Põltsamaa valla ehitusmääruse kehtestamine – Riigi Teataja
Põltsamaa valla ehitusmääruse kehtestamine
KO 2003, 74, 1649
Vastu võetud 29.05.2003 nr 19
Vastavalt kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse (RT I 1993, 37, 558; 82, 755; 2000, 51, 322; 2001, 82, 489; 100, 642; 2002, 29, 174; 36, 220; 50, 313; 53, 336; 58, 362; 61, 375; 63, 387; 64, 390 ja 393; 82, 480; 96, 565; 99, 579; 2003, 1, 1; 4, 22; 23, 141) § 22 lõike 1 punktile 29, ehitusseaduse (RT I 2002, 47, 297; 99, 579; 2003, 25, 153) § 19 lõikele 4 ja planeerimisseaduse (RT I 2002, 99, 579) §-le 5, Põltsamaa Vallavolikogu määrab:
1. Kehtestada Põltsamaa valla ehitusmäärus vastavalt lisale.
2. Tunnistada kehtetuks Põltsamaa Vallavolikogu 10. oktoobri 1996. a määrus nr 23 «Põltsamaa valla ehitusmääruse kinnitamine».
3. Avaldada määrus elektroonilises Riigi Teatajas ja valla veebilehel.
4. Määrus jõustub 10. juunil 2003. a.
Volikogu esimees Jaan AIAOTS
29. mai 2003. a määruse nr 19
PÕLTSAMAA VALLA EHITUSMÄÄRUS
Põltsamaa valla ehitusmääruse (edaspidi määrus ) ülesanneteks on valla ruumilise planeerimise, ehitusliku projekteerimise ja ehitamise üldiste põhimõtete ja reeglite seadmine ning Põltsamaa Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) ja Põltsamaa Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) ülesannete kinnitamine ruumilisel planeerimisel, hoonete ja rajatiste projekteerimisel, ehitamisel ja ehitiste kasutamisel.
(1) Planeerimis- ja projekteerimisalane tegevus on avalik. Vallavalitsus tagab huvitatud isikute juurdepääsu planeeringutele, projekteerimistingimustele ja ehitusprojektidele ning kõigile planeeringuga seotud materjalidele, avalikustab planeeringu ja ehitusprojektiga seonduvaid materjale alates planeeringu algatamise otsuse tegemisest ja projekteerimistingimuste määramisest.
(2) Vallavalitsus avaldab informatsiooni Põltsamaa valla haldusterritooriumil koostatavate planeeringute kohta ajalehtedes Vooremaa ja Vali Uudised (edaspidi ajalehed) ja internetis Põltsamaa valla koduleheküljel (edaspidi valla veebileht ).
(1) Planeerimis- ja ehitusvaldkonna küsimusi otsustavad vallavolikogu ja vallavalitsus, kui seaduses või määruses ei ole sätestatud teisiti.
(2) Vallavolikogu võib valla sihipärase ruumilise arengu tagamiseks, valla jaoks olulise tähtsusega planeeringute ja ehitiste eskiislahenduste läbivaatamiseks ja arhitektuurivõistluste korraldamiseks ning ehitusprojektide läbivaatamiseks moodustada vallavolikogu juurde nõuandvaid töögruppe. Nõuandvate töögruppide koosseisu ja tegutsemise alused kinnitab vallavalitsus.
II osa. PLANEERIMINE
2. peatükk. Ruumiline planeerimine
Ruumiline planeerimine Põltsamaa valla haldusterritooriumil tagatakse:
1) valla või selle osa üldplaneeringuga;
2) valla üldplaneeringut täpsustavate teemaplaneeringutega;
4) ühiste üldplaneeringutega naaberomavalitsustega;
5) naaberomavalitsuste üldplaneeringute kooskõlastamisega;
6) maakonnaplaneeringu koostamises osalemisega;
7) riiklikult tähtsa ehitise asukohta määrava planeeringu koostamises osalemisega.
(1) Planeeringu koostamise algatamise ettepanek esitatakse vallavalitsusele. Põltsamaa valla ehitusnõunik (edaspidi ehitusnõunik) tutvustab ettepaneku tegijale planeeringuga seotud organisatsioonilisi, sisulisi ja tehnilisi üksikasju.
(2) Ehitusnõunik koostab nelja nädala jooksul arvates taotluse esitamisest detailplaneeringu lähteülesande ning detailplaneeringu algatamise ja lähteülesande kinnitamise haldusakti eelnõu.
(3) Detailplaneeringu lähteülesandes sätestatakse:
1) detailplaneeringu eesmärgid ja vormistamise nõuded;
3) kehtivad kitsendused;
4) detailplaneeringu lähteseisukohti ja eskiislahendusi tutvustavate arutelude vajadus;
(4) Ehitusnõunikul on põhjendatud vajaduse korral planeeringu algatamise ettevalmistamiseks õigus taotleda planeeringust huvitatud isikult täiendavaid planeeringuga seotud materjale.
(5) Vallavolikogu algatab:
3) naaberomavalitsustega ühise üldplaneeringu;
4) detailplaneeringu, millega määratakse miljööväärtuslik hoonestusala.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestamata juhtudel algatab planeeringu vallavalitsus.
(7) Vallavalitsus või vallavolikogu võib otsustada detailplaneeringu koostamise algatamisest loobumise, kui:
3) algatamise ettepanek on vastuolus valla või selle osa üldplaneeringuga;
4) detailplaneeringu kehtestamine võib kaasa tuua avalikule sektorile põhjendamatuid kulutusi või kaasneb oluline keskkonnamõju.
(8) Detailplaneeringu algatamise otsuse tegemisel võib vallavolikogu või vallavalitsus kehtestada planeeringu koostamise ajaks ajutise ehituskeelu. Vallavolikogu või vallavalitsus teatab kinnisasja omanikule, keda ajutine ehituskeeld puudutada võib, ajutise ehituskeelu kehtestamise kavatsusest ja põhjustest hiljemalt kaks nädalat enne selle kehtestamist.
(9) Vallavalitsus võib sõlmida detailplaneeringu koostamisest huvitatud isikuga lepingu detailplaneeringu koostamise kohta.
(10) Detailplaneeringu koostamist tuleb alustada kahe aasta (24 kuud) jooksul arvates haldusakti vastuvõtmisest detailplaneeringu koostamise algatamise kohta. Kui nimetatud tähtaja jooksul ei ole planeeringu koostamisele asutud, kaotab haldusakt kehtivuse. Detailplaneeringu koostamisest huvitatud isiku põhjendatud taotluse alusel võib detailplaneeringu koostamise tähtaega pikendada ühe aasta võrra. Kirjalik taotlus nimetatud tähtaja pikendamiseks tuleb esitada enne käesolevas lõikes sätestatud tähtaja möödumist.
§ 6. Planeeringutest informeerimine
(1) Vallavalitsus informeerib avalikkust planeeringutest ajalehtedes ja valla veebilehel. Vallavalitsus korraldab informeerimist vallakantselei kaudu.
(2) Kavatsetavatest planeeringutest informeeritakse avalikkust üks kord aastas pärast valla aastaeelarve kinnitamist vallavolikogus.
(3) Algatatud planeeringu kohta avaldatav teade peab ilmuma ajalehtedes hiljemalt ühe kuu jooksul pärast planeeringut algatava haldusakti vastuvõtmist ning teade peab sisaldama:
1) informatsiooni planeeritava ala suuruse ning asukoha kohta;
(4) Kui detailplaneeringu algatamisel on teada, et detailplaneeringu kehtestamine võib kaasa tuua kinnisasja või selle osa võõrandamise vajaduse, teatab vallavalitsus tähtkirjaga detailplaneeringu algatamisest vastava kinnisasja omanikule kahe nädala jooksul planeeringu algatamise otsuse tegemisest.
(5) Vallavalitsus informeerib maavanemat planeeringu algatamisest kahe nädala jooksul pärast planeeringu algatamise otsuse tegemist.
(1) Planeeringuid võib koostada planeerimisseaduses sätestatud nõuetele vastav planeeringu koostaja, kellele vallavalitsus või planeeringust huvitatud isik on planeeringu koostamise ülesandeks teinud.
(2) Planeeringu koostamise aluskaardiks on ehitusnõuniku juures registreeritud geodeetiline alusplaan.
3) planeeringualal olevate ning kavandatavate tehnovõrkude ja -rajatiste omanikud;
5) teised huvitatud isikud.
(2) Ehitusnõunikul on põhjendatud vajaduse korral õigus nõuda planeeringu koostajalt kirjalikku tõendust koostöö toimumise kohta.
(3) Koostööd maakonnaplaneeringu ja valla naaberomavalitsustega ühise üldplaneeringu koostamisel korraldab vallavalitsus ehitusnõuniku kaudu.
(4) Valla või selle osa üldplaneeringu, teemaplaneeringu ja detailplaneeringu osas, mida koostatakse kaitse alla võetud maa-alale, korraldab ehitusnõunik vähemalt ühe detailplaneeringu lähteseisukohti ja eskiislahendusi tutvustatava arutelu.
(5) Vallakantselei korraldab arutelu toimumise aja ja koha kohta käiva teate ilmumise ajalehtedes. Teade peab ajalehtedes ilmuma hiljemalt üks nädal enne arutelu algust.
(6) Avaliku arutelu korraldab ehitusnõunik koostöös planeeringu koostajaga.
(1) Planeeringu koostaja esitab valminud planeeringu ehitusnõunikule. Ehitusnõunik:
2) tagastab hiljemalt kolme nädala jooksul planeeringu kooskõlastamiseks ning vajadusel täiendamiseks ja parandamiseks.
(2) Kui planeeritaval alal asub riikliku kaitse alla võetud maa-ala või üksikobjekt või planeeringuga tehakse ettepanek selle kaitse alla võtmiseks, kooskõlastab ehitusnõunik planeeringu enne selle vastuvõtmist Jõgevamaa Keskkonnateenistuse ja Jõgevamaa muinsuskaitseinspektoriga.
(3) Planeeringu koostaja hangib muud lähteülesandes ja/või maavanema määratud täiendavad kooskõlastused.
(4) Vallavolikogu kooskõlastab:
2) naaberomavalitsustega ühise üldplaneeringu ja naaberomavalitsuse üldplaneeringu.
(5) Vallavolikogu algatatud planeeringu puhul võtab seisukoha planeeringu kooskõlastustega esitatud ettepanekute ja vastuväidete kohta vallavolikogu maa- ja keskkonnakomisjon, muudel juhtudel võtab seisukoha vallavalitsus.
§ 10. Planeeringu vastuvõtmine ja avalik väljapanek
(1) Planeeringu koostaja esitab kooskõlastatud planeeringu ehitusnõunikule.
(2) Ehitusnõunik esitab planeeringu vallavalitsusele. Vallavalitsus:
1) esitab vallavolikogule haldusakti eelnõu vallavolikogu algatatud planeeringu vastuvõtmiseks ning avaliku väljapaneku aja ja koha määramiseks või
2) annab korralduse planeeringu vastuvõtmise ning avaliku väljapaneku aja ja koha määramise kohta.
(3) Vallakantselei korraldab avaliku väljapaneku aja ja koha kohta käiva teate ilmumise ajalehtedes ja valla veebilehel. Teade peab ajalehtedes ilmuma vähemalt üks nädal enne avaliku väljapaneku alguskuupäeva.
(4) Ehitusnõunik paneb vallakantseleisse ja küla või aleviku keskusesse välja teate avaliku väljapaneku toimumise kohta. Teadete väljapaneku asukohad külade või alevike keskustes määrab vallavalitsus.
(5) Planeeringu avalik väljapanek korraldatakse vallakantseleis ja vastava küla või aleviku keskuses. Avaliku väljapaneku ajal on vallavalitsuse tööaja jooksul vallakantseleis tagatud huvitatud isikute juurdepääs planeeringule ja kõigile planeeringuga seotud materjalidele.
(6) Avalikul väljapanekul pannakse välja planeeringule antud kooskõlastused ning vallavalitsuse seisukohad kooskõlastustega esitatud ettepanekute ja vastuväidete kohta, samuti informatsioon avaliku väljapaneku kestuse ning kirjalike ettepanekute ja vastuväidete esitamise korra kohta.
(7) Kui detailplaneeringuga kavandatu toob kaasa kinnisasja sundvõõrandamise vajaduse või muudab omaniku tahte vastaselt senist maakasutust või krundi ehitusõigust, teatab vallavalitsus tähtkirjaga vastava kinnisasja omanikule planeeringu avaliku väljapaneku aja ja koha hiljemalt kaks nädalat enne avaliku väljapaneku algust.
(8) Avaliku väljapaneku kohad külades ja alevikes on järgmised:
Adavere alevik, Puduküla, Puiatu, Kalme, Räsna küla – Adavere raamatukogus;
Vitsjärve, Lebavere, Rõstla, Nõmavere, Võisiku, Pilu, Esku küla – Esku raamatukogus;
Kamari alevik, Väike-Kamari, Umbusi, Kablaküla küla – Põltsamaa Kodu- ja Põllutöökooli raamatukogus;
Lustivere, Kaliküla, Neanurme, Tõrenurme, Pudivere, Sulustvere, Kaavere küla – Lustivere raamatukogus;
Mõhküla, Kuningamäe, Mällikvere, Alastvere, Pauastvere, Võhmanõmme, Annikvere küla – Põltsamaa Vallavalitsuses.
§ 11. Ettepanekute ja vastuväidete esitamise kord, avaliku väljapaneku tulemuste arvestamine
(1) Avaliku väljapaneku jooksul esitatud ettepanekud ja vastuväited registreeritakse vallakantseleis. Ettepanek või vastuväide registreeritakse, kui see on varustatud esitaja nime, kontaktandmete ja ettepaneku tegemise kuupäevaga.
(2) Ehitusnõunik esitab avaliku väljapaneku ajal laekunud ettepanekud ja vastuväited ning ettepaneku avaliku arutelu aja ja koha määramiseks vallavalitsusele hiljemalt ühe nädala jooksul pärast avaliku väljapaneku lõppemist. Kui planeeringu avalikul väljapanekul ei esitatud planeeringu kohta kirjalikke ettepanekuid ja vastuväiteid, avalikku arutelu ei korraldata.
(4) Vallakantselei korraldab arutelu toimumise aja ja koha kohta käiva teate ilmumise ajalehtedes ja valla veebilehel. Teade peab ajalehtedes ilmuma hiljemalt üks nädal enne arutelu algust.
(5) Vallavolikogu poolt vastuvõetud planeeringu avaliku väljapaneku ajal laekunud ettepanekute ning vastuväidete kohta võtab vallavalitsuse ettepanekute osas seisukoha vallavolikogu maa- ja keskkonnakomisjon.
(6) Ehitusnõunik teatab avaliku väljapaneku ajal ettepanekuid ning vastuväiteid esitanud isikutele vallavalitsuse seisukoha ettepanekute ning vastuväidete kohta ning avaliku arutelu toimumise aja ja koha kahe nädala jooksul pärast avaliku väljapaneku lõppemist.
(7) Avaliku väljapaneku tulemuste tutvustamiseks korraldatava avaliku arutelu viib läbi ehitusnõunik.
(8) Vallakantselei korraldab avaliku arutelu tulemuste kohta infomatsiooni teatamise ajalehtedes hiljemalt kahe nädala jooksul alates avaliku arutelu toimumisest.
(9) Juhul kui avaliku väljapaneku käigus kirjalikke vastuväiteid esitanud isik ei loobu oma vastuväidetest planeerimisseaduses sätestatud korras ja tähtaja jooksul, võib vallavalitsus ehitusnõuniku ettepanekul korrata seisukoha võtmist vastuväidete kohta.
(10) Avaliku väljapaneku ja avaliku arutelu tulemuste alusel teeb planeeringu koostaja ehitusnõuniku poolt edastatavate andmete alusel planeeringus vajalikud parandused ja täiendused.
(1) Vallavalitsus esitab seadusest tulenevatel juhtudel planeeringu koos informatsiooniga arvestamata jäänud vastuväidete kohta järelevalve teostamiseks maavanemale.
(2) Põltsamaa valla esindaja planeeringu järelevalve küsimustes maavanema ja keskkonnaministri juures määrab vallavalitsus.
(3) Planeeringu koostaja korrigeerib järelevalve tulemuste põhjal planeeringut ja hangib uued kooskõlastused.
4) sademeveekanalisatsiooni väljaehitaja kuni planeeritud krundini;
(2) Enne planeeringu kehtestamist vaatab planeeringu üle volikogu maa- ja keskkonnakomisjon.
(3) Kui kehtestatav detailplaneering sisaldab valla või selle osa üldplaneeringu muutmise ettepanekut ja maavanem on järelevalve käigus muudatustega nõustunud, kannab ehitusnõunik enne detailplaneeringu kehtestamist muudatused vastavasse planeeringusse.
(4) Vallavolikogu kehtestab vallavolikogu algatatud planeeringud ja vallavalitsuse algatatud detailplaneeringud.
(5) Vallakantselei korraldab planeeringu kehtestamise teate ilmumise ajalehtedes ja valla veebilehel. Teade peab ilmuma ühe kuu jooksul pärast planeeringu kehtestamist.
(6) Ehitusnõunik:
2) teatab tähtkirjaga üldplaneeringu või detailplaneeringu kehtestamisest ühe nädala jooksul pärast planeeringu kehtestamist:
(1) Kui isik on teinud ettepaneku kehtestatud planeeringu või planeeringu kehtestamise otsuse vastavusse viimiseks seaduse või muu õigusaktiga, teeb otsuse ettepaneku kohta vallavolikogu.
(2) Ehitusnõunik informeerib ettepaneku tegijat vallavolikogu otsusest ja ettepaneku vastuvõtmise või tagasilükkamise põhjustest.
(1) Kehtestatud planeeringu või selle osa tunnistab kehtetuks vallavolikogu.
(2) Vallakantselei korraldab planeeringu kehtetuks tunnistamise ja kehtetuks tunnistamise põhjuste kohta käiva teate ilmumise ajalehtedes ja valla veebilehel ühe kuu jooksul arvates planeeringu kehtetuks tunnistamise päevast.
(1) Kehtestatud planeeringutega ja kõigi planeeringutega seotud ning vallavalitsuse käsutuses olevate materjalidega on huvitatud isikutel võimalik tutvuda ehitusnõuniku juures tööaja piires.
(2) Ehitusnõunik:
1) peab planeeringute lähteülesannete ning planeeringute andmekogu;
(1) Kehtestatud planeeringud vaatab üle ja esitab valla või selle osade üldplaneeringute ülevaatamise tulemused maavanemale vallavalitsus.
(2) Kantselei korraldab informatsiooni ilmumise planeeringu ülevaatamise tulemustest ajalehtedes.
(1) Vallavolikogu võtab vastu otsuse:
1) esitab kirjaliku põhjenduse riiklikult tähtsa ehitise Põltsamaa valla territooriumile paigutamisest keeldumise kohta;
(1) Vallavalitsus võib planeerimisseaduses sätestatud juhtudel loobuda määruse § 6 lõikes 1, §-des 10 ja 11 sätestatud nõuete täitmisest ja asendada need planeeritava krundi ning naaberkruntide omanike kooskõlastustega.
III osa. EHITAMINE
3. peatükk. Ehitamise üldnõuded
Ehitis peab olema projekteeritud ja ehitatud hea ehitustava ja üldtunnustatud ehituslike põhimõtete järgi. Ehitis peab:
1) olema ehituskunstiliselt ja teostuselt heatasemeline;
2) sobima ümbritsevasse keskkonda ja arvestama väljakujunenud arhitektuurset situatsiooni;
3) mitte looma ohtu inimestele, varale ega keskkonnale.
§ 21. Nõuded ehitamisele
(1) Ehitise projekteerimisel ja ehitamisel tuleb jätta ehitise minimaalseks kauguseks naaberkrundi piirist vähemalt pool ehitise piiripoolse osa kõrgusest, kui naaberkruntide omanikud ei lepi kokku teisiti ja selle kokkuleppega on nõustunud tuleohutuse järelevalve asutus või kui detailplaneering ei näe ette teisiti.
(2) Hoone põhimaht paigutatakse planeeringu või projekteerimistingimustega määratud kohustuslikule ehitusjoonele. Ehitusjoonest ei tohi üle ulatuda ükski ehitise osa, välja arvatud trepp, trepi varikatus, rõdu, lod�a või katuseräästas.
(4) Ehitise kõik väljaulatuvad osad peavad paiknema selle krundi piires, millel see asub, välja arvatud juhul, kui naaberkrundile on kehtestatud selleks ettenähtud servituute.
(5) Ühele krundile ehitatavate hoonete arv määratakse detailplaneeringu kohustusega aladel detailplaneeringuga.
(6) Mitmepereelamute abihoonete rajamine tuleb lahendada kompleksselt kõikide perede vajadusi arvestades.
(7) Korterelamu ja korteri ruumijaotuse muutmise eesmärgil teostatav kandvate seinte ja lagede ning muude konstruktsioonielementide lammutamine, samuti uute ukseavade tegemine kandvatesse seintesse ei ole lubatud.
(8) Korterite ümberehitamine, kui muudetakse korterite planeeringut uute avade tegemisega mittekandvatesse seintesse või kui lammutatakse mittekandvaid seinu, on lubatud vallavalitsuse kirjaliku nõusolekuga. Vajadusel võib vallavalitsus nõuda ehitusprojekti.
4. peatükk. Projekteerimine, ehitusluba ja kasutusluba
§ 22. Ehitusprojekti koostamise alused
2) miljööväärtuslikel hoonestusaladel ehitamise põhimõtted ja nõuded;
3) ehitise arhitektuursed ja ehituslikud nõuded;
5) muinsuskaitse eritingimused objektidel, mis on riikliku muinsuskaitse all või asuvad muinsuskaitsealal.
§ 23. Projekteerimistingimuste taotlemine
(1) Taotlus projekteerimistingimuste määramiseks esitatakse ehitusnõuniku kaudu:
1) ühe üksikelamu püstitamiseks olemasoleva hoonestuse vahele jäävale krundile, kui projekteerimisel jälgitakse väljakujunenud hoonestuslaadi ja planeeringupõhimõtteid;
2) ühe korterelamu püstitamiseks tühjale olemasoleva hoonestuse vahele jäävale krundile, kui projekteerimisel jälgitakse väljakujunenud hoonestuslaadi ja planeeringupõhimõtteid;
3) hoonetele (välja arvatud üksikelamu, aiamaja, suvila) kuni 33% ulatuses senisest mahust juurdeehitise rajamiseks;
4) tööstusettevõtte krundile kõrvalhoone püstitamiseks;
5) detailplaneeringu kohustuseta aladel hoonete püstitamiseks, hoonete rekonstrueerimise, laiendamise, lammutamise ja tehnosüsteemide muutmise korral.
(2) Taotlus projekteerimistingimuste määramiseks esitatakse ehitusnõuniku kaudu järgmiste rajatiste ehitusprojekti koostamiseks :
1) tänavad, teed;
2) sillad, viaduktid, estakaadid, tunnelid, truubid;
3) sadamarajatised, kanalid, tammid, veetaseme regulaatorid;
6) maaga kohtkindlalt ühendatud reklaamialused (-konstruktsioonid);
7) telefonside mastid.
§ 24. Projekteerimistingimuste määramine ja avalikustamine
(1) Projekteerimistingimused määrab vallavalitsus uute hoonete püstitamise, hoonete rekonstrueerimise, laiendamise, lammutamise ja tehnosüsteemide muutmise korral.
4) hoone lubatud ehituskõrgus;
10) haljastuse nõuded;
(3) Projekteerimistingimuste säilitamise tagab vallavalitsus.
(4) Projekteerimistingimused kehtivad ehitusprojekti koostamiseks ja ehitusloa taotlemiseks kaks aastat. Vallavalitsusel on õigus pikendada projekteerimistingimuste kehtivuse tähtaega ühe aasta võrra taotleja kirjaliku avalduse alusel.
(5) Projekteerimistingimused avalikustatakse valla veebilehel ja on avalikustatud vähemalt kolm kuud.
§ 25. Ehitusprojekti nõuded
(2) Nõuded ehitusprojekti vormistusele:
1) formaat A4;
3) vähemalt üks köide peab vastama arhiveerimise nõuetele;
4) uusehitise ja juurdeehitise puhul asendiplaan mõõtkavas 1:500, erandjuhul 1:1000, geodeetilisele alusplaanile, mis on registreeritud ehitusnõuniku juures ja mis kajastab vahetult projekteerimiseelset olukorda;
5) lisadena hindamiseks vajalikud materjalid (väljavõte detailplaneeringust, projekteerimistingimused, ülesmõõtmisjoonised nende olemasolul).
(3) Ehitusloa taotlemiseks esitatav ehitusprojekt peab eelnevalt olema kooskõlastatud seaduses ettenähtud ametkondadega.
(4) Keskkonnamõju hindamise ehitusprojektile korraldab vajadusel ehitusnõunik.
§ 26. Ehitusluba
(1) Ehitusloa saamiseks esitatakse ehitusprojekt kahes eksemplaris koos ehitusloa taotlusega ehitusnõunikule.
(2) Ehitusnõunik kontrollib ehitusprojekti vastavust detailplaneeringule, projekteerimistingimustele ja muudele nõuetele kahe nädala jooksul selle esitamisest.
(3) Ehitusprojekti läbivaatamise tulemuste põhjal koostab ehitusnõunik vallavalitsuse korralduse eelnõu ehitusloa väljastamise või sellest keeldumise kohta.
(4) Ehitusloa väljastamise või sellest keeldumise otsustab vallavalitsus. Ehitusloa väljastab ehitusnõunik vallavalitsuse korralduse alusel pärast riigilõivu tasumist.
(5) Vallavalitsus tagab ehitusloa väljastamisega seotud dokumentide säilitamise kuni ehitise lammutamiseni või arhiivi üleandmiseni.
§ 27. Väikeehitis
(1) Ehitusseaduse § 15 lõikes 1 nimetatud tunnustele vastavat väikeehitist võib ehitada kirjaliku nõusoleku olemasolul. Kirjaliku nõusoleku saamiseks esitatakse vormikohane taotlus ehitusnõunikule. Taotlusele lisatakse ehitise gabariitmõõtudega varustatud eskiis, millel näidatakse väikeehitise soovitav asukoht ja vähemalt kaks vaadet.
(2) Kuni 20 m2 ehitusaluse pinnaga väikeehitist võib ehitada ehitusloata ja ilma kirjaliku nõusolekuta. Selline väikeehitis ei tohi paikneda naabri krundi piiri vahetus läheduses, kui puudub naabri kooskõlastus. Kehtiva detailplaneeringuga kaetud alal võib väikehoonet ehitada ainult planeeringuga ette nähtud ehitusalas.
(3) Väikehoone ehitamisel tuleb arvestada tuleohutusnõuetega. Hoone peab olema arhitektuurses kooskõlas krundi ja ümbruse varasema hoonestusega.
(4) Väikerajatiste (hoonete teenindamiseks vajalikud ühendusvõrgud magistraalsete tehnovõrkudega) ehitamiseks ning ehitusgeoloogilisteks puurimistöödeks, arheoloogilisteks väljakaevamisteks, reklaampostide paigaldamiseks jm mullatöödeks annab ehitusnõunik kirjaliku nõusoleku.
§ 28. Ajutine ehitis
(3) Kui ajutine ehitis ei ole likvideeritud ehitusloas ja kasutusloas või kirjalikus nõusolekus määratud tähtajaks, korraldab vallavalitsus ehitise likvideerimise asendustäitmise ja sunniraha seaduses ettenähtud korras.
§ 29. Kasutusluba
(1) Kasutusloa väljastamiseks tuleb esitada ehitusnõunikule vormikohane taotlus koos õigusaktides kasutusloa saamiseks nõutud dokumentidega ning tasuda riigilõiv.
3) esitab vallavalitsusele korralduse eelnõu kasutusloa väljastamise või sellest keeldumise kohta.
(4) Valminud ehitise kohta koostatakse teostusjoonised, mis lisatakse paberkandjal ja digitaalsel kujul kasutusloa taotlusmaterjalidele. Teostusjooniste üks eksemplar säilitatakse vallavalitsuses ehitusnõuniku juures.
(5) Ehitise või mõne tema osa kasutamise otstarbe muutmiseks, kui see ei too kaasa ehitustöid, peab omanik taotlema uue kasutusloa. Loa saamiseks esitab ehitise omanik kasutusloa taotluse ehitusnõuniku kaudu.
§ 30. Ehitise lammutamine
(1) Ehitise lammutamiseks esitab ehitise omanik (kui ehitis on mitme isiku ühises omandis, siis kõik omanikud) ehitusnõunikule taotluse ehitusloa väljastamiseks. Taotlusele tuleb lisada tõene geodeetiline alusplaan või krundiplaan, kus on näidatud lammutatav ehitis.
(2) Ehitusnõunikul on põhjendatud vajaduse korral õigus nõuda lammutamise projekti. Sellega lahendatakse tehnovõrkudest lahtiühendamine, lammutusplatsi piirded, tööde tehnoloogiline käik, ehitusjäätmete käitlemine ja platsi lammutamise järgne heakorrastamine.
(3) Ehitusloa väljastamise või sellest keeldumise otsustab vallavalitsus.
(4) Ehitusloa ehitise lammutamiseks väljastab ehitusnõunik ehitise omanikule pärast seda, kui omanik on tasunud riigilõivu.
(5) Kui ehitis on muutunud avariiohtlikuks, peab ehitise omanik avariiohu kõrvaldama. Avariiohu kõrvaldamata jätmisel teeb vallavalitsus sellise ehitise omanikule ettekirjutuse, millega määrab tähtaja avariiohu kõrvaldamiseks. Ettekirjutuse täitmata jätmisel korraldab vallavalitsus ehitise vastavusse viimise või lammutamise asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras.
5. peatükk. Ehitusjärelevalve
§ 31. Ehitusjärelevalve korraldamine
(1) Ehitusjärelevalvet teostab vallavalitsus ehitusjärelevalvet teostavate ametiisikute kaudu.
(2) Kui ehitamise käigus tekib vajadus ehitusprojekti muuta, pöördub ehitusluba omav isik ettepanekuga ehitusnõuniku poole. Ehitusnõunik otsustab, olenevalt muudatuse olemusest ja ulatusest, kas:
1) ehitusprojekti muudatus kooskõlastatakse asjasse puutuvate isikutega ja muudatus liidetakse esialgse ehitusprojekti kõikidele eksemplaridele või
(3) Ehitise omanik esitab ehitusnõunikule ehitamise alustamise kohta vormikohase teatise vähemalt kolm tööpäeva enne ehitise ehitamise alustamist. Muude nõutavate dokumentide hulgas tuleb uusehitise korral esitada ehitise mahamärkimise akt, mis on kooskõlastatud kõigi ehitise või kinnisasja omanikega. Juhul kui tegemist on ühe ehitusloaga hoonele ja seda teenindavatele rajatistele, siis tuleb ehitamise alustamise teatis esitada iga rajatise kohta eraldi.
(4) Hoone 0-tsükli (vundamendi) valmimisel esitab ehitise omanik või ehitaja ehitusnõunikule teostusmõõdistuse või kutsub ehitusnõuniku veenduma, et hoone vundament on ehitatud projektis näidatud kohta.
IV. osa. MILJÖÖVÄÄRTUSLIK HOONESTUSALA
6. peatükk. Üldsätted
§ 32. Miljööväärtusliku hoonestusala määramine
(1) Miljööväärtuslikud hoonestusalad ja üksikobjektid Põltsamaa vallas määratakse valla üldplaneeringus ja detailplaneeringutes.
(2) Põltsamaa valla miljööväärtuslikud hoonestusalad on valla piiridesse jäävate endiste mõisakeskuste alad ning vallas asuvate muude kaitsealuste objektide (muinsus- ja looduskaitseobjektid, hoiu- ja kaitsemetsad, Alam-Pedja ning Aidu looduskaitseala) alad.
Hoiumetsades on ehitustegevus keelatud.
(3) Ehitiste vahetusse lähedusse ja ehitistele paigaldatav reklaam ei tohi varjata ega segada vaadet arhitektuuriväärtuslikele detailidele.
7. peatükk. Planeerimine miljööväärtuslikul hoonestusalal
§ 33. Planeerimise nõuded
(1) Miljööväärtusliku hoonestusala planeerimise põhimõtted:
1) planeerimisel peab järgima hoonestus- ja ehitustavasid (kinnistute suurus, hoonete korruselisus, paigutus ja mastaap, traditsioonilised ehitusmaterjalid ja kujundusvõtted, haljastustavad jms) ning soodustama hoonestusala terviklikkuse taastamist;
2) hoonestuspõhimõtete muutmise otstarbekuse otsustab detailplaneeringu kehtestamisel vallavolikogu, arvestades algset planeeringut ning hiljem kehtestatud planeeringuid;
3) transpordi-, müra- ja muud saastekoormust suurendavate ettevõtete rajamine miljööväärtuslikele hoonestusaladele on keelatud. Soovitatav on elanikkonnale orienteeritud teenindushoonete ja kaupluste avamine.
§ 34. Planeeringu nõuded
1) esitatakse graafiliselt väljakujunenud ja säilinud krundistruktuuriga piirkonnad ning kultuuriväärtusega ehitised (ka abihooned);
2) esitatakse graafiliselt kõigi kaitsealuste objektide asukohad, säilitatavad ning avatavad vaated ning luuakse tingimused väärtuslike looduskoosluste säilimiseks;
3) määratakse säilitatavad ja restaureeritavad ehitised, üldised arhitektuurinõuded (katusekalded, harjajooned, välisviimistluseks sobivad materjalid, säilitatavad väikevormid hoonetel, piirete tüübid ja kõrgus) ning tehakse ettepanekud uute objektide või alade kaitse alla võtmiseks.
8. peatükk. Projekteerimine ja ehitamine miljööväärtuslikul hoonestusalal
§ 35. Projekteerimise nõuded
(1) Uute ehitiste projekteerimisel ja olemasolevate ehitiste restaureerimisel või osalisel ümberehitamisel on eeltingimuseks ajaloolise miljöö säilitamine, taastamine ja eksponeerimine. Miljööväärtuslikule hoonestusalale on keelatud projekteerida sealse arhitektuuri ja ehituslike tavadega kokkusobimatuid ehitisi.
(2) Uute ehitiste projekteerimisel ja hoonete osalise ümberehitamise projektide koostamisel tuleb järgida ajalooliste kinnistute suurust, hoonete korruselisust, paigutust ja mastaapi ning kasutada traditsioonilisi ehitusmaterjale, värve ning kujundusvõtteid ja haljastust.
(3) Uusehitiste ja tehnovõrkude rajamisele või seal asuvate ehitiste remondi- või ümberehitusprojektide koostamisele peavad üldjuhul eelnema ehitusajaloolised või arheoloogilised uuringud, mille vajadus määratakse planeeringu lähteülesande või projekteerimistingimustega. Uuringute alusel koostatakse eritingimused, mis on projekteerijale ja ehitajale täitmiseks kohustuslikud. Uuringute aruannetest ja eritingimustest esitatakse üks eksemplar ehitusnõunikule, kes korraldab nende säilitamise.
(4) Krundi piiretena tuleb kasutada piirkonnale iseloomulikke ja hoone arhitektuuriga sobivaid piirdeid (näiteks betoonpostide vahelisi lippaedu, sepisaedu või hekki).
(5) Krundi piirde kõrgus peab olema kooskõlas piirkonnas väljakujunenud tavaga.
§ 36. Ehitamise nõuded
(1) Kõrvalhoonet võib ehitada ainult ühel ajal elamuga või pärast elamu valmimist. Korterelamute abihoonete (puukuurid, garaa�id, varjualused) ehitamine tuleb lahendada kompleksselt, arvestades kõikide korterite vajadusi ja ajaloolist planeeringut.
(2) Hoonete remontimisel tuleb tagada arhitektuuriväärtuslike objektide ja nende osade (fassaad, eksterjööri- ja interjööridetailid, sealhulgas akenad ja uksed, laudvooder, dekoratiivvormid, piirdeaiad jms) säilimine, restaureerimine ja võimalusel ka eksponeerimine. Hoone lammutamisel tuleb arhitektuuriväärtuslikud detailid fotografeerida ja dokumenteerida ning dokumentaalne materjal esitada ehitusnõunikule.
(3) Akende ja uste vahetamisel peavad uued olema analoogsed esialgsetega, säilitades materjalid, gabariidid, ruudujaotuse, profiilid ja tehnoloogia. Lubatud on sisemise raami ühekordne klaas vahetada klaaspaketi vastu. Akende ja uste vahetamiseks ning uute avade tegemiseks või vanade sulgemiseks on vajalik igakordne ehitusnõuniku kirjalik nõusolek. Keelatud on sünteetilisest materjalist akende või uste kasutamine.
(5) Elektrikilpide ning muude tehniliste seadmete ja juhtmete paigaldamine hoonete fassaadidele ning nende ette on keelatud. Juhtmed ja ühendused tuleb monteerida seinakatte alla. Õhuliinide rekonstrueerimisel tuleb kasutada maakaableid.
(7) Ehitusajaloolise väärtusega leidude ilmnemisel ehitus- või remonttööde käigus tuleb peatada tööd ja informeerida ehitusnõunikku.
V. osa. RAKENDUSSÄTTED
§ 37. Riiklik ehitisregister
Riiklikkusse ehitisregistrisse edastab andmeid ja väljastab kinnitatud väljavõtteid vallavalitsus ehitusnõuniku kaudu.


Osapooled, mõistete seletused ja lepingu osad
Electrolux Eesti AS, Pärnu mnt 153 11624 Tallinn Eesti, e-post: info@electrolux.ee, telefon: +372 665 0030(edaspidi: ELECTROLUX) opereerib AEG reitingu- ja arvustusportaali (edaspidi: PLATVORM). PLATVORMI kaudu saavad KASUTAJAD hinnata veebis tooteid.
Te olete füüsiline isik, kes soovib kasutada PLATVORMI eesmärkidel, mida ei saa ülekaalukalt omistada ei teie ärilisele ega eraviisilisele ametialasele tegevusele („tarbija“ Saksa tsiviilseadustiku BGB § 13 mõistes). Te kinnitate, et olete täisealine.
KASUTUSTINGIMUSTEGA reguleeritakse PLATVORMI kasutamist ELECTROLUXI ja KASUTAJA vahel kokkuvõtlikult.
Muud mõistete seletused:
„KASUTAJA“ on PLATVORMI külastaja, kelle jaoks kujutab PLATVORMI kasutamine tasuta internetipakkumist.
„POSTITAMINE“ kirjeldab digitaalset sisu, mida KASUTAJA PLATVORMIL avaldab.
PLATVORMI kasutamine KASUTAJA poolt
PLATVORMI kasutamine eeldab KASUTAJA nõustumist nende KASUTUSTINGIMUSTEGA.
KASUTAJA peab PLATVORMI kasutamise raames sisestama e-postiaadressi. Selle eesmärk on võimaldada ELECTROLUXIL ja ELECTROLUXIGA sel eesmärgil koostööd tegevatel teenusepakkujatel võtta KASUTAJAGA ühendust seoses:
tema POSTITUSTE avaldamisega;
muude, POSTITUSTEGA otseses seoses olevate administratiivsete küsimustega. ELECTROLUXI ühenduse võtmine muudel eesmärkidel, eriti turunduse eesmärgil, on välistatud, kui KASUTAJA pole teavituse käigus selgesõnaliselt nõustunud ka selle eesmärgiga.
KASUTAJAD tagavad, et nad on kõikide § 3 nimetatud õiguste osas oma POSTITUSTE omanikud ning et neil on võimalik loovutada ELECTROLUXILE § 3 nimetatud õigused. KASUTAJA tagab samuti, et tema POSTITUSTELE pole õigusi kolmandatel osapooltel, kes võiksid nimetatud õigusalastele taotlustele vastu olla.
KASUTAJA peab olenemata eespool sätestatust järgima PLATVORMI kasutamisel, eriti POSTITUSTE koostamisel seda õigust ning säilitama kolmandate osapoolte õigused. KASUTAJAL on PLATVORMI kasutamisel keelatud:
koostada pornograafilise, noori ohustava, vägivalda õhutava või muul moel solvava sisuga, rassiviha õhutava, antisemiitliku, ksenofoobse, homofoobse või muidu inimvaenuliku sisuga, terrorismi toetava või propagandistliku sisuga, halvustava, mainet kahjustava või muidu sobimatu sisuga või isikuõigusi rikkuva sisuga POSTITUSI;
koostada vale või eksitava, puuduliku või ebatäpse ELECTROLUXI toodete hinnanguga POSTITUSI;
kasutada POSTITUSTES märke, eriti – aga mitte ainult – sõnu, pilte või sõna ja pildi kombinatsioone, millega rikutakse kolmandate osapoolte, eriti ELECTROLUXI konkurentide registreeritud kaubamärke või muid ettevõtete kaitstud märgiseid; või kujundusi, eriti – aga mitte ainult – graafilisi illustratsioone, millega rikutakse kolmandate osapoolte registreeritud disaini või ühenduse disainilahendusi; või kujundusi, eriti – aga mitte ainult – kirjeldusi, millega rikutakse kolmandate osapoolte patente, kasulikke mudeleid, ettevõtlus- ja ärisaladusi või muid kaitstud teadmisi;
koostada konkurentsivaenuliku sisuga POSTITUSI, eriti POSTITUSI, milles kujutatakse ELECTROLUXI konkurente ebaeetilisel viisil ja moel;
koostada POSTITUSI, mis sisaldavad kahju tekitavat tarkvara või faile, mille eesmärk on vähemalt ohustada või mõjutada andmete, ressursside või teenuste kättesaadavust, andmete usaldusväärsust või andmete terviklikkust, näiteks viirused, ussid, troojalased;
koostada POSTITUSI, mille eest on KASUTAJA saanud kolmandalt osapoolelt tasu või muu vastuteene või on lasknud seda endale lubada.
ELECTROLUX kontrollib POSTITUSI enne PLATVORMIL avaldamist nimetatud õigusrikkumiste osas. POSTITUSE koostamise ning selle avaldamise vahele võib seetõttu jääda kuni neli tööpäeva. ELECTROLUXIL on õigus teha POSTITUSI PLATVORMIL kättesaadavaks ainult lühendatud kujul, kui ja sedavõrd, kuivõrd need lähevad vastuollu § 2.4 nimetatud sätetega. ELECTROLUXIL on lisaks igal ajal õigus POSTITUSI kas täielikult või osaliselt pärast edukat avaldamist uuesti PLATVORMILT eemaldada.
Pärast POSTITUSTE koostamist KASUTAJA poolt ei ole sellel KASUTAJAL enam võimalik vastavat POSTITUST redigeerida.
Kasutusõiguste loovutamine KASUTAJA poolt
KASUTAJA annab ELECTROLUXILE mitte lõpliku, piiramatu, püsiva, vabalt kohaldatava ning pöördumatu õiguse kasutada ning hinnata POSTITUSI PLATVORMI raames nende täies ulatuses, eriti kaubandusliku turustamise eesmärgil. Õiguste loovutamine hõlmab selgesõnaliselt kõiki internetis teadaolevaid pakkumisvõimaluste vorme, eriti võimalust kaasata tasulisi veebiteenuseid, veebilehti ja mobiilirakendusi ning piiramatut interneti. Eelkõige loovutab KASUTAJA ELECTROLUXILE järgmised ajaliselt ja ruumiliselt piiramatud, vabalt kohaldatavad ning pöördumatud õigused POSTITUSTELE:
õigus paljundada, avalikult avaldada ning levitada, s.t õigus POSTITUST vastavate tehniliste võimaluste abil, eriti digitaalselt PLATVORMI raames piiramatult paljundada ning teha üldsusele kättesaadavaks või avalikult reprodutseerida;
õigus anda juurdepääsuvõimalus taotluse alusel, s.t õigus POSTITUST salvestada, säilitada üldsuse tarbeks, edastada ühele või enamale taotlejale ning seda kõikides analoogsetes või digitaalsetes elektroonilistes andmebaasides, elektroonilistes andmevõrkudes ning telekommunikatsiooniteenuste võrkudes;
õigus üldsusele edastada, s.t õigus edastada üldsusele POSTITUSI kaubanduslikul või mitte kaubanduslikul eesmärgil helikandjate, pildikandjate, videokandjate, multimeediakandjate jms andmekandjate, kiipide abil igasugustes vormingutes, kasutades kõiki analoogseid ja digitaalseid meetodeid ning tehnoloogiaid;
töötlemisõigus, s.t õigus POSTITUST soovikohaselt ümber kujundada ja töödelda, säilitades KASUTAJA isikukaitseõigused, eriti – aga mitte ainult – tema autoriõiguse, kas ise või lasta seda teha kolmandal osapoolel, eriti eesmärgil seda PLATVORMIL digitaliseerida, koostada eelvaateid või väljavõtteid piltide või liikuvate piltide kujul, muuta otsingufunktsioonide abil PLATVORMIL leitavaks, tõlkida POSTITUST;
reklaamiõigus, s.t õigus kasutada POSTITUST PLATVORMI reklaamimiseks, ka ükskõik millises muus meediavahendis ning väljaspool internetti, eriti televisioonis ja trükimeedias, kuid mitte kolmandate toodete reklaamimiseks.
Õiguste loovutamine vastavalt § 3.1 hõlmab ka POSTITUSTE katkendite kasutamist ning kasutamist seoses teiste töödega.
Eelpoolmainitud õiguste loovutamise eest hüvitist ei maksta. KASUTAJAL pole õigust taotleda litsentsitasude maksmist.
ELECTROLUXI regressiõigused KASUTAJA õigusrikkumiste korral
KASUTAJA hüvitab ELECTROLUXILE ning tema ametiasutustele, esindajatele ja töötajatele kõikide kolmandate osapoolte nõuded, mis tulenevad §§ 2.3, 2.4, 3.1 ja 3.2 nimetatud kohustuste kuritahtlikust rikkumisest, mis peaksid tekkima ELECTROLUXI vastu seoses PLATVORMI opereerimisega, esimesel nõudmisel. KASUTAJAD peavad oma hiljem teadasaadud kohustuste rikkumisest ELECTROLUXI viivitamata teavitama. ELECTROLUXIL on õigus võtta sobivaid meetmeid kolmandate osapoolte nõuete või nende õiguste jälgimise kaitseks. KASUTAJA enda meetmed peavad eelnevalt ühilduma ELECTROLUXI omadega. Hüvitamine sisaldab ka selliste kulude hüvitamist, mis tekivad või on tekkinud ELECTROLUXILE menetluskulude/kaitsekulude käigus (eriti kohtu- ja advokaadikulud).
nimetatud nõuded ei leia kasutust, kui kolmanda osapoole nõue tuleneb ELECTROLUXI enda õigusrikkumisest.
ELECTROLUXI kohustused; garantii
ELECTROLUX peab tagama, et PLATVORM oleks kokkulepitud kättesaadavuse raames ligipääsetav. ELECTROLUX ei vastuta vastava ligipääsu eest PLATVORMILE sedavõrd, kuivõrd ei kasutata ainult ELECTROLUXI käitatavat võrku, kaasa arvatud liideseid kolmandate osapoolte võrkudega. See kehtib samuti ning eelkõige POSTITUSTE PLATVORMIL kättesaadavaks tegemise puhul.
PLATVORMI kättesaadavus sõltub tehniliste ja operatsiooniliste võimaluste raames ELECTROLUXIST ning seega eelkõige mitte hooldusest tingitud seisakuaegadest ega aegadest, mil andmekeskus pole tehniliste või muude probleemide tõttu, mis pole ELECTROLUXI mõjualas (vääramatu jõud, kolmanda osapoole rikkumised jms), interneti kaudu kättesaadav.
KASUTAJA võimalikud garantiiõigused vastavad asjakohastele kehtivatele määrustele.
Lõppsätted ja tarbijateave
Nende KASUTUSTINGIMUSTE puhul kehtib Saksa Liitvabariigi õigus, välja arvatud ÜRO konventsioon kaupade rahvusvahelise ostu-müügilepingute kohta; see ei kehti, kui ning sedavõrd, kuivõrd KASUTAJALT võetakse seetõttu ära õigused vastavalt tema kodumaa põhikirjale.
Kõikide vaidluste ja nende KASUTUSTINGIMUSTEGA SEOTUD kohtualluvus on Nürnbergis, kui KASUTAJAL pole üldist kohtualluvust Saksa Liitvabariigis.
Euroopa Liidu Komisjonil on vaidluste lahendamiseks veebiplatvorm (niinimetatud OS-platvorm). OS-platvorm on mõeldud kontaktpunktina vaidluste kohtuväliseks lahendamiseks, mis puudutab lepingulisi kohustusi, mis tulenevad veebipõhistest ostulepingutest ja veebipõhistest teenuselepingutest. ELECTROLUX ei ole üldiselt nõus vaidluse alternatiivseks lahendamiseks tarbija lepitusorgani ees, samuti ja eriti mitte Saksamaa tarbijate vaidluste lahendamise seaduse VSBG § 36 lõike 1 mõistes. KASUTAJA saab OS-platvormile, kasutades järgmist linki: http://ec.europa.eu/consumers/odr/. ELECTROLUXI e-postiaadress on info@electrolux.de.
Lepingu keel on saksa keel. Kui eelpool nimetatud sätted tõlgitakse ka teistesse keeltesse, siis jääb sellest hoolimata saksakeelne versioon ainukeseks õiguslikult siduvaks lepinguks.


§ 11 Õpetaja täienduskoolituse korraldus
§ 13 Nõuded õpetajakoolituse lõpetamiseks
RT I, 16.01.2020, 3
jõustumine 12.10.2015
08.01.2020 RT I, 16.01.2020, 1 01.02.2020
(1) Määrusega reguleeritakse mootorsõidukijuhi õpetaja kvalifikatsiooni, õpetajakoolituse ning täienduskoolituse korralduse nõuded ja vähimaid mahte.
(2) Liiklusseaduse § 118 lõikes 5 nimetatud õpetajale ei kohaldata käesoleva määruse § 3 lõike 5, § 4 lõike 1 punktides 6 ja 7, § 4 lõike 4 punktis 6 ning § 10 lõike 2 punktis 2 kehtestatud nõudeid.
(1) Õpetaja vastab liiklusseaduse § 118 lõike 1 punktis 2 nimetatud nõuetele, kui ta on edukalt lõpetanud õpetajakoolituse liiklusseaduse §-s 117 nimetatud õppeasutuses (edaspidi koolitaja) või saanud kutse kutse andja juures.
(2) Kutse andja on vastavalt kutseseaduse § 10 lõikele 1 õpetaja kutset andev organ, mis hindab kutse taotleja kompetentside vastavust liiklusseaduse § 118 lõike 1 punktis 2 nimetatud nõuetele vastavalt mootorsõidukijuhi õpetaja kutsestandardis toodud kompetentsusnõuetele.
(31) Õpetaja peab läbima ettenähtud mahus õpetaja täienduskoolituse. Õpetaja täienduskoolitust on lubatud läbida osade kaupa erinevate koolitajate juures. Täienduskoolituse võib asendada kutse taastõendamisega kutseandja juures.
(9) Praktika viiakse läbi mootorsõidukijuhi koolitaja juures õpetaja juhendamisel. Õpetaja kandidaat viib praktika käigus läbi teooria- ning sõidutunde. Mootorsõidukijuhi koolitaja juures sõidutundide läbiviimisel ei loeta õpetaja kandidaati liiklusseaduse tähenduses juhiks. Praktika lõppedes koostab õpetaja kandidaat praktika aruande, mille kinnitab juhendaja praktika eduka läbimise korral.
§ 11. Õpetaja täienduskoolituse korraldus
(1) Õpetaja täienduskoolitust viiakse läbi koolitaja koostatud õppekava alusel. Õpetaja täienduskoolituse õppekava peab sisaldama õppeaineid ja tegevusi, millega süvendatakse ja arendatakse õpetaja käesoleva määruse §-s 4 või 5 sätestatud teadmisi ja oskusi.
(2) Õpetaja täienduskoolituse maht on vähemalt 40 akadeemilist tundi. Õpetaja täienduskoolitust on lubatud läbi viia koolitaja ette nähtud mahus osade kaupa.
(3) Täienduskoolituse või osade kaupa läbitava täienduskoolituse iga osa lõpetamise korra määrab koolitaja oma õppekavas.
(4) Täienduskoolituse või osade kaupa läbitava täienduskoolituse iga osa lõpetamise korral annab koolitaja isikule tunnistuse, mis tõendab, et isik on määruses sätestatud nõuete kohaselt edukalt koolituse läbinud.
(5) Koolitaja esitab elektrooniliselt õpetaja täienduskoolituse või selle iga osa edukalt lõpetanute nimekirja hiljemalt kolme tööpäeva jooksul pärast koolituse lõppemist Maanteeametile.
§ 13. Nõuded õpetajakoolituse lõpetamiseks
(1) Õpetajakoolitus lõpeb lõpueksami edukalt sooritamisega koolitaja eksamikomisjoni ees. Koolitaja lõpueksam peab tagama kvalifikatsiooninõuetele vastavuse kontrolli ning peab sisaldama liiklusteooria alaste teadmiste ja praktiliste oskuste kontrolli. Õpetajakoolitus võib lõppeda ka kutseeksamiga kutseandja juures.
(6) Õpetajakoolituse lõpueksami edukalt sooritanud isikule antakse koolitaja tunnistus, mis tõendab, et ta on käesolevas määruses sätestatud nõuete kohaselt edukalt läbinud asjaomase mootorsõiduki kategooria õpetajakoolituse ja on omandanud õpetajale kehtestatud pädevuse ning vastavuse liiklusseaduse § 118 lõike 1 punktis 2 nimetatud kvalifikatsiooninõuetele. Kui koolitajale on antud kutse andja õigus, siis tehakse koolitaja väljastataval akadeemilisel õiendil, hinnetelehel või lõputunnistusel kutseseaduse § 15 lõike 6 kohane märge.
(7) Koolitaja esitab elektrooniliselt õpetajakoolituse edukalt lõpetanute nimekirja hiljemalt kolme tööpäeva jooksul pärast asjaomase koolituse lõppemist Maanteeametile.


Inimtekkeliste saasteainete heitkoguste vähendamise riiklikud kohustused Eesti territooriumil ja majandusvööndis, nende täitmise tähtajad ja erandid ning aruandlus – Riigi Teataja
Inimtekkeliste saasteainete heitkoguste vähendamise riiklikud kohustused Eesti territooriumil ja majandusvööndis, nende täitmise tähtajad ja erandid ning aruandlus
Inimtekkeliste saasteainete heitkoguste vähendamise riiklikud kohustused Eesti territooriumil ja majandusvööndis, nende täitmise tähtajad ja erandid ning aruandlus - sisukord
§ 1 Inimtekkeliste saasteainete heitkoguste vähendamise riiklikud kohustused Eesti territooriumil ja majandusvööndis ning nende täitmise tähtajad
§ 2 Saasteainete heitkoguste vähendamise kohustuste erandid
§ 3 Põlevkiviküttel olevate suurte põletusseadmete vääveldioksiidi heite summaarne piirkogus
§ 4 Saasteainete heitkoguste riiklike inventuuride, prognooside ja informatiivsete inventuuriaruannete koostamine
RT I, 26.06.2018, 28
Inimtekkeliste saasteainete heitkoguste vähendamise riiklikud kohustused Eesti territooriumil ja majandusvööndis, nende täitmise tähtajad ja erandid ning aruandlus1
Vastu võetud 21.06.2018 nr 49
Määrus kehtestatakse atmosfääriõhu kaitse seaduse § 108 lõike 1 alusel.
§ 1. Inimtekkeliste saasteainete heitkoguste vähendamise riiklikud kohustused Eesti territooriumil ja majandusvööndis ning nende täitmise tähtajad
(1) Heitkoguste vähendamise riiklik kohustus on minimaalne inimtekkeliste saasteainete heitkoguste vähendamine, mis tuleb saavutada tähtajaks seatud kalendriaasta jooksul ja mida väljendatakse protsendina võrreldes 2005. aasta tasemega.
(2) Paiksetest ja liikuvatest heiteallikatest välisõhku väljutatavate saasteainete heitkoguste vähendamise kohustused, mis tuleb tagada ajavahemikus 2020–2029 võrreldes 2005. aasta tasemega, on järgmised:
1) vääveldioksiid (SO2) – 32%;
2) lämmastikoksiidid (NOx = NO + NO2, ümberarvutatuna NO2-ks) – 18%;
3) mittemetaansed lenduvad orgaanilised ühendid (LOÜ-d) – 10%;
4) ammoniaak (NH3) – 1%;
5) eriti peened osakesed (PM2,5) – 15%.
(3) Paiksetest ja liikuvatest heiteallikatest välisõhku väljutatavate saasteainete heitkoguste vähendamise kohustused, mis tuleb saavutada 2030. aastaks võrreldes 2005. aasta tasemega, on järgmised:
1) vääveldioksiid (SO2) – 68%;
2) lämmastikoksiidid (NOx = NO + NO2, ümberarvutatuna NO2-ks) – 30%;
3) mittemetaansed lenduvad orgaanilised ühendid (LOÜ-d) – 28%;
5) eriti peened osakesed (PM2,5) – 41%.
(4) Et tagada 2030. aastaks seatud heitkoguste vähendamise eesmärkide saavutamine, kehtestab Keskkonnaministeerium saasteainete heitkoguste lineaarse vähendamise kavaga vääveldioksiidi, lämmastikoksiidide, mittemetaansete lenduvate orgaaniliste ühendite, ammoniaagi ja eriti peenete osakeste soovituslikud heitetasemed 2025. aastaks, piiramata lõigete 2 ja 3 kohaldamist.
(5) Juhul kui see on majanduslikult või tehniliselt tõhusam, võib Keskkonnaministeerium saasteainete heitkoguste lineaarse vähendamise kava asemel kehtestada saasteainete heitkoguste mittelineaarse vähendamise kava, tingimusel, et alates 2025. aastast läheneb saasteainete vähenemine järk-järgult lineaarse vähendamise kavale, ja see ei mõjuta ühtegi 2030. aastaks võetud heitkoguse vähendamise kohustust.
(6) Saasteainete heitkoguste vähendamise kava ja selle rakendamise tingimused kehtestab valdkonna eest vastutav minister atmosfääriõhu kaitse seaduse § 108 lõike 9 alusel teatavate õhusaasteainete heitkoguste vähendamise riikliku programmi osana.
(7) Kui 2025. aastaks ei suudeta lõike 4 alusel kehtestatud saasteainete heitkoguste vähendamise kava kohaselt heitkoguseid vähendada, peab Keskkonnaministeerium järgmistes informatiivsetes inventuuriaruannetes selgitama kõrvalekaldumise põhjuseid ja meetmeid, mida võetakse kavakohaste kohustuste täitmiseks.
§ 2. Saasteainete heitkoguste vähendamise kohustuste erandid
(1) Paragrahvi 1 lõigete 2 ja 3 alusel kehtestatud saasteainete heitkoguste arvestamisel ei võeta arvesse järgmisi heitkoguseid:
1) õhusõidukite heitkoguseid, välja arvatud maandumis- ja starditsükli heitkogused;
2) rahvusvahelisest mereliiklusest pärit heitkoguseid;
3) lämmastikoksiidide ja mittemetaansete lenduvate orgaaniliste ühendite heitkoguseid, mis tulenevad piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni kategooriates 3B (sõnnikukäitlus) ja 3D (mullaharimine) ette nähtud 2014. aasta aruandlusnomenklatuuri alla kuuluvatest tegevustest.
(2) Käesoleva määruse mõistes on õhusõiduki maandumis- ja starditsükkel tsükkel, mis hõlmab ruleerimist, starti, tõusu, maandumislähenemist, maandumist ja muud õhusõiduki liikumist, mis leiab aset madalamal kui 3000 jalga.
(3) Käesoleva määruse mõistes on rahvusvaheline mereliiklus kõikide lippude all sõitvate veesõidukite, välja arvatud kalapüügilaevad, sõidud merel ja rannikuvetes väljumisega ühe riigi territooriumilt ja saabumisega teise riigi territooriumile.
§ 3. Põlevkiviküttel olevate suurte põletusseadmete vääveldioksiidi heite summaarne piirkogus
(1) Põlevkiviküttel olevatest suurtest põletusseadmetest välisõhku väljutatava vääveldioksiidiheite summaarne piirkogus on 25 000 tonni kalendriaastas.
(2) Suur põletusseade on põletusseade tööstusheite seaduse § 13 lõike 2 tähenduses.
(3) Lõike 1 tähenduses käsitatakse põlevkiviküttel olevate suurte põletusseadmetena vaid selliseid suuri põletusseadmeid, mis on projekteeritud spetsiaalselt põlevkivi põletamiseks ja milles mitme kütuse kasutamise korral on põlevkivi osakaal kogu kütuse aastases koguses energiaühikuteks ümberarvutatuna vähemalt 50%.
§ 4. Saasteainete heitkoguste riiklike inventuuride, prognooside ja informatiivsete inventuuriaruannete koostamine
(1) Keskkonnaministeerium korraldab saasteainete heitkoguste riiklike inventuuride, prognooside ja informatiivsete inventuuriaruannete koostamist direktiivi (EL) 2016/2284 I ja IV lisa kohaselt ning nende esitamist Euroopa Komisjonile, Euroopa Keskkonnaametile ja rahvusvaheliste konventsioonide sekretariaatidele.
(2) Atmosfääriõhu kaitse seaduse §-s 1081 sätestatud paindlikkusmeetmete kasutamise korral tuleb asjaomase aasta saasteainete heitkoguste riigi informatiivsesse inventuuriaruandesse lisada teave, mis tõendab, et paindlikkusmeetmete kasutamine vastab direktiivi (EL) 2016/2284 artikli 5 lõikes 1 ja IV lisa 4. osas sätestatud tingimustele või sellele kohaldatakse sama artikli lõikes 2, 3 või 4 sätestatud tingimusi.
(3) Keskkonnaagentuur koostab ja ajakohastab saasteainete heitkoguste riiklikke inventuure, sealhulgas kohandatud inventuure, kui see on asjakohane, ja ruumilist jaotust kajastavaid inventuure, suuri paikseid heiteallikaid kajastavaid inventuure ja neile lisatud informatiivseid inventuuriaruandeid ning esitab saasteainete heitkoguste riiklikke prognoose direktiivi (EL) 2016/2284 I ja IV lisa kohaselt.
(4) Esitatud andmed peavad olema kooskõlas piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni sekretariaadile esitatavate saasteainete heitkoguste riiklike aruannete andmetega.
(5) Keskkonnaagentuur avalikustab oma veebilehel:
1) saasteainete heitkoguste riiklikud inventuurid ja prognoosid;
2) kohandatud saasteainete heitkoguste inventuurid ja prognoosid;
3) informatiivsed inventuuriaruanded;
4) vajaduse korral lisaaruanded ja -teabe.
Vabariigi Valitsuse 11. novembri 2016. a määrus nr 125 „Paiksetest ja liikuvatest heiteallikatest väljutatavate saasteainete heidete summaarsed piirkogused Eesti territooriumil ja majandusvööndis ning nende saavutamise tähtajad” tunnistatakse kehtetuks.
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/2284, mis käsitleb teatavate õhusaasteainete riiklike heitkoguste vähendamist, millega muudetakse direktiivi 2003/35/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/81/EÜ (ELT L 344, 17.12.2016, lk 1–31).


Euroopa Liidu Nõukogu määruse (EMÜ) nr 2137/85 «Euroopa majandushuviühingu kohta» rakendamise seadus – Riigi Teataja
Euroopa Liidu Nõukogu määruse (EMÜ) nr 2137/85 «Euroopa majandushuviühingu kohta» rakendamise seadus (lühend - EMHÜS)
Euroopa Liidu Nõukogu määruse (EMÜ) nr 2137/85 «Euroopa majandushuviühingu kohta» rakendamise seadus - sisukord
§ 1 Euroopa majandushuviühingule kohaldatavad sätted
§ 2 Ühingu eesmärk
§ 3 Ärinimi
§ 4 Registrisse kandmine
§ 5 Äriregistrile dokumentide esitamise erisused
§ 6 Andmete avaldamine
§ 7 Juhatuse liikme vastutus
§ 8 Aastaaruande esitamine
§ 9 Juhatuse liikme tagasikutsumine
§ 10 Liikme väljalangemine
§ 11 Ühingu likvideerimine
§ 12 Pankrotiavalduse esitamine
§ 13 Vastutus äridokumendil nõutavate andmete esitamata jätmise eest
RT I, 21.06.2014, 22


text:
§ 2 Elukohajärgne põhikool vene õppekeeles õppivale või vene keelt emakeelena õppida soovivale õpilasele
§ 3 Elukohajärgne põhikool põhihariduse omandamiseks mittestatsionaarses õppes
§ 4 Elukohajärgne kool Eesti Vabariiki akrediteeritud välisriigi või rahvusvahelise organisatsiooni esindaja lapsele
§ 5 Elukohajärgsesse kooli vastuvõtmise tingimused ja kord
RT IV, 21.11.2011, 78
Vastu võetud 05.04.2011 nr 3
(1) Elukohajärgne põhikool on statsionaarset õpet võimaldav Saku valla haldusterritooriumil asuv eestikeelne kool, millistes Saku vald tagab õpilasele, kelle elukoha aadress Eesti rahvastikuregistri järgi on Saku vald, võimaluse omandada põhiharidust.
(2) Iga õpilase elukohajärgne põhikool on kool, kus õpilane õpib või mida vanem lapse kooli vastuvõtu taotlust esitades on eelistanud.
§ 2. Elukohajärgne põhikool vene õppekeeles õppivale või vene keelt emakeelena õppida soovivale õpilasele
Rahvastikuregistri järgi Saku vallas elavale vene õppekeeles õppivale või vene keelt emakeelena õppida soovivale õpilasele määrab Saku Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) korraldusega elukohajärgse põhikooli, arvestades oluliste asjaoludena esmajärjekorras õpilase elukoha lähedust koolile, pere teiste laste õppimist samas koolis ja vanemate soovi.
§ 3. Elukohajärgne põhikool põhihariduse omandamiseks mittestatsionaarses õppes
Rahvastikuregistri järgi Saku vallas elavale 17-aastasele või vanemale isikule, kes ei ole põhiharidust omandanud, määrab vallavalitsus korraldusega elukohajärgse põhikooli, arvestades oluliste asjaoludena esmajärjekorras õpilase elukoha lähedust koolile, alla 18-aastasel isikul vanemate soovi, üle 18-aastasel isikul tema enda soovi.
§ 4. Elukohajärgne kool Eesti Vabariiki akrediteeritud välisriigi või rahvusvahelise organisatsiooni esindaja lapsele
(1) Kui Eesti Vabariiki akrediteeritud välisriigi või rahvusvahelise organisatsiooni esindaja laps on võimeline omandama põhiharidust eesti keeles, on lapse elukohajärgne kool käesoleva määruse §-is 1 nimetatud kool.
(2) Vanema taotlusel määrab vallavalitsus korraldusega elukohajärgse põhikooli Eesti Vabariiki akrediteeritud välisriigi või rahvusvahelise organisatsiooni esindaja lapsele, kes elab Saku vallas ning kes ei ole võimeline omandama põhiharidust eesti keeles, arvestades olulise asjaoluna vanemate soovi.
§ 5. Elukohajärgsesse kooli vastuvõtmise tingimused ja kord
(1) Elukohajärgsesse kooli vastuvõtmise tingimused ja korra kinnitab iga Saku valla kooli jaoks vallavalitsus.
(2) Saku valla koolid avalikustavad oma vastuvõtu tingimused ja korra kooli veebilehel.
Määrus rakendatakse arvates 01. aprillist 2011.

matches:
§ 3
§ 4
§ 5
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5