalusi ja on saavutanud suure populaarsuse.
Rohealade aktiivsemasse kasutussevõtmine sõltub sellest, kuidas õnnestub parkidesse tuua mitmesugust tegevust võimaldavaid objekte - mängu- ja spordivahendeid, kohvikuid jms. Neid funktsioone on asutud süsteemselt planeerima. Menetluses on Skåne bastioni ja Toompargi maa-ala detailplaneeringud. Objektide efektiivne kasutuselevõtt aitab elavdada seni vähem kasutuses olnud vanalinna piirkondi ning bastionaalvööndi Põhja-Tallinna poolset külge. Tornide väljakul korraldati 2009. a esimest korda lillefestival, mis oluliselt suurendas pargiala kasutamist, ja on muutunud traditsiooniliseks ürituseks.
Eraldi väärib maastikukaitseala ja puhkepiirkonnana esiletõstmist Aegna saar, mille perspektiivsete kasutustingimuste kujundamisel tuleb arvestada Aegna maastikukaitseala kaitse-eeskirjaga.[27]
Aktiivse avaliku ruumina on kavas kasutusele võtta ja rannapromenaadiks valmis ehitada rannaäär Russalkast Linnahallini.
Tänavad, väljakud ja platsid
Kesklinna linnaosas on 317 tänavat, nendest 68 asub vanalinnas. Sõiduteid on kokku 1 453 876 m2, sellest 89 076 m2 teid asub vanalinnas. Kesklinnas on 34 325 m kergliiklusteid. Nii teed kui ka tänavad on erinevas seisukorras. Arvestades Kesklinna tänavate liikluskoormust, on vaja teid ja tänavaid pidevalt remontida ja hooldada. Praegu ei tehta seda piisavalt.
Tallinna roheluse suurendamiseks on teede ja tänavate äärde rajatud haljasribasid ja -alasid.
2009. aastal rekonstrueeriti täielikult Vabaduse väljak. Tänu sellele sai Kesklinn endale korraliku esindusväljaku ja avalike ürituste korraldamise koha.
Osa vanalinnast on jalakäijate ala. Sarnase suunitlusega kavandati ka Rotermanni kvartal.
Vanalinnas on eakatel ja invaliididel raske liikuda tänavakatte ebaühtluse, kitsaste kõnniteede ning kõrgete astmete tõttu. Selle probleemi lahendamiseks on kaalutud vanalinna kõnniteed viia järk-järgult autoteega samale tasandile.
Tallinna tänavate liikluskoormus on suurem kui mujal Eestis ja see põhjustab vajaduse sagedase remondi järele. Tihe liiklus põhjustab seisakuid ja õnnetusi. Praegu on ühistranspordisüsteem heal tasemel, kuid oluline on selle jätkusuutlik areng. Sellest lähtuvalt eelistab linn Russalka ristmiku arendamise ees projekti “Tallinna tramm” esimese ehitusjärgu elluviimist marsruudil Lasnamäe - linna keskus. Trammiliini valmimine pakuks kolmandikule Tallinna elanikest kiire, mugava ning keskkonnasõbraliku, suure veovõimega ühissõiduki kasutamise võimaluse, vähendades samal ajal nii sõiduautode kui ka busside liiklusvoogusid läbi Russalka ristmiku. Arvestades asjaoluga, et transiidikoridorina on Põhjaväila infrastruktuuri rekonstrueerimine eelkõige oluline Tallinna Sadama jaoks, peab linn vajalikuks kaaluda Põhjaväila rajamist Tallinna Sadama kaasfinantseerimisel.
Eesmärgiga vähendada transiitliiklust läbi Tallinna kesklinna ning liikluse pudelikaelu kõrvaldades parandada magistraaltänavate liiklus- ja keskkonnaohutust, alustati 2010. aastal Ühtekuuluvusfondi kaasfinantseerimisel Ülemiste liiklussõlme ehitust, mis kavakohaselt valmib 2013. aasta lõpuks.
Kesklinnas on hästi välja arendatud ja üldistele vajadustele vastav kommunikatsioonivõrk. Mitmes pargis ja väljakul on loodud tasuta traadita interneti levialad. Nende asukohad on avalikustatud Tallinna koduleheküljel.
Kehtiva korra järgi tuleb reklaamide ja teabevahendite paigaldamine kooskõlastada linnaosavalitsusega.
Kui rakendub väljatöötamisel olev uus kord, siis lihtsustub taotluste kooskõlastamine ja menetlemine ning Tallinna linn saab elektroonilise programmi, mille abil määratakse reklaamkandjate asukohad kaardil.
Infoviitasid, hoonete külge kinnitatud infokandjaid ja Kesklinna kaartidega turismiinfo stende on paigaldatud Kesklinna alates 2000. aastast. Lisaks on lepingupartnerid paigaldanud Kesklinna reklaamkandjaid linnakaartidega ja Rotermanni kvartalisse suunaviitade süsteemi. Edaspidi tuleks kõik infoviidapostid varustada uute ja parema konstruktsiooniga viitadega ning püstitada vastupidavamast materjalist postid.
Kuna Kesklinna läbib enamik ühissõidukiliine, on siin tagatud hea ühissõidukiühendus. Lisaks asub Kesklinnas ka kaugliinide bussijaam. Ühistransporditeenuse kvaliteeti võib pidada heaks. Jätkuvalt on vaja arendada ühissõidukitele mõeldud sõiduradasid ja leida võimalusi suunata piirkonda läbiv autotransport mujale.
Ühissõidukipeatuseid on viimastel aastatel pidevalt arendatud, kõikidesse peatustesse on üles pandud sõidugraafikud.
Ühistransporditeenuse pakkumisel pole sõiduvahendites ega peatustes pööratud piisavalt tähelepanu puuetega inimeste vajadustele. Ühissõidukite kasutamise muutmine puuetega inimestele mugavaks, tuleb ette näha tee-ehitusliku kujundamise ja linnaplaneerimisega. Ühissõidukite kasutamise propageerimiseks algatati juulis 2007 uus “Pargi ja reisi” süsteem. Projektiga antakse autojuhtidele võimalus jätta sõiduk äärelinna tasuta valvega parklasse ja jõuda sealt Kesklinna ühissõidukiga.
Suurem osa Tallinnas liiklevatest autodest koondub äripäevadel Kesklinna. Autode arvukuse suurenemise ja liiklusummikute tõttu halveneb linnaõhu kvaliteet. Liiklusseisakute tõttu muutub liiklus närviliseks.
Liikluskoormust suurendab sadamaga seotud transiit.
Koos Tallinna tänavavõrgustiku arendamisega tuleb valmis ehitada kergliiklusteede võrgustik, mis ühendab linnaosades olemasolevad ja rajatavad kergliiklusteed Kesklinnaga. Kergliiklusteede võrgustiku olemasolu ja ühistranspordi kasutusmugavuse suurendamine võimaldavad rakendada piiranguid Kesklinnas autotranspordi kasutamisel. Vanalinnas on rajatud valvega tasuta jalgrattaparklaid.
Parkimine Kesklinnas on valdavalt tasuline, äripäeva tipptundidel kõigile soovijatele tõmbekeskustes ja nende ümbruses parkimiskohti ei jätku.
Parkimisprobleemide arvestamine on detailplaneeringute kehtestamisel ja linnaruumi üldisel kavandamisel kaalukal kohal. Selleks, et piirata sõidukite parkimist haljasaladel ja kõnniteedel, on vaja märkimisväärselt tõhustada järelevalvet.
Kesklinnas on sõidukitele kehtestatud massipiirang 15 tonni, vanalinnas 7 tonni. Sadama ühendusteedel ja mõnel pool mujal massipiiranguid kehtestatud ei ole ja neid ei saagi kehtestada veoste iseloomu tõttu. Teenindavate sõidukite liiklusteid vanalinnas tuleb täpsustada.
Uute ja rekonstrueeritavate ehitiste planeerimisel nähakse sõidukite parkimine üldjuhul ette elaniku oma kinnistul ning detailplaneeringute kooskõlastamisel lähtutakse peamiselt tingimustest, mis on kinnitatud Tallinna Linnavolikogu 16. novembri 2006 otsusega nr 329 “Tallinna parkimise korralduse arengukava aastateks 2006-2014”.
Omanikud peavad kinnistutel tagama prügi sortimise ja äraveo. Vaatamata senistele pingutustele ei ole jäätmete sortimine ja liigiti kogumine saavutanud taset, mis on vajalik Euroopa Liidu nõuete rakendamiseks.
Linnaruumi heakorra ja turvalisuse tagamiseks on välja selgitatud tühjalt seisvad hooned, mis valdavalt asuvad Kassisaba asumis, vähemal määral Kadriorus ja Veerenni asumis.
Tallinna Linnavalitsuse algatatud programmi “Hoovid korda” raames korrastati Tallinna Linnavalitsuse toetusel 2005. a 11 ühistu hoovi, 2006. a 33, 2007. a 34, 2008. a 25, 2009. a 50 ja 2010. a 36 hoovi. Programmi jätkamine võimaldab korrastada hoovid ning selle kaudu muuta kaunimaks kogu linnaruumi.
Liiklus, tihe ehitustegevus ja avalikud üritused tekitavad Kesklinnas müra, vibratsiooni ja õhusaastet, mis häirivad elanikke ja liiklejaid. See avaldab pikas perspektiivis negatiivset mõju hoonete seisukorrale ja kohalike elanike tervisele. Välisõhu kaitse seaduse kohaselt on Tallinna linnal kohustus koostada välisõhu strateegiline mürakaart, mis määrab kindlaks eri allikate tekitatud müra ja on aluseks selle vähendamise meetmete väljatöötamisele. Tallinnas paikneva riikliku õhukvaliteedi seiresüsteemi hooldamine ja opereerimine on OÜ Eesti Keskkonnauuringute Keskuse kohustus. Kolmest Tallinnas paiknevast statsionaarsest välisõhu seirejaamast asub üks Kesklinnas Liivalaia tänaval.
Kesklinna on paigaldatud üheksa tänapäeva nõuetele vastavat tualetti. Haljasalade ja bussipeatuste korrashoid tagatakse linna eelarve vahenditest. Sagedaste vandalismiaktide tagajärjel on linnainventari vaja regulaarset uuendada.
§ Tänavate ja kõnniteede korrastamine. Kesklinnas on tänavate seisukord lagunemise ja sagedaste kaevetööde tõttu väga ebaühtlane. Linnal tuleb teedel ja tänavatel kaevetööde tegemist rohkem koordineerida. Arvestades Kesklinna tänavate suurt liikluskoormust, on vaja esmajärjekorras tagada suure kasutusintensiivsusega tänavate hooldus- ja kapitaalremont. Renoveeritud tänavatel on heakorda tehnoloogiliselt kergem tagada. Vanalinnas rakendatud parkimissüsteemi, mis võimaldab tänavaid puhastada öösiti, on otstarbekas laiendada ka Kesklinna neisse piirkondadesse, kus tänavaid on suure parkimiskoormuse tõttu raske puhastada. Eritähelepanu alla tuleb võtta turismibusside parkimisvõimalused.
Kesklinna on jalgrattaga raske sõita. Vaja on jätkata kergliiklusteede võrgu ehitamist ja eri teelõikude ühendamist. Uute tänavate projekteerimisel tuleb ette näha sõiduteest eraldatud kergliiklusteede ehitamine.
§ Teeäärsete haljasalade korrastamine. Libeduse tõrjeks on vajalik uurida selle töö eri võimalusi ja tagada ümbritseva keskkonna minimaalsed kahjustused. Teeäärsete haljasalade säilitamisel on lahenduseks tõhustada järelevalvet valesti parkijate üle. Haljastuse rajamisel ja taastamisel tuleb kasutada vahendeid, mis välistavad autode sõitmise haljasalale. Võimaluse korral tuleb kummalegi poole magistraaltänavat planeerida kaks rida puid. Uute, alla 3 m laiuste haljasribade rajamist tuleb vältida, kuna muru hooldamine on kallis ja selle säilimine küsitav.
§ Kõrghaljastuse uuendamine. Prioriteediks on alleepuude ja tänavahaljastuse tagasilõikamine. Puude asendusistutus tuleb teha tervel tänaval korraga. Selleks, et vähendada talvist tänavate soolatamise mõju, on noori puid vaja kevaditi regulaarselt kasta.
§ Heakorra parandamine. Tallinna heakorraeeskirja nõuete tutvustamine linnakodanikele ja järelevalveorganite (Tallinna Munitsipaalpolitsei Ameti) töö tõhustamine tagab heakorra paranemise. Peale selle parandab heakorda järelevalve tõhustamine mittekasutatavate hoonete üle ning projektide “Hoovid korda”, “Fassaadid korda” ja “Vana maja korda!” jätkamine. Positiivset mõju avaldab turismi infrastruktuuri täiustamine ja linnainventari uuendamine.
§ Reklaami paigutuse korraldamine. Olemasolevad reklaamieeskirjad ei taga, et reklaam paigaldataks ühtmoodi ja linnapilti sobivalt. Arenguvõimaluseks on kehtestada senisest täpsem reklaami paigaldamise eeskiri ja jälgida, et sellest kinni peetaks. Infoviitade süsteemi on vajalik täiustada, et olulisemate liikumisteede ristmikud vanalinnas oleksid viitadega varustatud. Samuti peavad tähistatud olema suuremate linnaväljakute juurde- ja läbipääsuteed, mida mööda turistid valdavalt liiguvad. Eesmärk on asendada amortiseerunud reklaamkandjad nüüdisaegsetega ja leida võimalusi suurendada tulu, mis laekub pindade kasutusse andmisest. Omavoliliselt paigaldatud reklaamide ja teabekandjate üle tuleb kontrolli tõhustada. Uutes arenduspiirkondades tuleb rajada suuna- ja infoviitade süsteem.
§ Ühistranspordi eelisarendamine. Arenguvõimalus on uuendada kasutatavat ühissõidukiparki, jätkata ühissõidukiradade ehitust ja tagada järelevalve nende sihipärase kasutamise üle. Tuleb parandada ühissõidukipeatuste heakorda ja turvalisust ning suurendada süsteemi “Pargi ja reisi” abil ühissõidukite kasutamise aktiivsust.
§ Tasulise parkimiskorralduse nüüdisajastamine. Parkimisnõudluse ja kesklinna piirkonna uute arenduste järgi vaadata jooksvalt üle kehtiv parkimiskord.
§ Liikluskiiruse piiramine miljööaladel. Rakendada tuleks miljööalal liiklust rahustavaid meetmeid. Selleks et vanalinna kui riiklikku muinsuskaitseala ja UNECSO maailmapärandi nimekirja kuuluvat asumit kaitsta ja säilitada, peaks sõidukite liiklemist vanalinnas veelgi vähendama ja suurendama jalakäijate ala. Rohkem tuleb piirata ja tõhustada kontrolli vanalinna sõitvate masinate massi ja mõõtmete üle. Ülisuured ja rasked ehitusmasinad lõhuvad teid ja maju.
§ Puhkealade arendamine. Nii miljööväärtuslike piirkondade kui ka teiste alade planeerimisel peab alati arvestama avalike huvidega. Kesklinnas on oluline rajada piisaval arvul laste mänguväljakuid ja muid vaba aja veetmise rajatisi. Uute detailplaneeringute ja ehitusprojektide kinnitamisel on seetõttu nõutud, et ka eraomandis olevatel kinnistutel loodaks puhkamisvõimalused, mis vastaksid elanike vajadustele, kuid esmatähtis on puhkealade kättesaadavus kõigile inimestele. Väljaspool vanalinna ümbritsevat rohevööndi on avalikke parke kesklinnas vähe. Selleks, et suurendada puhkealade kasutamist, on vaja paigaldada neile piisaval hulgal tänapäevast linnainventari, mis võimaldaks alasid aktiivselt kasutada. Tänavainventari, laste mänguväljakuid ja koerteväljakuid tuleb regulaarselt uuendada ja täiendada, tagades samal ajal igapäevase korrastatuse ja turvalisuse. Lähiaastatel on plaanis Kesklinna olulisemad haljasalad varustada linna tellimusel rajatavate avalike tualettidega. Tallinna kui rohelise pealinna staatuse säilitamiseks tuleb kiirendada parkide ja teiste haljasalade kavapõhist rekonstrueerimist. Otstarbekas on anda mänguväljakud linnaosa valitsemisele koos nende arendamiseks ja hooldamiseks vajaliku raha eraldamisega.
§ Rannapromenaadi ehitamine. Kesklinnas puudub rannapromenaad, mis on olemas enamikes mereäärsetes linnades. Arenguvõimaluseks on rannapromenaadi ehitamine ning sellega vaate avamine merele.
§ Tammsaare pargi korrastamine. Kesklinnas on vaja uuendada linna südames suurte kaubandus-ärikeskuste ühendusteel asuv Tammsaare park. Arvestades pargi keskset asukohta ja tähtsust linnaruumis, korraldati 2011. aastal pargi uuendamise ideevõistlus. Rekonstrueerimistöid on plaanis alustada 2012. aastal.
§ Lastestaadioni rekonstrueerimine. Aadressil Suur-Ameerika 3 // Väike-Ameerika 4 asuv lastestaadion vajab rekonstrueerimist. Rajatis tuleb uuesti projekteerida (osa endisest maakasutusest on tagastatud õigustatud subjektidele ning staadioni all olev maa ei ole endises mahus ja otstarbel kasutatav), seetõttu on kõigepealt vajalik lõpule viia maa munitsipaalomandisse taotlemine ning seejärel koostada projekt ja ala kasutusele võtta eri vanusegruppide puhke-, spordi- ja vaba-aja veetmise rajatistena. Muu hulgas tuleb kaaluda moodsa skatepark’i rajamist, sportimisvõimaluste loomist seenioridele jms tegevust.
Kesklinnas on nii eri ajastutest pärit korterelamuid kui ka eramuid. Valdav osa kesklinlastest elab korterelamutes, millest enamik on eraomandis. Ajaloolise väärtusega elamute restaureerimist toetatakse Tallinna linna algatatud kampaania “Vana maja korda!” raames, mille eesmärk on korrastada Tallinna miljööväärtuslikes elamupiirkondades asuvaid hooneid. Korteriühistute toetamiseks hoovide korrastamisel on mõeldud projekt “Hoovid korda”. Elanikud on elamute korrastamist toetavad algatused hästi vastu võtnud.
Elamupiirkondade turvalisuse kindlustamiseks on vabatahtlikkuse alusel loodud Tallinna Kesklinnas 56 naabrivalvesektorit[28].
Kesklinna linnaosas paiknevad korteriühistud
Registrite ja Infosüsteemide Keskuse andmetel on 2011. aasta esimese poolaasta seisuga Tallinna Kesklinnas registreeritud 912 korteriühistut.[29] Tallinna Kesklinna Valitsuses pakutakse neile nõustamisteenust ning jagatakse ühistute haldamisega seonduvat informatsiooni. Renoveerimis- ja remonditöödeks vajalike investeeringute teenindamiseks on korteriühistutele antud võimalus taotleda koolituskulude ja energiamärgise väljastamise kulude katmise toetust. 1. veebruarist 2010. aastal on avatud projekt “Fassaadid korda”, millega toetatakse korteriühistuid korterelamu renoveerimislaenu taotlemisel vajaliku omafinantseeringu katmisel. Ühistute ühistegevuse koordineerimiseks, linna algatatud projektide selgitamiseks, linnaosa ja korteriühistute vahelise koostöö parendamiseks ning ühiste probleemide lahendamiseks on loodud korteriühistute ümarlaud.
Kesklinna linnaoas eluruumi üürimist taotlejad
2002. aastal algatatud Tallinna elamuehitusprogramm “5000 eluaset Tallinnasse” lõppes 2009. aastal ja seisuga 01. august 2009 oli sundüürnike elamispinna probleem Tallinnas lahendatud. Järgmisena on Tallinna linnas algatatud “Tallinna teine elamuehitusprogramm”, mille eesmärk on kindlustada eluasemega noored pered ja Tallinna linnale vajalikud töötajad, kelle varaline seis ja sissetulek ei võimalda elamuturult eluaset soetada või üürida. Jätkuvalt lahendatakse ka muudel sotsiaalsetel põhjustel arvel olevate isikute elamispinna probleeme.
Linnaosa valitsemisel olevad elamis- ja äripinnad
Tallinna Kesklinna Valitsus tagab oma valitsemisel olevate elu- ja äripindade korrashoiu. Elamufondi tõhusaks kasutamiseks on alustatud kaasomandis olevates elamutes asuvate eluruumide turuhinnaga võõrandamist.
Kesklinna linnaosa eluasemekomisjon võtab eluruumi taotlejad arvele kas munitsipaal- või sotsiaaleluruumi taotlejatena.
Munitsipaaleluruume saavad taotleda:
· arvele võetud, hädasti eluruumi vajavad isikud, kelle elamispinnaprobleem vajab kiiret lahendamist;
· “Tallinna teise elamuehitusprogrammi” tingimustele vastavad arvel olevad noored pered;
· linna sotsiaalsfääri toimimiseks vajalikud töötajad (lasteaednikud ja õpetajad; hoolekandeasutuste töötajad, muuseumide, raamatukogude ja teatrite töötajad, õed, ämmaemandad, hooldajad ja põetajad, Tallinna linna teenindavad politseinikud, päästjad).
Sotsiaaleluruume saavad üürile taotleda:
· üksinda elavad vanurid ja vanureist paarid;
· puudega isikud, kellel ei ole seadusjärgseid ülalpidajaid või kes vajavad kõrvalabi või kelle kasutuses olevas eluruumis ei ole võimalik nende hooldamist korraldada;
· vähekindlustatud lastega pered, kes vajavad sotsiaalteenuseid;
· orvud ja vanemliku hoolitsuseta isikud.
Tallinna Kesklinna Valitsuse ja Tallinna Linnavaraameti koostöös peetakse linnaosas arvet eluruumi vajavate isikute üle, võttes nad arvele Tallinna Linnavalitsuse kinnitatud korra ja Tallinna Linnavolikogu kinnitatud määruse “Tallinna linna omandis olevate eluruumidega seotud õigusaktide kinnitamine”[30] alusel. Tallinna Linnavolikogu 17. oktoobri 2002 määruse nr 56 kohaselt on linnaosas moodustatud eluasemekomisjon, mille töösse on kaasatud järgmiste asutuste ja organisatsioonide esindajad:
a) linnavolikogu linnavarakomisjon, sotsiaal- ja tervishoiukomisjon, tarbijakaitsekomisjon;
b) linnaosa halduskogu ja linnaosa valitsus;
c) tagastatud majade omanikke esindav organisatsioon;
d) hallatavates majades elavate üürnike organisatsioon.
Eluasemekomisjoni ülesanne on lahendada nende kesklinna elanike probleeme, kes erinevatel põhjustel vajavad elamispinda. Ruumide kasutusele andmiseks tehakse ettepanekud Tallinna Linnavalitsusele.
Viimase nelja aasta jooksul (01.01.2007-01.01.2011) on elamispinna taotluse esitanud 2599 leibkonda. Nendest taotlustest on samal perioodil eluruumid eraldatud 649 leibkonnale. Kuna munitsipaalmaju rajatakse Tallinna teistesse linnaosadesse, siis võib arvata, et Kesklinnast lahkuvate vähekindlustatud leibkondade arv kasvab.
Sotsiaalmajutusüksused ja öömajad
Sotsiaalmajutusüksused on ühiselamu tüüpi munitsipaalmajad, mida saavad kasutada kodu kaotanud ja majandusraskustesse sattunud inimesed, kes on kantud elanike registrisse Tallinnas. Kuna Kesklinnas sotsiaalmajutusüksusi ei ole, siis suunab Tallinna Kesklinna Valitsus abivajajad avalduse alusel kas Põhja-Tallinna,[31] Mustamäe,[32] Lasnamäe[33] või Nõmme[34] linnaosas asuvatesse hoolekandeasutustesse, kes majutusteenust osutavad. Samas ei ole sealsed võimalused kogu linna vajaduste rahuldamiseks piisavad.
Kesklinnas ei ole kodutute öömaja ega varjupaika. Ööbimis- ja pesemisvõimalust, toitlustamist ning sotsiaalnõustamist pakutakse Tallinna teistes piirkondades asuvates kodutute öömajades ja varjupaikades, mida on Tallinnas kokku kuus. Kokku tagavad need ööbimiskoha 272 kodutule.
§ Sotsiaalsetel põhjustel arvel olevate isikute elamispinnaprobleemi lahendamine. Abivajajatele elamispinna pakkumine munitsipaaleluruumide võimaldamise kaudu. Tallinna Linnavaraametil on plaanis ehitada lisaks Veerenni ja Varre tänava nurgale 2010. aastal ehitatud asenduskodule-peremajale ka Varre tänava sotsiaalmaja.
§ Elamufondi renoveerimine. Tallinna Kesklinna elamufondi kuuluvad majad erinevad vanuse, omanikustaatuse ja renoveerituse taseme poolest ning seepärast on linnapilt kohati ebaühtlane. Elamufondi renoveerimise soodustamiseks tuleb ka edaspidi teha lagunevate majade omanikele ettekirjutusi ning toetada ja tunnustada eraomanike tegevust nõustamise, eri konkursside ja projektide kaudu.
§ Linnale kuuluvate elamispindade otstarbekas kasutamine. Linnale kuuluvas elamufondis on nii üksikuid kortereid kui ka terveid maju. Olemasolev elamufond vajab korrastamist. Elamufondi tõhusamaks kasutamiseks on alustatud kaasomandis olevates elamutes asuvate eluruumide turuhinnaga võõrandamist.
§ Kodutute majutamine. Kesklinna koguneb hulgaliselt kodutuid, kuid linnaosas ei ole ühtegi kodutute varjupaika. Kodutute majutamise valdkonnas tuleb jätkata koostööd teistes linnaosades asuvate varjupaikade ja öömajadega.
Tallinna Kesklinna Valitsus töötab Tallinna Linnavolikogu 1. oktoobri 2009 määrusega nr 35 kinnitatud linnaosade valitsuste põhimääruste alusel. Linnaosavalitsus on linna ametiasutus, mis otsustab ja korraldab oma haldusterritooriumil kas vahetult või teiste isikutega sõlmitud lepingute alusel kõiki talle riigi või Tallinna õigusaktidega pandud kohaliku elu küsimusi. Linnaosavalitsuse struktuuri ja koosseisu kinnitab Tallinna Linnavalitsuse ettepanekul Tallinna Linnavolikogu. Tallinna Kesklinna Valitsuses on 76 ametikohta. Linnaosavalitsuse tööorganina tegutseb 21-liikmeline halduskogu.
Tallinna Kesklinna Valitsuse tööpõhimõtted
Tallinna Kesklinna Valitsuse eesmärk on tagada Kesklinnas elanike ja ettevõtjate teenindamine, avalike teenuste kättesaadavus ning linnaosa, selle tõmbekeskuste ja asumite arendamine ning infrastruktuuri funktsioneerimine, lähtudes elanike vajadustest ja huvidest ning arvestades linnaosa eripära ja linna kui terviku huvisid.
Töös lähtub Tallinna Kesklinna Valitsus elanike, ettevõtete ja külastajatega suheldes koostöövalmiduse, asjatundlikkuse ja asjakohasuse põhimõttest.
Haldussüsteemi töö pidev parendamine
Euroopa kohaliku omavalitsuse harta ratifitseerimise seadus[35] sätestab, et ainult tõelise vastutusega töötavate kohalike omavalitsusasutuste olemasolu saab tagada efektiivse ja kodanikule lähedalseisva juhtimise. Linnaosavalitsus on kohalikule elanikule lähim linna ametiasutus, mille haldussuutlikkust suurendab linnaosa tõhusam ja kodanikukesksem juhtimine.
Selleks, et haldussüsteemi parandada, haldussuutlikkust suurendada ja kodanikukesksemaid teenuseid pakkuda, on vaja tagada linnaosa toimimise järjepidevus. Linnaosa otsustuspädevust parendaks, kui linnaosa töötajad oleksid suuremal arvul kaasatud linna tasandi otsustusprotsessidesse ning koostöösse linnaosade valitsuste ja linna eri ametite vahel. Kesklinna haldussüsteemi toimimise tõhustamiseks peaks linnaosavalitsusele tagama laiema informeerituse ning kaasatuse linna haldussüsteemi otsustusmehhanismidesse.
Linnaosa tasandil tehakse jätkuvalt tööd, et optimeerida elanikele teenuste osutamise protsessi. Selle eesmärk on pakkuda võimalikult väheste kulutustega hea kvaliteediga teenuseid. Linnaosa ülesannete paremaks täitmiseks võib osutuda vajalikuks teha linnaosa juhtimises struktuurimuudatusi.
Kvaliteetsete töötulemuste tagamiseks on oluline motiveeritud ja algatusvõimeline meeskond. Tallinna Kesklinna Valitsuse personalile korraldatakse süstemaatiliselt mitmesuguseid koolitusi. Täiustamist vajab olemasolev motivatsioonisüsteem. Ühtse meeskonna kujundamiseks on otstarbekas linnaosa administratsioon koondada ühte hoonesse, tagades samal ajal hea teeninduse mõlemas Tallinna Kesklinna Valitsuse administratiivhoones.
Kättesaadav ja kvaliteetne teenindus
Tallinna Kesklinna Valitsus teenindab elanikke kahes asukohas - Pärnu maantee ja Nunne tänava administratiivhoones. Elanikele tuleb tulemuslikumalt tutvustada teenuste saamise võimalusi. Vahetu teenindamise kõrval on aastatega kasvanud vajadus osutada kodanikele e-teenuseid.[36] E-teenuste kasutamise tõhustamiseks on vaja tagada päringusüsteemi kasutajasõbralikkus ning andmete ristkasutus riiklike registrite ja andmebaaside vahel riigi infosüsteemide andmevahetuskihi X-tee kaudu.
Elanike teenindamise dokumenteerimine vastab vajadustele. Kliendihaldussüsteemi põhimõtete rakendamine suhtlemisel linnaelanikega vähendab olulisel määral töökoormust, tõhustab teenindusprotsessi ja väldib asjatut töökulu. Elanike kiiremat ja kvaliteetsemat teenindamist soodustab teabe ja andmete kättesaadavus Tallinna arvutiprogrammidest ja andmebaasidest.
§ Kesklinna valitsuse kui arendaja rolli suurendamine linnaosas, et tagada linna äripindade heaperemehelik ja avalikes huvides kasutamine.
§ Töötajate motivatsioonisüsteemi ja asjatundlikkuse parendamine. Motivatsioonikava arendamine võimaldab hoida tööl kogenud ja asjatundlikke spetsialiste. Olulisel kohal on tagada töötajate pidev koolitamine.
§ E-teenuste kasutuse laiendamine. E-teenuste areng kogu riigis on viimastel aastatel kiirenenud ja kliendid eeldavad kergesti kasutatavate e-teenuste olemasolu. E-teenuste valdkonnas tuleb linna tasandil arendada ka registrite ühilduvust ja neid teenuseid, mida osutatakse riigi infosüsteemide andmevahetuskihi X-tee kaudu.
§ Kliendihaldussüsteemi arendamine. Kliendihaldussüsteemi põhimõtete rakendamine suhtlemises linnaelanikega vähendaks olulisel määral ametiisikute töökoormust, tõhustaks teenindusprotsessi ja väldiks topelttöö tegemist. Samuti on oluline vähendada bürokraatiat ja suurendada võimalust menetleda dokumente digitaalselt.
§ Linnaosa elanike kaasatuse suurendamine otsuste tegemisse ja kodanikuühiskonna toetamine. Kesklinna arengu üle otsustamisse kaasata enam linnakodanikke ja nende ühendusi. Tagada otsustusprotsesside läbipaistvus ja teabe kättesaadavus eri meediakanalite vahendusel. Korraldada linnaametnike regulaarseid kohtumisi huvirühmadega. Toetada kodanikuühiskonna kandepinna laiendamist.
Koondhinnang Tallinna Kesklinna arengupotentsiaalile
Tallinna Kesklinna linnaosa arengupotentsiaali saab kokkuvõtvalt iseloomustada järgmiselt:
§ Tallinna Kesklinn on Eesti turismivärav. Tallinna vanalinn on Eesti olulisim turismimagnet, olles ka UNESCO maailma kultuuripärandi objekt. Äripiirkondade, transpordisõlmede ja meelelahutusasutuste tõttu külastab Kesklinna enamik Tallinna saabujaid. Eesti suurima elaniku arvuga kohaliku omavalitsusena on Tallinnas suur hulk väljaõppinud tööjõudu, suurim tarbijaskond, arenenud ettevõtluse infrastruktuur ja mitmekesised teenused, sh riigi haldusasutused. Turismi hooajalisuse mõju vähendamiseks tuleb jätkata teenuste tootearendust ja Tallinna konkurentsivõime suurendamist külastuse sihtkohana.
§ Kultuuri- ja turismiatraktsioonid. Tallinna Kesklinna on koondunud kultuuri- ja turismirajatised ning kultuuri- ja turismiatraktsioonid, mis muudavad piirkonna linna külastajaterohkemaks. Samas ei ole see potentsiaal täies ulatuses ära kasutatud, kuna osas Kesklinna asumites ei ole vajalikku turismi infrastruktuuri. Suur potentsiaal on Tallinna Kesklinna Valitsuse oskuste ja kogemuste kasutamisel suurürituste korraldamiseks koos koostööpartneritega.
§ Asumite funktsioonide mitmekesisus. Kesklinna linnaosas on piirkondi, mis on väga hea asukohaga, kuid pealinna kohaselt välja arendamata (nt Rotermanni ala, sadama-ala, Veerenni kvartal jt). Puhkeotstarbel kasutatakse vähe Aegna saart ja võimalusi, mida pakub meri. Nimetatud arengualade kasutuselevõtt mitmekesistaks ja kiirendaks linnaosa kui terviku arengut märkimisväärselt. Tallinna kesklinn on atraktiivne elukeskkond, milles on tähtis koht rohealadel. Jätkata tuleb avaliku linnaruumi muutmist inimsõbralikumaks ja vältida ülemäärast reklaami vanalinnas.
§ Kvaliteetne õpikeskkond ja mitmekesised haridusvõimalused. Haridusasutuste õpikeskkonda nüüdisajastatakse süsteemselt ja õppimine on väärtustatud.
§ Pikaajalise koostöökorralduse traditsioonid. Tallinna Kesklinna eduka arengu üks tegureid on koostöösuhted, mida Tallinna Kesklinna Valitsus on arendanud erinevate koostööpartneritega nii linna kui ka riigi tasandil. Nimetatud suhete arendamine võimaldab soodustada ja suunata eri valdkondade arengut linnaosale soodsas suunas. Linnaosa haldusvõimekuse suurendamiseks on tähtis panustada nii töötajate motivatsiooni ja asjatundlikkuse kui ka linnaosa rolli suurendamisse Tallinna arendustegevuses.
§ Avalikud teenused. Tallinna Kesklinn on mitmekesiste teenustega linnaosa, millel on tugev arengupotentsiaal ja kus on võimalus tagada kõigi elanikerühmade sotsiaalne heaolu. Teenuste osutamisel on takistavaks teguriks linnaosavalitsuse haldusüksuste asumine kahes eri kohas ning see, et Nunne tänava hoonesse ei ole võimalik tagada liikumispuudega inimeste ligipääs. Avalike teenuste osutamist parandaks parem ligipääs mitmesugustele registritele. Oluline on suurendada e-teenuste osatähtsust ja Tallinna kodulehe atraktiivsust.
§ Abivajajate eest hoolitsemine. Vajalik on sotsiaalhoolekande süsteemi edasine arendamine, sh kliendikesksuse ja juhtumipõhise lähenemise suurendamine. Oluline on stimuleerida, et linnaosa elanikud registreerivad end Eesti rahvastikuregistris, mis võimaldab parandada elanike elukohajärgse teenindamise kvaliteeti.
§ Liikluskorraldus ja turvalisus. Tallinna Kesklinna linnaosas on tihe ühistranspordivõrgustik ning suhteliselt heas korras sõiduteed ja jalakäijate tänavad. Tarvis on propageerida keskkonnasõbralike sõidukite kasutamist ja jätkata kergliiklusteede rajamist, eelisarendada ühistransporti ja laiendada parkimisvõimalusi. Lisaks liiklusohutuse suurendamisele on tarvis panustada elanike üldisele turvalisusele, mida saab teha parema valgustuse, turvakaamerate, munitsipaalpolitsei ja naabrivalve tõhusama tegevuse ning muude turvalisust suurendavate toimingute abil.
§ Kodanikeühenduste kandepinna laiendamine ja asumipõhise arendustegevuse suurendamine. Oluline on laiendada kodanike kaasamist linnaelu korraldamisse ning toetada vabaühenduste tegevusvõimekust ja nende rolli heategevuses; aidata kaasa kodanikuühiskonna väärtuste ja rolli suurendamisele ning tugevdada Tallinna Kesklinna Valitsuse partnerlust vabaühendustega.
§ Vabaühenduste linnaarengusse kaasamine. Viimastel aastatel on märkimisväärselt aktiviseerunud vabaühenduste tegevus, millel on suur mõju kodanikuühiskonna arengule. Linnakodanike aktiivsuse heaks näiteks on Mittetulundusühingu Uue Maailma Selts ja Kadrioru Seltsi tegevus. Vabaühenduste mõju suurenemist asumite identiteedi kujundajana on vaja toetada, kuna vabaühenduste tegevus parandab asumite sotsiaalset kliimat, suurendab elanike sidusust ja hoiab ära võõrandumisest tingitud probleemide tekke. Peale selle suudavad vabaühendused ennetus- ja ühistegevuse kaudu oluliselt parandada asumite turvalisust.
3. KESKLINNA VISIOON, EESMÄRGID JA TEGEVUS
Tallinna Kesklinn on turvalise elu- ja ettevõtluskeskkonnaga dünaamiliselt arenev linnaosa, kus väärtustatakse linnakodanikku ning ajaloo- ja kultuuripärandit olemaks atraktiivne turismisihtkoht nii siseturistidele kui ka väliskülalistele.
Eesmärgid aastateks 2012-2016 lähtuvad käsitletud valdkondadest, sealjuures on arvesse võetud koostatud strateegiat “Tallinn 2030”, linna arengukava ja linna valdkondlikke arengukavasid.
Tuginedes arengukava eesmärkidele on võimalik pidada eelarveläbirääkimisi Tallinna Linnavalitsuse ametite ja asutustega ning kindlaks määrata kõikide osaliste ülesanded ja vastutus.
Tegevuste loetelu hõlmab Tallinna Kesklinna Valitsuse ülesandeid ja tegevusi, mille eduka rakendamise eelduseks on tõhus koostöö mitme seotud huvigrupi, nagu Tallinna Linnavalitsuse, Tallinna linna ametite, riigiasutuste, mittetulundusühingute ja ettevõtete vahel.
Paljud kavandatud tegevused mõjutavad ja toetavad mitme eri valdkonna eesmärkide saavutamist. Tegevuskava koostamisel on kindlaks määratud tegevuse orienteeriv rakendusaeg ja märgitud vastutajad, kuid ei ole kirja pandud eesmärkide saavutamiseks vajaliku tegevuse täpset eelarvet - eesmärgipärase tegevuse kirjeldus on eelkõige lähtekoht Tallinna Kesklinna Valitsuse iga-aastase eelarve kujundamiseks.
Konkreetsed rahaeraldised arengukava elluviimiseks määratakse Tallinna linna iga-aastases eelarves.
Tallinna arengukava 1. peaeesmärk: ettevõtlik, tööturul nõutud ja hästi tasustatud tallinlane - suure tootlikkusega majandusega Tallinn
PEAEESMÄRK 1. TALLINNA KESKLINNAS ON SOODNE ETTEVÕTLUSKESKKOND, KUS JÄLGITAKSE ETTEVÕTJATE, ELANIKE JA KÜLASTAJATE HUVIDE TASAKAALU
Alaeesmärk 1.1. Tallinna Kesklinna ettevõtlus väärtustab elukeskkonda ja mitmekesistab linnakeskkonda
Eesmärgi saavutamise seiremõõdikud
Eesmärgi saavutamise sihtväärtus
Ettevõtlusalaste konkursside arv
Ettevõtjate ümarlauaarutelude arv
Ettevõtluse mitmekesistamine ettevõtluspiirkondade tsoneerimise, planeerimisotsuste ja linnavara kasutusele andmise tingimuste kaudu
TLN KLV, TEVA, TLPA, TKA
TLN KLV, TEVA
Alaeesmärk 1.2. Tallinna Kesklinnas on olemas ettevõtlusele vajalik taristu ja seda kasutatakse heaperemehelikult
Korrastatud äripindade arv
Tallinna Kesklinna Valitsuse bilansis olevate rajatiste ja hoonete korrastamine, kasutuseta hoonetele funktsioonide andmine
TLN KLV, TKA, TMPA
Üürile antavate äriruumide kvaliteedi parandamine
TLN KLV
Loomemajanduse ettevõtete soodustamine äriruumide üürile andmisel
Uute multifunktsionaalsete piirkondade arengu mitmekesistamine (sh Reisisadama ala, Maakri, Rotermanni, Veerenni piirkonnad)
TLN KLV, TKA, TEVA
Tallinna linnale kuuluva vara heaperemeheliku kasutamise järelevalve tegemine
TLN KLV, TKA
Suurt investeeringut nõudvate ja hästi toimivate, Tallinna linnale kuuluvate äriruumide ja linnarajatiste pikema tähtajaga äriruumi üürilepingute sõlmimise eelistamine
Alaeesmärk 1.3. Tallinna Kesklinnas tegutsevatele ettevõtjatele on kogu ettevõtluseks vajalik informatsioon kergesti kättesaadav
Nõustatud ettevõtete arv
Ettevõtetele korraldatud teavituspäevade arv
Koolitustel osalenud ettevõtjate arv
Ettevõtjate teavitamine
Ettevõtjate nõustamine ja koolitamine
PEAEESMÄRK 2. TALLINNA KESKLINN ON ATRAKTIIVNE TURISMISIHTKOHT
Alaeesmärk 2.1. Tallinna vanalinna kuulub jätkuvalt UNESCO maailmapärandi nimistusse
Tallinna vanalinna edasise arengu probleemide arutelude arv
Tallinna vanalinna arengukava koostamine
TLN KLV, TLN LV
Tallinna asumitepõhise arendustegevuse edendamine
Alaeesmärk 2.2. Tallinna Kesklinnas pakutavad turismiteenused on heal tasemel, atraktiivsed ja mitmekesised
Aegna saare külastajate arv
Erinevate turismimarsruutide väljatöötamine Kesklinna külastuskohana
Kultuuriturismi arendamine Kesklinnas
Aegna saare sadamakai ja külastajate teenindamiseks vajaliku hoonestuse tänapäevaste nõuete kohane valmisehitamine aadressil Tagamaa tee 1 asuval krundil
Alaeesmärk 2.3. Turismi infrastruktuur vastab külastajate vajadustele
Avalikus kasutuses olevate tualettide arv
Meelelahutusasutustesse suitsetamisruumide rajamise propageerimine suitsetamise piiramiseks avalikus linnaruumis
TLN KLV, TEVA, TKA, TLPA
Amortiseerunud linnainventari demonteerimine ja vajaduse korral asendamine sobivaga
Avalikus kasutuses olevate ja turistidele kättesaadavate tualettide arvu suurendamine
Jalakäijate tsoonidesse ja parkidesse uute prügikastide ja pinkide paigaldamine
Alaeesmärk 2.4. Kesklinna puudutav turismiinfo on ammendav ja hästi kättesaadav
Viitade ja infotahvlitega varustatud Kesklinna kultuuriobjektide arv
Viitade paigaldamine
TLN KLV, TEVA, TKA
Arhitektuuri- ja kultuuriväärtuslike objektide tähistamine
TLN KLV, TKVA
Info kogumine ja tutvustamine Tallinna Kesklinnas toimuvate kultuuriürituste ja sündmuste kohta
Vanalinna väärtuslikemate hoonete tähistamine infotahvlitega
Tallinna arengukava 2. peaeesmärk: vaimselt ja kehaliselt aktiivne tallinlane - mitmekesiste tegevusvõimalustega ning elamusterohke Tallinn
PEAEESMÄRK 3. TALLINNA KESKLINNA MITMEKESINE KULTUURILOOME, RIKKALIK AJALOOPÄRAND JA VABA AJA VEETMISE VÕIMALUSED KAASAVAD JA SEOVAD KOHALIKKE ELANIKKE JA LINNA KÜLALISI
Alaeesmärk 3.1. Tallinna Kesklinna elanikele ja külastajatele korraldatakse mitmepalgelisi atraktiivseid kultuurisündmusi
Tallinna Kesklinna Valitsuse toetatud ürituste arv
Tallinna Kesklinna Valitsuse korraldatud avalike ürituste arv
MTÜ-de toetamine kultuuri-, spordi- ja noorteürituste korraldamiseks
Tallinna Kesklinna territooriumil kultuuriasutuste tegevuse finantseerimine
Traditsiooniliste linnaosa ja piirkondlike kultuuriürituste korraldamise toetamine, kogukondliku identiteedi kujunemise toetamine
Uute kultuuriürituste algatamine
Alaeesmärk 3.2. Tallinna Kesklinnas asuvad kultuuriobjektid on heakorrastatud
Korrastatud kultuuriobjektide arv
Tallinna Kesklinna Valitsuse valitsemisel olevate kultuuriväärtuslike objektide korrastamine
Tallinna Kesklinna Valitsuse bilansis olevate kultuuriväärtuslike objektide taastusremondi kavandamine ja tegemine
Tallinna arengukava 3. peaeesmärk: turvaliselt kasvav, mitmekülgselt arenev ja elukestvalt õppiv tallinlane - haritud, võimekas ja avatud Tallinn
PEAEESMÄRK 4. TALLINNA KESKLINNAS ON TAGATUD VÕIMALUSED KVALITEETSE HARIDUSE OMANDAMISEKS NING HUVIHARIDUSE JA
-TEGEVUSEGA TEGELEMISEKS
Alaeesmärk 4.1. Tallinna Kesklinna haridusasutustes on nüüdisaegne õpikeskkond
Nüüdisajastatud haridusasutuste arv
Lasteaedade renoveerimine
TLN KLV, THA
Sõime- ja aiakohtade arvu suurendamine
Koolide renoveerimine vastavalt Tallinna munitsipaalkoolide remondi ja investeeringute kavale
Linnaosade üldplaneeringutega maa-alade kehtestamine lasteaedadele programmis “Lasteaiakoht igale lapsele” esitatud põhimõtetel kooskõlas Tallinna Linnaplaneerimise Ametiga
Remondivajaduste täpsustamine olemasoleva hoonestuse säilitamiseks, korrashoiuks ja parendamiseks
Töötajate leidmiseks ja kinnistamiseks toimiva motivatsioonisüsteemi rakendamine
Alaeesmärk 4.2. Tallinna Kesklinna koolidel on ajakohased spordirajatised
Sportimisvõimalustega üldhariduskoolide osatähtsus
Tallinna Prantsuse Lütseumi võimlahoone rajamine
Gustav Adolfi Gümnaasiumi võimla renoveerimine
Õpilase individuaalsete vajadustega arvestamine Tallinna haridusasutustes
Koolide varustamine õppetööks vajalike õppevahendite ja tehnikaga
Alaeesmärk 4.3. Tallinna Kesklinna lastel on mitmekülgsed võimalused huvihariduse omandamiseks
Huviringides osalevate laste arv vanuses 4-19
Huvitegevuse teavituskampaaniate arv
Mittetulundusühingute juures tegutsevate huviringide toetamine esitatud taotluste alusel
Olemasolevate huvikoolide tegevuse laiendamise soodustamine
Huvitegevuse ja huvihariduse omandamise võimalustest teavitamine
THA, TSNA
Üldhariduskoolides töötavate huviringide tegevuse soodustamine
Alaeesmärk 4.4. Noortetöö Tallinna Kesklinnas lähtub noorte vajadustest ja toetab nende vaimset ning füüsilist arengut
Saavutuste eest tunnustatud noorte arv
Noortele mõeldud teavituskampaaniate arv
Tallinna Kesklinna noorte erinevate saavutuste tunnustamine
TLN KLV, TSNA
Info- ja nõustamisteenuste arendamine, sh nüüdisaegse infotehnoloogia kasutamine ning teenuste mahu suurendamine, sh karjääri- ja psühholoogiline nõustamine, tugiisikuteenus, erivajadusega noortele mõeldud programmid ja projektid
Noorte osaluse toetamine: toimivate osalusvormide arendamine ja uute tekkimisele kaasaaitamine, sh Tallinna linna noortenõukogu tööle laiema kandepinna loomine, õpilasomavalitsuste, Tallinna õpilasesinduse, õpilasvolikogu ja linnaosade õpilasnõukodade kaasamine
TLN KLV, THA, TSNA
Vabatahtliku töö tutvustamine ja edendamine noorte seas
Noortele mõeldud harivate ja arendavate konkursside korraldamine
Noortetöö kõigi valdkondade kvaliteedi arendamine ja tagamine
Alaeesmärk 4.5. Kesklinnas paiknevate kõrgkoolide ja Tallinna Kesklinna Valitsuse vaheline koostöö on tõhus ja vastastikku kasulik
Kõrgkoolidega sõlmitud koostööprojektide arv
Ülikoolidega koostöösuhete arendamine üliõpilastele praktika võimaldamiseks
Tallinna Kesklinna Valitsuse ja Kesklinnas tegutsevate avalike ülikoolide ühishuvide kindlakstegemine ja nende põhjal koostöölepingu sõlmimine
Alaeesmärk 4.6. Tallinna Kesklinna elanikele on loodud soodsad sportimistingimused
Toetatud spordiürituste arv
Korrastatud või rajatud spordiobjektide arv
Tallinna Kesklinna Valitsuse hallatavate spordiobjektide korrastamine (rularambid, liikumisväljakud, korvpalliplatsid jne)
TLN KLV, TSNTA
Tallinna arengukava 4. peaeesmärk: kaitstud ja abistatud tallinlane - maandatud riskidega ja (sotsiaalselt) turvaline Tallinn
PEAEESMÄRK 5. HOOLITSETUD, KAITSTUD JA ABISTATUD KESKLINLANE - MAANDATUD RISKIDEGA JA (SOTSIAALSELT) TURVALINE KESKLINN
Alaeesmärk 5.1. Tallinna Kesklinna majanduslikult vähekindlustatud elanikele on tagatud põhivajadusi rahuldav toimetulek
Nõustatud klientide arv
Elanikkonna informeerimine ja nõustamine sotsiaaltoetuste ja -teenuste saamise võimalustest
TLN KLV, TSTA
Infosüsteemi arendamine koostöös võrgustiku liikmetega, et tagada info õigeaegne laekumine kõigi lastekaitset vajavate laste kohta
TLN KLV, TSTA, tervishoiuasutused
Alaeesmärk 5.2. Tallinna Kesklinna lapsed on sotsiaalselt kaitstud, riskiperede ja vanemliku hoolitsuseta lastele on tagatud abi ning käitumisprobleemidega lastele rehabilitatsioonivõimalused
Juhtumikorralduste arv
Ennetava iseloomuga lastekaitse töö korraldamine varase sekkumisega juhtumikorralduse meetodil
Lastele ja peredele kvaliteetsete, piisavalt laia valikuga teenuste osutamine. Hoolekandetöötajatele ülevaate tagamine teenuste tarbimisest ja nõudlusest
Toimetulekuraskustes, riskiperede ja vanemliku hoolitsuseta laste perede toimetulekut soodustavatele teenustele suunamine
Laste- ja peretoetuste määramine ja väljamaksmine
Alaeesmärk 5.3. Tallinna Kesklinna eakatele on tagatud hooldus ja toimetulek ning tugi toimetulekuraskustes eakate perekondadele
Koduteenuseid saavate eakate arv
Sotsiaalkeskuse filiaali loomine Tondi tänavale
Koostöö arendamine meditsiiniasutustega piisava õendusabi ja hooldusteenuste osutamiseks
Eakatele inimeste suunamine toimetulekut toetavatele teenustele
Eakatele mõeldud toetuste määramine ja väljamaksmine
Eakatele arvutiõppe võimaldamine (50-le eakale aastas)
Alaeesmärk 5.4. Tallinna Kesklinna puuetega inimestele on tagatud avalike ja erateenuste kättesaadavus ja abistav tugi ning loodud võimalused toimetulekuks ja aktiivseks eluks
Juhtumikorralduse juhtumite arv
Sotsiaalteenuste mahu suurendamine ja toimetulekut toetavatele teenustele suunamine
Puuetega inimeste senisest suurem kaasamine sotsiaalkeskuse tegevusse
Puuetega inimestele mõeldud toetuste määramine ja väljamaksmine
Alaeesmärk 5.5. Tallinna Kesklinna majanduslikult vähekindlustatud ja kriisirühmadesse kuuluvatele täiskasvanutele on tagatud sotsiaalabi ja rehabilitatsioonivõimalused
Vältimatu sotsiaalabi (öömaja, varjupaik) teenusele suunamine
Töötute nõustamine ja suunamine töötute klubidesse
Võlanõustamise teenusele suunamine
Osalemine Tallinna abipaketi rakendamisel
Sihtgrupile mõeldud toetuste määramine ja väljamaksmine
Alaeesmärk 5.6. Kogukonna kaasamine sotsiaaltöösse
Korraldatud ürituste arv
Kogukonda kaasavate ürituste korraldamine
Vabatahtliku sotsiaaltöö edendamine
Alaeesmärk 5.7. Tallinna Kesklinna Valitsuse sotsiaalvaldkonna töötajate töökeskkond on turvaline
Töökeskkonnast põhjustatud intsidentide arv
Tallinn Kesklinna Valitsuse sotsiaalhoolekande osakonna ruumide kohandamine töötajate turvalisuse suurendamiseks
Töötajate koolitamine ja supervisioon
Isiklike turvavahendite olemasolu tagamine linnaosavalitsuse sotsiaalhoolekande osakonna töötajatele
Alaeesmärk 5.8. Tallinna Kesklinna elanikele on loodud soodsad tingimused tervislike valikute tegemiseks ja elukvaliteedi parandamiseks
Toetatud tervistedendavate ürituste arv
Tervisedenduse tegevuskava koostamine, tuginedes “Tallinna rahvastiku tervise arengukavale 2008-2015”
TLN KLV, TSTA, TSNTA
Aktiivne osalemine Tallinna linnaosade valitsuste tervisedendajate võrgustiku töös
Tervisedenduslike ürituste korraldamine
PEAEESMÄRK 6.TALLINNA KESKLINN ON TURVALINE KESKKOND NII KESKLINNA ELANIKELE, KÜLALISTELE KUI KA SIINSETELE ORGANISATSIOONIDELE
Alaeesmärk 6.1. Tallinna Kesklinna elanikud ja organisatsioonid on aktiivselt kaasatud turvalise elukeskkonna kujundamisse
Naabrivalvesektoritele korraldatud ümarlauanõupidamiste ja infopäevade arv
Liiklusohutuskoolituste loengute arv ja nendes osalenud inimeste arv
Helkuri saanud inimeste arv
Turvalisuse tagamises osalenud vabatahtlike arv
Turvalisuse tagamisse kaasatud organisatsioonide arv
Naabrivalve piirkondade loomise soodustamine ja olemasolevate toetamine
TLN KLV, TMPA
Turvakaamerate võrgustiku arendamine
Teadlikkuse suurendamine turvalisuse kohta (trükiste kättesaadavuse tagamine, infopäevade ja kampaaniate korraldamine, uuringutulemuste avalikustamine)
Liiklusohutuskoolituse korraldamine eri vanusegruppidele
Helkurite jagamine eri sihtgruppidele
Abipolitseinike tegevuse toetamine
Turvalisuse valdkonna vabatahtliku tegevuse toetamine
Koostöö arendamine turvalisusega tegelevate organisatsioonidega
Alaeesmärk 6.2. Külastajad, elanikud ja organisatsioonid tunnevad ennast Tallinna Kesklinnas turvaliselt
Turva- ja liikluskaamerate arv
Planeeringute, ehitusprojektide, munitsipaalpolitsei tegevuse, avalikkuse teavitamise ja teiste meetmete kaudu tuleohutuse jälgimine
TLN KLV, TMPA, Päästeamet
Mahajäetud hoonete ja rajatiste korrastamise või lammutamise järelevalve
Avalike ürituste turvalise korraldamise jälgimine
TLN KLV, ürituste korraldajad, TMPA
Avalike alade valgustuse ja korrashoiu jälgimine
Tallinna arengukava 5. peaeesmärk: kodu, tööd ja puhkust säästvalt ühendav ning väärtustav tallinlane - hubase, inspireeriva ja keskkonnasäästliku linnaruumiga Tallinn
PEAEESMÄRK 7. TALLINNA KESKLINNA LINNAKESKKOND ON ATRAKTIIVNE, IGAPÄEVAELU TOETAV, POSITIIVSEID EMOTSIOONE ESILEKUTSUV, AJALOOLIST MILJÖÖD VÄÄRTUSTAV JA DÜNAAMILISELT ARENEV
Alaeesmärk 7.1. Tallinna Kesklinnas on liikumine lihtne ja turvaline
Ülemiste liiklussõlme kergliiklusteede valmisehitamine (km)
Eraldi sõiduradade rajamine ühissõidukitele
TTA, TKA
Ootepaviljonide, ülekäiguradade ja liiklussaarekeste turvalisuse suurendamine
Info kättesaadavuse parandamine läbi infokandjate kaasajastamise ja nende logistilise paigutamise
Parkimisvõimaluste parandamine, soodustades parkimismajade ja maa-aluste parklate valmisehitamist
TLN KLV, TKA, TTA, TLPA
Jalakäijate tsoonide laiendamine ja kõnniteede regulaarne remont
Kergliiklusele soodsamate võimaluste loomine
TLN KLV, TTA, TKA
Heakorratööde kvaliteedi parandamine
TLN KLV, TKA, TKKA
Kõnni- ja sõiduteede rekonstrueerimine
TKA, TLPA, TTA
Alaeesmärk 7.2. Tallinna Kesklinnas väärtustatakse iga piirkonna eripära
Rohealade ja rohekoridoride rekonstrueerimine (m2)
Infotahvlite paigaldamine vanalinna väärtuslikele majadele (tk)
Muinsus- ja looduskaitsealuste ning miljöö- ja kultuuriväärtuslike objektide korrastamise toetamine ja nende parem tähistamine (sh infotahvlite paigaldamine, restaureerimisauhinna saanud hoonete tähistamine)
TLN KLV, TKVA, TKKA
Rohealade ja haljastuse osatähtsuse säilitamine ning korrastamine piirkondlikku eripära rõhutades ja väärtustades
Infotahvlite paigaldamine kehtestatud miljööväärtuslikele hoonestusaladele
Ajaloolisi hoonetüüpe tutvustavate trükiste koostamine
TLN KLV, TKVA,
Alaeesmärk 7.3. Tallinna Kesklinna elanikele võimaldatakse mitmekülgsed vaba aja veetmise võimalused
Ehitatud mängu- ja spordiväljakute arv
Rekonstrueeritud parkide arv
Rannapromenaadi ehitamise alustamine
TLN KLV, TLPA, TKA
Avalike mängu- ja spordiväljakute rajamiseks vajaliku maa munitsipaliseerimine
TLN KLV, TLV, TKKA
Munitsipaalomandis olevate mänguväljakute kvaliteedi parandamine (sh täiendav valgustamine) ja mitmekesistamine vanusegruppide vajaduste kohaselt
TLN KLV, TKKA
Korteriühistute õuealadele täiendavate puhke- ja mänguvahendite paigutamine projekti “Hoovid korda” raames
Rohealade funktsioonide mitmekesistamine
TLN KLV, TKKA, TLPA
Tammsaare pargi, Lindamäe, Tuvipargi, Tornide väljaku, Falgi pargi ja Toompargi rekonstrueerimine kooskõlas koostatud ja koostatavate projektidega
TLN KLV, TKKA, TKA
Snelli tiigi puhastamine ja tiigirajatiste rekonstrueerimine ning Snelli pargipaviljoni ja -inventari säilitamiseks vajaliku hoonestuse rajamine vastavuses detailplaneeringuga
TLN KLV, TKKA, TLPA, TKA, TKVA
Patkuli ja Piiskopi vaateplatvormide rekonstrueerimine koostatud projektide järgi
Koerteväljakute arvu suurendamine piirkondlike võimaluste kohaselt
Skåne bastioni kasutuselevõtmine avalikes huvides
TLN KLV, TKKA, TLPA, TKA
Skåne bastioni staadioni kasutuselevõtu avaliku spordirajatisena I etapp
Järve metsapargi valgustatud terviserada
Maarjamäe memoriaali tehnilise seisukorra väljaselgitamine ja tulevikuplaani väljatöötamine
Mustpeade Maja arendamine Tallinna Filharmoonia Kontsertmajaks
Vene Muuseumi arendamine vanalinnas aadressil Pikk 29a
Vilde muuseumi ja Raevangla arendamine
Toomklubi rahvamaja saali väljaarendamine
Lauluväljaku arendamine
TLN KLV, SA Tallinna Lauluväljak
Alaeesmärk 7.4. Linnaruumis olevad reklaamikandjad, väikevormid ja linnainventar on paigutatud kehtiva korra järgi ja on kujunduselt asukohta sobivad
Uute väikevormide ja reklaamikandjate arv
Uuendatud tänava- ja pargiinventari arv
Jalakäijate tsoonidesse ja parkidesse uute prügikastide ning pinkide paigaldamine
Täiendavate avalike tualettide rajamine eelkõige parkides ja aktiivses kasutuses olevatel haljasaladel. Tualettide arv määratakse kindlaks ja need paigutatakse paigaldajaga sõlmitud lepingu kohaselt ning linnaosa vajadust mööda
Kesklinnas asuvatesse parkidesse pargiplaani, pargiajaloo ja dendroloogilise teabega infotahvlite paigaldamine
TLN KLV, TKA, TKVA
Järelevalve omavoliliselt paigaldatud reklaamide üle
TLN KLV, TEVA, TLPA
Kunstiliste väikevormide paigutamiseks sobilike kohtade väljaselgitamine ja parem eksponeerimine koostöös linnakujundusekspertidega
TLN KLV, TKVA, TLPA
PEAEESMÄRK 8. TALLINNA KESKLINNA LINNAOSAS ON ELAMUMAJANDUS KORRALDATUD OTSTARBEKALT JA ELANIKE VAJADUSTEST LÄHTUVALT
Alaeesmärk 8.1. Tallinna Kesklinna linnaosa hallatavate objektide struktuur on korrastatud
Linnaosa valitsemisel olevate munitsipaalkorterite arv
Üksikute munitsipaalkorterite võõrandamiseks ettepanekute tegemine
TLN KLV, TLVA
Alaeesmärk 8.2. Tallinna Kesklinnas asuvate elamute omanikud on teadlikud oma elamute korrastamise võimalustest
Korteriühistutele ja majaomanikele korraldatavate teavitusürituste arv aastas
Korteriühistutele korraldatavate ümarlaudanõupidamiste arv aastas
Korteriühistute ümarlaua tegevuse jätkamine
Korteriühistute ja majaomanike teavitamine
Korteriühistute andmebaasi täiendamine eelkõige linna osalust mitteomavate elamute osas
“Hoovid korda” ja “Fassaadid korda” projektide abil korterelamute ja kinnistute heakorra ja energiasäästu parendamine
Projekti “Vana maja korda!” jätkamine - restaureerimistoetuste ja fassaadipasside väljaandmine
Tallinna arengukava 6. peaeesmärk: demokraatlikult ja sihipäraselt kohalikku omavalitsust teostavad tallinlased - teadmistepõhise juhtimise ning hea teeninduskultuuriga ja tulemuslikult töötavate linnaasutustega Tallinn
PEAEESMÄRK 9.TALLINNA KESKLINNA VALITSUS ON JÄTKUSUUTLIK, SELGELT MÄÄRATUD ROLLI JA PÄDEVA MEESKONNAGA AMETIASUTUS, MIS SUUDAB KVALITEETSELT PAKKUDA AVALIKKE TEENUSEID JA KORRALDADA ÜLESANNETE TÄITMIST
Alaeesmärk 9.1. Tallinna Kesklinna elanikele on tagatud kvaliteetsed avalikud teenused
E-teenuste kasutamise võimaldamine linnaosa infosaalides Pärnu mnt ja Nunne tn
Linnakodanike, ettevõtjate ja teiste huvigruppide teavitamine pakutavatest teenustest, kasutades selleks erinevaid kommunikatsioonikanaleid
TLN KLV, TKA, TLPA, TLVA, TKKA, TKVA
Avalikkuse tõhus kaasamine otsustusprotsessidesse, asumiseltside tegevuse toetamine
E-teenuste arendamine ja paberivabade teenuste hulga suurendamine
TLN KLV, TLVA, TKA, TLPA, TKKA, TKVA
Alaeesmärk 9.2. Tallinna Kesklinna Valitsuse ametnike vastutus, õigused ja kohustused valdkondade kaupa on selgelt kindlaks määratud
Eesmärgi saavutamise indikaatorid
On kehtestatud protseduurireeglid ja koostatud juhendmaterjalid
Osakondade uuendatud põhimääruste arv
Personalivaliku põhimõtete rakendamine värbamisel
Ametijuhendite ja põhimääruste ajakohastamine
Aktiivne osalemine linna otsustusprotsessides ja koostöö tihendamine teiste linnaosadega
Ettepanekute tegemine ja läbirääkimised linna ametite tehtavate investeeringute üle
Kesklinna mainekujundustegevuse edendamine
Alaeesmärk 9.3. Tallinna Kesklinna Valitsuse meeskond on ühtne, asjatundlik ja väga hea teeninduskultuuriga
Koolitatud töötajate arv aastas
Linnaosa arengut soodustava haldusstruktuuri väljakujundamine
Koostöö tõhustamine teiste asutustega Kesklinnas
Aktiivne osalemine linna erinevates otsustusprotsessides
Koostöö tihendamine teiste linnaosadega
Tallinna Kesklinna mainekujundustegevuse edendamine
Personali professionaalse taseme tõstmine eesmärgipärase koolituse kaudu
4. KESKLINNA LINNAOSA ARENGUKAVA 2012-2016 FINANTSPLAAN (eurodes)
PEAEESMÄRK 4. TALLINNA KESKLINNAS ON TAGATUD VÕIMALUSED KVALITEETSE HARIDUSE OMANDAMISEKS NING HUVIHARIDUSE JA -TEGEVUSTEGA TEGELEMISEKS
PEAEESMÄRK 5. HOOLITSETUD, KAITSTUD JA ABISTATUD KESKLINLANE - MAANDATUD RISKIDEGA JA (SOTSIAALSELT) TURVALINE TALLINN
Sihtgrupile suunatud toetuste määramine ja väljamaksmine
PEAEESMÄRK 6. TALLINNA KESKLINN ON TURVALINE KESKKOND NII KESKLINNA ELANIKELE, KÜLALISTELE KUI SIINSETELE ORGANISATSIOONIDELE
TLN KLV, TKKA, TKVA, TLPA
PEAEESMÄRK 9. TALLINNA KESKLINNA VALITSUS ON JÄTKUSUUTLIK, SELGELT MÄÄRATUD ROLLI JA PÄDEVA MEESKONNAGA AMETIASUTUS, MIS SUUDAB KVALITEETSELT PAKKUDA AVALIKKE TEENUSEID JA KORRALDADA ÜLESANNETE TÄITMIST
Personali professionaalse taseme suurendamine eesmärgipäraste koolituse kaudu
TLN TLV
Tallinna teised linnaosavalitsused
5. ARENGUKAVA TÄITMISEGA SEOTUD RISKID JA NENDE MAANDAMISE VÕIMALUSED
Tallinna Kesklinna linnaosa arengukava elluviimisel tuleb mõista järgmisi riske ja maandada nende negatiivset mõju linnaosa arengule.
· Majandussurutise jätkumine riigis, mistõttu vähenevad nii palgad kui ka maksumaksjate hulk. Seepärast laekub Tallinna linna eelarvesse üksikisiku tulumaksu vähem ja ei suudeta teha taristule vajalikke investeeringuid. Sotsiaalkulud linnaeelarves suurenevad. Arengukavas kavandatud osa tegevusi viiakse ellu plaanitust hiljem või jäävad need tegemata.
o Pikaajalise ja konservatiivse eelarvepoliitika viljelemine, raha suunamine senisest väiksemale prioriteetide hulgale.
o Eelarvesse lisaraha hankimine linnavara efektiivsema kasutamise, linnaosa osutatavate teenuste äripõhisuse suurendamise, kaasfinantseeringuga tegevuse rahastamise Euroopa Liidu tõukefondide ja projekti teiste partnerite rahastuse kaudu.
· Juhtimise tsentraliseerituse suurendamine ja linnaosa osutatavate avalike teenuste rahastusmudeli muutumine.
o Linnaosa juhtimisfuktsioonide ülevaatamine, juhtimise ja rahastamise kooskõlla viimine uute nõuetega, läbirääkimised teenuste rahastajate ja osutajatega.
o Avalike ülesannete täitmise lepinguline delegeerimine kolmandale ja erasektorile, kodanike kaasamine avalike teenuste rahastamisse.
o Vabatahtliku töö osatähtsuse suurendamine.
o E-teenuste kasutamise laiendamine ja digitaalselt menetletavate dokumentide osatähtuse suurendamine menetletavate dokumentide kogumahus.
· Töökohtade arv linnaosas väheneb. Elanike tagasihoidlik ostujõud ja tarbimisaktiivsus vähendavad teenuste osutamise tulukust. Elanike vaesumine, konfliktid huvirühmade vahel ja kuritegevuse kasv.
o Abivajajatele eesmärgistatum lähenemine, sotsiaalprogrammide rakendamine partnerluspõhimõtete ja toetuste senisest kaalutletuma osutamise kaudu. Linnaosa poolt sotsiaalteenuste osutamiseks lisavahendite taotlemine.
o Elanike sidususe suurendamisele mõeldud tegevuse laiendamine, kodanike suurem kaasamine linnaosa probleemide lahendamisse ja sellekohaste koolitusprogrammide väljatöötamine ja elluviimine.
o Turvalisuse kindlustamiseks kavandatud kulutuste efektiivsuse suurendamine.
· Vanalinna maine langus elamiskohana. Vanalinna ärifunktsioonide mitmekesisuse vähenemine ja elukeskkonna atraktiivsuse langus.
o Vanalinna ärifunktsioonide mitmekesisuse säilitamine (kaubandus, teenindus ja muu äritegevus) üüripoliitika ja paindliku liikumis- ja parkimiskorralduse kaudu.
o Elanike, ettevõtjate ja vabaühenduste vahelise koostöö ergutamine.
o Linnaosa mainekava koostamine ja elluviimine.
6. ARENGUKAVA SEIRE JA MUUTMISE KORD
Kesklinna linnaosa arengukava viiakse ellu kooskõlas Tallinna linna arengukavaga aastateks 2009-2027, linna valdkondlike ja hallatavate asutuste arengukavadega ning Tallinna linna eelarve võimaluste järgi.
Kesklinna linnaosa arengukava täitmise seiret teevad igal aastal Tallinna Kesklinna Halduskogu ja Tallinna Kesklinna Valitsus koostöös Tallinna Linnavalitsuse ametite ja hallatavate asutustega. Arengukava seire käigus koostatakse arengukava täitmise ülevaade ja esitatakse Tallinna Linnavalitsusele. Vajaduse korral tehakse ettepanekud Kesklinna linnaosa arengukava ajakohastamiseks ning taotletakse eelarvevahendite eraldamist arengukava täitmiseks. Arengukava ajakohastamisse kaasatakse ka Tallinna Kesklinna Valitsuse koostööpartnerid ja kogukond.
Arengukavas seatud eesmärkide tulemuste saavutamise eest vastutavad Tallinna Kesklinna Valitsus, hallatavad asutused ja koostööpartnerid. Tehtava töö tulemuslikkus sõltub eelkõige ametnike ja nende koostööpartnerite tegevusest. Arengukava meetmete ja tegevuse elluviimiseks eraldatavad Tallinna Kesklinna Valitsuse rahalised vahendid kinnitab Tallinna Linnavolikogu linna finantsvõimaluste kohaselt. Arengukavas planeeritud tegevuste täitmiseks vajalike eelarve vahendite suurus tuleneb Tallinna linna eelarvestrateegiast.
Arengukava täitmise käigu analüüsi tulemusena tehakse vajalikke muudatusi ning täpsustatakse, vajaduse korral ka lisatakse uusi meetmeid. Samuti täpsustakse meetmete elluviimiseks vajalike ja võimalike rahaliste vahendite suurust.
7. Kasutatud materjalid
§ Strateegia “Tallinn 2030”
§ Tallinna arengukava 2009-2027
§ Tallinna vanalinna arengukava
§ Tallinna linna õigusaktid linna omandis olevate eluruumide kohta (https://oigusaktid.tallinn.ee)
§ Statistikaameti andmed turistide arvu kohta majutusettevõtetes (http://pub.stat.ee)
§ Tallinn arvudes 2011 (http://www.tallinn.ee/est/g2677s58399)
§ Tallinna Haridusameti andmed õpilaste arvu ja logistilise liikumise kohta
§ Tallinna Ettevõtlusameti turismiosakonna andmed kruiisilaevade ja reisijate arvu kohta (http://www.tourism.tallinn.ee)
§ Tallinna Kesklinna Valitsuse rahvastikuregistri osakonna andmed elanike arvu ja rahvastiku koosseisu kohta
§ Tallinna Kesklinna Valitsuse ettevõtlusosakonna andmed kaubandus-, toitlustus- ja teenindusasutuste kohta
§ Tallinna linna põhi- ja üldkeskhariduse arengukava 2009-2014
§ Tallinna rahvastiku tervise arengukava 2008-2015
§ Politsei- ja Piirivalveameti Põhja Prefektuuri Kesklinna politseijaoskonna andmed kuritegevuse kohta
§ Mittetulundusühingu Eesti Naabrivalve andmed naabrivalve kohta (http://www.naabrivalve.ee)
§ Toots, Anu; Uverskaja, Elviine; Niglas, Katrin (2007). Tallinna elanike e-valmidus. Lemberg, Merle (toim.). Tallinna linna infoühiskonna taseme uuring (http://uuringud.tallinnlv.ee/document.aspx?id=10764)
§ Paju, Kalju; Arvisto, Mait; Pukkonen, Eduard (2007). Spordi ja liikumisharrastuste edendamise ning sportimisvõimaluste arendamise suunad Tallinnas. Tallinn, Tallinna Ülikooli kehakultuuri teaduskond, sotsioloogia labor (http://www.tallinn.ee/est/g26s30672)
[1] Strateegia “Tallinn 2030”. Tallinna Linnavolikogu 4. novembri 2010 otsus nr 255
[2] Tallinna arengukava 2009–2027. Tallinna Linnavolikogu 19. juuni 2008 otsus nr 129
[3] Tallinna vanalinna arengukava. Tallinna Linnavolikogu 28. augusti 2008 otsus nr 171
[4] Oleviste kirik oli enne 1625. a tulekahju om