Ajutised püügikitsendused, harrastuspüügiõiguse tasu, püügivahendite piirarv harrastuslikul kalapüügil 2012. aastal – Riigi Teataja
Ajutised püügikitsendused, harrastuspüügiõiguse tasu, püügivahendite piirarv harrastuslikul kalapüügil 2012. aastal
Ajutised püügikitsendused, harrastuspüügiõiguse tasu, püügivahendite piirarv harrastuslikul kalapüügil 2012. aastal - sisukord
2 Harrastuslik kalapüük nakkevõrgu ja õngejadaga ning ajutised püügikitsendused harrastuslikul kalapüügil
§ 2 Lubatud püügivahendite piirarv ja harrastuspüügiõiguse tasu Läänemerel
§ 5 Lubatud püügivahendite piirarv ja püügikitsendused sise- ja piiriveekogudes, välja arvatud Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel ning Võrtsjärvel
§ 6 Harrastuspüügiõiguse tasu sise- ja piiriveekogudel välja arvatud Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel ning Võrtsjärvel
§ 7 Püügikitsendused ja harrastuspüügiõiguse tasu siseveekogudes harrastuslikul kalapüügil liivi ja kuuritsaga
§ 8 Püügikitsendused ja harrastuspüügiõiguse tasu harrastuslikul kalapüügil Jõgeva ja Tartu maakonnas harpuunpüssi ja harpuuniga
§ 81 Püügikitsendused harrastuskalapüügil harpuunpüssi ja harpuuniga
§ 9 Püügikitsendused lõhe ja meriforelli ning spinningu ja lendõngega püügil jõgedes, kalastuskaardi alusel lubatud püük spinningu ja lendõngega ja harrastuspüügiõiguse tasu
§ 10 Püügikitsendused harrastuslikul kalapüügil forellijõgedel
§ 11 Püügikitsendused ja harrastuspüügiõiguse tasu harrastuslikul kalapüügil Silma looduskaitsealal
§ 12 Püügikitsendused ja harrastuspüügiõiguse tasu harrastuslikul kalapüügil Matsalu rahvuspargis
§ 13 Püügikitsendused ja harrastuspüügiõiguse tasu harrastuslikul kalapüügil Endla looduskaitsealal
§ 14 Kasutada lubatud vähipüügivahendi piirarv
§ 15 Harrastuspüügiõiguse tasu kalapüügiõiguse eest ühe vähipüügivahendiga Harju, Hiiu, Ida-Viru, Jõgeva, Järva, Lääne, Lääne-Viru, Põlva, Pärnu, Rapla, Saare, Tartu, Valga, Viljandi ja Võru maakonnas
§ 16 Ajutised püügikitsendused jõevähipüügil
RT I, 03.08.2012, 5
Vastu võetud 21.11.2011 nr 67
RT I, 24.11.2011, 7
jõustumine 27.11.2011
29.02.2012 RT I, 06.03.2012, 2 09.03.2012
30.08.2012 RT I, 03.08.2012, 3 06.08.2012
Määrus kehtestatakse „Kalapüügiseaduse” § 11 lõigete 11, 111, 112, 12 ja 18, § 19 lõike 3, „Keskkonnatasude seaduse” § 11 lõike 2 punkti 3 ja Vabariigi Valitsuse 9. mai 2003. a määruse nr 144 „Kalapüügieeskiri” § 33 lõike 4 ja § 39 lõike 6 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse 2012. aastaks:
1) piirkonnad, kus harrastuslikul kalapüügil on lubatud kasutada nakkevõrku, õngejada, liivi, kuuritsat, vähinatta ja vähimõrda ning nendes piirkondades kasutada lubatud püügivahendite piirarv;
2. peatükk Harrastuslik kalapüük nakkevõrgu ja õngejadaga ning ajutised püügikitsendused harrastuslikul kalapüügil
§ 2. Lubatud püügivahendite piirarv ja harrastuspüügiõiguse tasu Läänemerel
(1) Harrastuslikul kalapüügil Läänemerel Harju maakonnas üheks kalendrikuuks kasutada lubatud nakkevõrkude piirarv taotlemisel Keskkonnaametist on:
1) jaanuaris – 54;
2) veebruaris – 70;
3) märtsis – 81;
4) aprillis – 135;
5) mais – 205;
6) juunis – 318;
7) juulis – 404;
8) augustis – 421;
9) septembris – 404;
10) oktoobris – 270;
11) novembris – 135;
12) detsembris – 65.
(2) Harrastuslikul kalapüügil Läänemerel Harju maakonnas üheks kalendrikuuks kasutada lubatud nakkevõrkude piirarv taotlemisel elektroonilise kanali kaudu on:
1) jaanuaris – 46;
2) veebruaris – 57;
[RT I, 06.03.2012, 2 - jõust. 09.03.2012]
3) märtsis – 79;
4) aprillis – 127;
5) mais – 190;
6) juunis – 270;
7) juulis – 342;
8) augustis – 357;
9) septembris – 344;
10) oktoobris – 254;
11) novembris – 129;
12) detsembris – 58.
(3) Harrastuslikul kalapüügil Läänemerel Hiiu maakonnas üheks kalendrikuuks kasutada lubatud nakkevõrkude piirarv taotlemisel Keskkonnaametist on 94.
(4) Harrastuslikul kalapüügil Läänemerel Hiiu maakonnas üheks kalendrikuuks kasutada lubatud nakkevõrkude piirarv taotlemisel elektroonilise kanali kaudu on 81.
(5) Harrastuslikul kalapüügil Läänemerel Ida-Viru maakonnas üheks kalendrikuuks kasutada lubatud nakkevõrkude piirarv taotlemisel Keskkonnaametist on:
1) jaanuaris – 13;
2) veebruaris – 30;
3) märtsis – 51;
4) aprillis – 62;
5) mais – 78;
6) juunis – 111;
7) juulis – 78;
8) augustis – 73;
9) septembris – 78;
10) oktoobris – 51;
11) novembris – 30;
12) detsembris – 24.
(6) Harrastuslikul kalapüügil Läänemerel Ida-Viru maakonnas üheks kalendrikuuks kasutada lubatud nakkevõrkude piirarv taotlemisel elektroonilise kanali kaudu on:
2) veebruaris – 19;
3) märtsis – 38;
4) aprillis – 47;
5) mais – 61;
6) juunis – 88;
7) juulis – 61;
8) augustis – 56;
9) septembris – 61;
10) oktoobris – 38;
11) novembris – 19;
12) detsembris – 18.
(7) Harrastuslikul kalapüügil Läänemerel Lääne maakonnas üheks kalendrikuuks kasutada lubatud nakkevõrkude piirarv taotlemisel Keskkonnaametist on:
1) jaanuaris – 11;
3) märtsis – 32;
4) aprillis – 49;
5) mais – 65;
6) juunis – 86;
7) juulis – 97;
8) augustis – 103;
9) septembris – 92;
10) oktoobris – 76;
11) novembris – 35;
12) detsembris – 19.
(8) Harrastuslikul kalapüügil Läänemerel Lääne maakonnas üheks kalendrikuuks kasutada lubatud nakkevõrkude piirarv taotlemisel elektroonilise kanali kaudu on:
1) jaanuaris – 9;
2) veebruaris – 14;
3) märtsis – 28;
4) aprillis – 41;
5) mais – 55;
6) juunis – 74;
7) juulis – 83;
8) augustis – 87;
10) oktoobris – 64;
12) detsembris – 16.
(9) Harrastuslikul kalapüügil Läänemerel Lääne-Viru maakonnas üheks kalendrikuuks kasutada lubatud nakkevõrkude piirarv taotlemisel Keskkonnaametist on:
1) jaanuaris – 22;
2) veebruaris – 22;
5) mais – 54;
6) juunis – 59;
7) juulis – 59;
8) augustis – 59;
9) septembris – 54;
10) oktoobris – 54;
11) novembris – 49;
12) detsembris – 27.
(10) Harrastuslikul kalapüügil Läänemerel Lääne-Viru maakonnas üheks kalendrikuuks kasutada lubatud nakkevõrkude piirarv taotlemisel elektroonilise kanali kaudu on:
1) jaanuaris – 18;
2) veebruaris – 18;
5) mais – 46;
6) juunis – 51;
7) juulis – 51;
8) augustis – 51;
9) septembris – 46;
10) oktoobris – 46;
11) novembris – 41;
12) detsembris – 23.
(11) Harrastuslikul kalapüügil Läänemerel Pärnu maakonnas üheks kalendrikuuks kasutada lubatud nakkevõrkude piirarv taotlemisel Keskkonnaametist on:
1) jaanuaris – 43;
2) veebruaris – 43;
3) märtsis – 54;
4) aprillis – 81;
5) mais – 86;
6) juunis – 92;
7) juulis – 108;
9) septembris – 97;
10) oktoobris – 92;
12) detsembris – 43.
(12) Harrastuslikul kalapüügil Läänemerel Pärnu maakonnas üheks kalendrikuuks kasutada lubatud nakkevõrkude piirarv taotlemisel elektroonilise kanali kaudu on:
1) jaanuaris – 37;
2) veebruaris – 37;
3) märtsis – 46;
4) aprillis – 69;
5) mais – 74;
6) juunis – 78;
7) juulis – 92;
9) septembris – 83;
10) oktoobris – 78;
11) novembris – 55;
12) detsembris – 37.
(13) Harrastuslikul kalapüügil Läänemerel Saare maakonnas üheks kalendrikuuks kasutada lubatud nakkevõrkude piirarv taotlemisel Keskkonnaametist on:
1) jaanuaris – 81;
2) veebruaris – 92;
3) märtsis – 108;
4) aprillis – 189;
5) mais – 199;
6) juunis – 280;
7) juulis – 291;
8) augustis – 291;
9) septembris – 280;
10) oktoobris – 189;
11) novembris – 189;
12) detsembris – 81.
(14) Harrastuslikul kalapüügil Läänemerel Saare maakonnas üheks kalendrikuuks kasutada lubatud nakkevõrkude piirarv taotlemisel elektroonilise kanali kaudu on:
1) jaanuaris – 69;
2) veebruaris – 78;
3) märtsis – 92;
4) aprillis – 161;
5) mais – 169;
6) juunis – 238;
7) juulis – 247;
8) augustis – 247;
9) septembris – 238;
10) oktoobris – 161;
11) novembris – 161;
12) detsembris – 69.
(15) Harrastuslikul kalapüügil Läänemerel ajavahemikul märts–oktoober antakse kalastuskaarte kuni 100 konksuga õngejadaga püügiks seitsmepäevaseks perioodiks:
(16) Harrastuslikul kalapüügil Läänemerel väikesaari ümbritseval veealal püsiasustusega väikesaare püsielanikule üheks kalendrikuuks kasutada lubatud nakkevõrkude piirarv on:
2) Kihnu – 45;
3) Manija – 15;
4) Prangli – 90;
5) Ruhnu – 15;
6) Vilsandi – 21;
7) Vormsi – 45.
(17) Harrastuslikul kalapüügil Läänemerel väikesaari ümbritseval veealal antakse püsiasustusega väikesaare püsielanikule ajavahemikul märts kuni oktoober kalastuskaarte seitsmepäevaseks perioodiks kuni 300 konksuga õngejadaga püügiks:
1) Abruka;
2) Kihnu;
3) Manija;
4) Ruhnu;
5) Vilsandi;
6) Vormsi.
(18) Harrastuspüügiõiguse tasu kalapüügiõiguse eest kalendrikuus, sõltumata püügipäevade arvust on:
1) nakkevõrguga püügil käesoleva paragrahvi lõigetes 1–14 nimetatud piirkondades – 13 eurot;
2) nakkevõrguga püügil käesoleva paragrahvi lõikes 16 nimetatud piirkondades – 6,5 eurot.
(19) Harrastuspüügiõiguse tasu kalapüügiõiguse eest seitsmepäevaseks perioodiks, sõltumata püügipäevade arvust, käesoleva paragrahvi lõigetes 15 ja 17 nimetatud piirkondades ja õngejadaga püügil – 2 eurot.
(20) Harrastuspüügiõiguse tasu võetakse eraldi iga käesoleva paragrahvi lõigetes 1–17 nimetatud piirkonna eest.
(1) Harrastuslikul kalapüügil Peipsi, Lämmi- või Pihkva järvel ajavahemikul 1. märts – 5. mai kasutada lubatud nakkevõrkude piirarv taotlemisel Keskkonnaametist on:
1) Ida-Viru maakonnas Peipsi järvel kaldast kuni 1 km kaugusel – 94;
2) Jõgeva maakonnas Peipsi järvel kaldast kuni 1 km kaugusel – 65;
3) Põlva maakonnas Pihkva ja Lämmijärvel kaldast kuni 0,5 km kaugusel mõlemal veekogul kokku – 123;
4) Tartu maakonnas Peipsi järvel kaldast kuni 1 km ja Lämmijärvel kaldast kuni 0,5 km kaugusel mõlemal veekogul kokku – 134.
(2) Harrastuslikul kalapüügil Peipsi, Lämmi- või Pihkva järvel ajavahemikul 1. märts – 5. mai kasutada lubatud nakkevõrkude piirarv taotlemisel elektroonilise kanali kaudu on:
1) Ida-Viru maakonnas Peipsi järvel kaldast kuni 1 km kaugusel – 80;
2) Jõgeva maakonnas Peipsi järvel kaldast kuni 1 km kaugusel – 57;
3) Põlva maakonnas Pihkva ja Lämmijärvel kaldast kuni 0,5 km kaugusel mõlemal veekogul kokku – 105;
4) Tartu maakonnas Peipsi järvel kaldast kuni 1 km ja Lämmijärvel kaldast kuni 0,5 km kaugusel mõlemal veekogul kokku – 117.
(3) Harrastuslikul kalapüügil Peipsi ja Lämmijärvel ajavahemikul 1. märts – 5. mai püsiasustusega väikesaare püsielanikule kasutada lubatud nakkevõrkude piirarv Piirissaart ümbritseval veealal on 100.
(4) Harrastuslikul kalapüügil Peipsi, Lämmi- või Pihkva järvel ajavahemikul märts kuni oktoober antakse kalastuskaarte kuni 100 konksuga õngejadaga püügiks seitsmepäevaseks perioodiks:
(5) Harrastuspüügiõiguse tasu kalapüügiõiguse eest nakkevõrguga püügil Peipsi, Lämmi- või Pihkva järvel, sõltumata püügipäevade arvust, käesoleva paragrahvi lõigetes 1–3 nimetatud piirkondades on:
1) käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud piirkondades ajavahemikul 1. märts – 5. mai – 13 eurot;
2) käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud piirkonnas ajavahemikul 1. märts – 5. mai – 6,5 eurot.
(6) Harrastuspüügiõiguse tasu kalapüügiõiguse eest kuni 100 konksuga õngejadaga püügiks seitsmepäevaseks perioodiks, sõltumata püügipäevade arvust, käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud piirkondades on 2 eurot.
(7) Harrastuspüügiõiguse tasu võetakse eraldi käesoleva paragrahvi lõigetes 1–4 iga nimetatud piirkonna eest.
(1) Harrastuslikul kalapüügil Võrtsjärvel üheks kalendrikuuks kasutada lubatud nakkevõrkude piirarv taotlemisel Keskkonnaametist on:
3) märtsis – 22;
4) septembris – 22;
5) oktoobris – 22;
6) novembris – 22;
7) detsembris – 22.
(2) Harrastuslikul kalapüügil Võrtsjärvel üheks kalendrikuuks kasutada lubatud nakkevõrkude piirarv taotlemisel elektroonilise kanali kaudu on:
3) märtsis – 18;
4) septembris – 18;
5) oktoobris – 18;
6) novembris – 18;
7) detsembris – 18.
(3) Harrastuslikul kalapüügil Võrtsjärvel, märts kuni oktoober, antakse kalastuskaarte kuni 100 konksuga õngejaga püügiks seitsme päevaseks perioodiks.
(5) Harrastuspüügiõiguse tasu kalapüügiõiguse eest seitsmepäevaseks perioodiks, sõltumata püügipäevade arvust, õngejadaga püügil Võrtsjärvel on 8 eurot.
§ 5. Lubatud püügivahendite piirarv ja püügikitsendused sise- ja piiriveekogudes, välja arvatud Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel ning Võrtsjärvel
(1) Harrastuslikul kalapüügil sise- ja piiriveekogudel üheks kalendrikuuks kasutada lubatud nakkevõrkude piirarvud taotlemisel Keskkonnaametist ja elektroonilise kanali kaudu on toodud käesoleva määruse lisas.
(2) Harrastuslikul kalapüügil Jõgeva ja Tartu maakonna siseveekogudel on keelatud kasutada nakkevõrku pikkusega üle 35 meetri.
(4) Harrastuslikul kalapüügil Valga maakonna siseveekogudel on keelatud kasutada nakkevõrku silmasuurusega alla 100 mm.
(5) Harrastuslikul kalapüügil siseveekogudel, ajavahemikul märts kuni oktoober, antakse kalastuskaarte kuni 100 konksuga õngejadaga püügiks seitsmepäevaseks perioodiks:
5) Tartu maakonnad Suur-Emajõel ja Saadjärvel;
(6) Järva maakonnas on harrastuskalapüük Tarbja paisjärves keelatud.
[RT I, 03.08.2012, 3 - jõust. 06.08.2012]
§ 6. Harrastuspüügiõiguse tasu sise- ja piiriveekogudel välja arvatud Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel ning Võrtsjärvel
(1) Harrastuspüügiõiguse tasu kalapüügiõiguse eest kalendrikuus, sõltumata püügipäevade arvust, käesoleva määruse § 5 lõikes 1 nimetatud sise- ja piiriveekogudel on:
1) nakkevõrguga püügil – 13 eurot;
2) nakkevõrguga püügil Tartu ja Jõgeva maakonnas – 6,5 eurot.
(2) Harrastuspüügiõiguse tasu kalapüügiõiguse eest seitsmepäevaseks perioodiks, sõltumata püügipäevade arvust, käesoleva määruse § 5 lõikes 5 nimetatud siseveekogudel ja ajavahemikuks on:
(3) Harrastuspüügiõiguse tasu võetakse eraldi käesoleva määruse § 5 lõigetes 1 ja 5 iga nimetatud piirkonna eest.
§ 7. Püügikitsendused ja harrastuspüügiõiguse tasu siseveekogudes harrastuslikul kalapüügil liivi ja kuuritsaga
(1) Harrastuslikuks kalapüügiks antakse ajavahemikuks 1. juunist kuni 31. augustini liivi ja kuuritsaga ühepäevase kehtivusega kalastuskaart.
(2) Liivi ja kuuritsaga on keelatud püüda alla 10 hektarilistel järvedel, vooluveekogudel, Võrtsjärvel, Peipsi järvel, Narva veehoidlal ja kaitsealade sihtkaitsevööndisse jäävatel veekogudel.
(3) Harrastuspüügiõiguse tasu ühe päeva eest käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ajavahemikuks püügiks liivi ja kuuritsaga on 2 eurot.
§ 8. Püügikitsendused ja harrastuspüügiõiguse tasu harrastuslikul kalapüügil Jõgeva ja Tartu maakonnas harpuunpüssi ja harpuuniga
(1) Harrastuslikuks kalapüügiks harpuunpüssi ja harpuuniga antakse ühepäevase kehtivusega kalastuskaarte Jõgeva ja Tartu maakonnas järgmistele veekogudele:
(2) [Kehtetu - RT I, 03.08.2012, 3 - jõust. 06.08.2012]
(3) Harrastuspüügiõiguse tasu harpuunpüssi ja harpuuniga ühepäevase kehtivusega kalastuskaardi eest on 2 eurot.
(4) Kalastuskaart harrastuslikuks kalapüügiks harpuunpüssi ja harpuuniga kehtib üheaegselt käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud veekogudel.
§ 81. Püügikitsendused harrastuskalapüügil harpuunpüssi ja harpuuniga
Kalapüük harpuunpüssi ja harpuuniga on keelatud kõigis keskkonnaministri 15. juuni 2004. a määruses nr 73 „Lõhe, jõeforelli, meriforelli ja harjuse kudemis- ja elupaikade nimistu” nimetatud veekogudes või nende lõikudes.
§ 9. Püügikitsendused lõhe ja meriforelli ning spinningu ja lendõngega püügil jõgedes, kalastuskaardi alusel lubatud püük spinningu ja lendõngega ja harrastuspüügiõiguse tasu
(2) Harrastuslikuks püügiks spinningu ja lendõngega antakse jõgedel kalastuskaarte järgmistele jõelõikudele järgmistel ajavahemikel:
1) Pirita jõele Vaskjala paisust suudmeni ajavahemikul 1. septembrist 14. oktoobrini ja 16. novembrist 31. detsembrini;
3) Valgejõele Kotka paisust suudmeni 1. jaanuarist kuni 14. oktoobrini ja 16. novembrist 31. detsembrini;
5) Narva jõele Narva Hüdroeleketrijaamast suudmeni 1. septembrist 30. novembrini;
(3) Harrastuspüügiõiguse tasu käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud piirkondades kalastuskaardi alusel püügil on:
1) kalapüügiõiguse eest 1 päevaks – 7 eurot;
2) kalapüügiõiguse eest 3 päevaks – 14 eurot.
(4) Kalastuskaart spinningu ja lendõngega püügiks ning lõhe ja meriforelli püügiks kehtib üheaegselt kõigil käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud veekogudel.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud jõgedes ja ajavahemikel on keelatud kasutada spinninguga püügil lanti või lendõngega püügil kunstpeibutist, mille pikkus on suurem kui 18 cm, arvestamata konksude ja neid hoidvate rõngaste pikkust. Landi või kunstpeibutise küljes kasutatavatel konksudel ei tohi konksu teraviku ja sääre vaheline kaugus ületada 12 mm.
(6) Lõhe ja meriforelli kalastuskaardi alusel püügil on lõikes 2 nimetatud piirkondades, välja arvatud Narva ja Jägala jões, ühel isikul ühe ööpäeva jooksul lubatud püüda kokku kuni kaks lõhet või meriforelli või üks lõhe ja üks meriforell.
§ 10. Püügikitsendused harrastuslikul kalapüügil forellijõgedel
(3) Harrastuspüügiõiguse tasu käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 toodud tingimustel on:
§ 11. Püügikitsendused ja harrastuspüügiõiguse tasu harrastuslikul kalapüügil Silma looduskaitsealal
(1) Silma looduskaitsealalal antakse ühepäevase kehtivusega kalastuskaarte järgmistele veekogudele:
(2) Silma looduskaitsealal Sutlepa merel ja Saunja lahel on kalapüük keelatud 1. märtsist 30. juunini.
(4) Silma looduskaitsealal on 2012. aastal harrastuslikul kalapüügil keelatud kasutada nakkevõrku.
(5) Harrastuspüügiõiguse tasu kalapüügiõiguse eest käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ühepäevaseks perioodiks on 6 eurot.
§ 12. Püügikitsendused ja harrastuspüügiõiguse tasu harrastuslikul kalapüügil Matsalu rahvuspargis
(1) Harrastuslikuks kalapüügiks Matsalu rahvuspargis, välja arvatud Penijõe vasakul kaldal looduskaitseala piirist Bogeri auguni ja rahvuspargi piiridesse jäävate sadamate muulidel, antakse kalastuskaarte püügiks spinninguga, lihtkäsiõngega, käsiõngega, lendõngega ja sikutiga taotlemisel Keskkonnaametist järgmiselt:
2) ajavahemikus 15. märts – 10. mai Raana jõel, Liivi jõel ning Kasari jõel Säina sonnist kuni Liivi jõe suudmeni, Kasari jõel Rõude jõe algusest ülesvoolu kuni Sitsi peakraavini, Kloostri sadamas, Kasari jõe vasakul kaldal Kloostri silla juures tähistatud alal ja Rõude jõel Rõude silla juures 50 m üles ja allavoolu ehk piirkondades A, B, C, D, E, K ja J2 – 437;
4) ajavahemikus 1. juuli – 15. november Väinamere vabavee sihtkaitsevööndis ehk piirkonnas M2 – 81;
5) ajavahemikus 1. juuli – 15. november Matsalu lahe vabavee sihtkaitsevööndis, „Kalatee” sihtkaitsevööndis, Väinamere vabavee sihtkaitsevööndis ehk piirkonnas M1 – 32;
(2) Harrastuslikuks kalapüügiks Matsalu rahvuspargis, välja arvatud Penijõe vasakul kaldal looduskaitseala piirist Bogeri auguni ja rahvuspargi piiridesse jäävate sadamate muulidel, antakse kalastuskaarte püügiks spinninguga, lihtkäsiõngega, käsiõngega, lendõngega ja sikutiga taotlemisel elektroonilise kanali kaudu järgmiselt:
2) ajavahemikus 15. märts – 10. mai Raana jõel, Liivi jõel ning Kasari jõel Säina sonnist kuni Liivi jõe suudmeni, Kasari jõel Rõude jõe algusest ülesvoolu kuni Sitsi peakraavini, Kloostri sadamas, Kasari jõe vasakul kaldal Kloostri silla juures tähistatud alal ja Rõude jõel Rõude silla juures 50 m üles ja allavoolu ehk piirkondades A, B, C, D, E, K ja J2 – 373;
4) ajavahemikus 1. juuli – 15. november Väinamere vabavee sihtkaitsevööndis ehk piirkonnas M2 – 69;
5) ajavahemikus 1. juuli – 15. november Matsalu lahe vabavee sihtkaitsevööndis, „Kalatee” sihtkaitsevööndis, Väinamere vabavee sihtkaitsevööndis ehk piirkonnas M1 – 28;
(3) Kalapüügiks käesoleva paragrahvi lõigete 1 ja 2 punktides 1–6 toodud tingimustel on harrastuspüügiõiguse tasu 7 eurot.
(4) Harrastuspüügiõiguse tasu võetakse eraldi iga käesoelava paragrahvi lõigete 1 ja 2 punktides 1–6 nimetatud piirkondade eest.
(5) Matsalu rahvuspargis on harrastuslikul kalapüügil keelatud kasutada nakkevõrku.
§ 13. Püügikitsendused ja harrastuspüügiõiguse tasu harrastuslikul kalapüügil Endla looduskaitsealal
(1) Kalastuskaarte harrastuslikuks kalapüügiks Endla looduskaitsealal antakse üheks kalendrikuuks ja üheks päevaks järgmistele veekogudele:
(4) Harrastuspüügiõiguse tasu kalapüügiõiguse eest käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud veekogudel üheks kalendrikuuks on 7 eurot ja üheks päevaks 3 eurot.
§ 14. Kasutada lubatud vähipüügivahendi piirarv
(1) Harrastuslikul kalapüügil vähinata või vähimõrra (edaspidi vähipüügivahendite) kasutada lubatud vähipüügivahendi ööpäeva piirarv 2012. aastal taotlemisel Keskkonnaametist on:
1) Harju maakonnas – 216;
2) Hiiu maakonnas – 81;
3) Ida-Viru maakonnas – 162;
4) Jõgeva maakonnas – 270;
5) Järva maakonnas – 162;
6) Lääne maakonnas – 108;
7) Lääne-Viru maakonnas – 54;
8) Põlva maakonnas – 270;
9) Pärnu maakonnas – 162;
10) Rapla maakonnas – 54;
11) Saare maakonnas – 810;
12) Tartu maakonnas – 216;
13) Valga maakonnas – 324;
14) Viljandi maakonnas – 162;
15) Võru maakonnas – 216.
(2) Harrastuslikul kalapüügil vähinata või vähimõrra kasutada lubatud vähipüügivahendi ööpäeva piirarv 2012. aastal taotlemisel elektroonilise kanali kaudu on:
1) Harju maakonnas – 184;
2) Hiiu maakonnas – 69;
3) Ida-Viru maakonnas – 138;
4) Jõgeva maakonnas – 230;
5) Järva maakonnas – 138;
6) Lääne maakonnas – 92;
7) Lääne-Viru maakonnas – 46;
8) Põlva maakonnas – 230;
9) Pärnu maakonnas – 138;
10) Rapla maakonnas – 46;
11) Saare maakonnas – 690;
12) Tartu maakonnas – 184;
13) Valga maakonnas – 276;
14) Viljandi maakonnas – 138;
15) Võru maakonnas – 184.
(3) Vähipüügivahendi ööpäev on ööpäevades arvestatud kalastuskaardi kehtivusaja ja kalastuskaardile kantud püügivahendite arvu korrutis.
§ 15. Harrastuspüügiõiguse tasu kalapüügiõiguse eest ühe vähipüügivahendiga Harju, Hiiu, Ida-Viru, Jõgeva, Järva, Lääne, Lääne-Viru, Põlva, Pärnu, Rapla, Saare, Tartu, Valga, Viljandi ja Võru maakonnas
Harrastuspüügiõiguse tasu kalapüügiõiguse eest üheks ööpäevaks ühe vähipüügivahendiga ühes käesoleva määruse § 14 lõigetes 1 ja 2 nimetatud piirkonnas on 3 eurot.
§ 16. Ajutised püügikitsendused jõevähipüügil
(1) Jõevähipüük on keelatud 1. jaanuarist 31. juulini ja 1. septembrist 31. detsembrini.
(2) Saare maakonnas on jõevähipüük keelatud Põduste jões, Laugi peakraavis ja Riksu ojas ja Riksu lahel.
(3) Harju maakonnas on jõevähipüük keelatud Jägala jões ja selle lisajõgedes.
(4) Põlva maakonnas on jõevähipüük keelatud Leevi jões ja Ahja jões.
(5) Võru maakonnas on jõevähipüük keelatud Mustjões ja selle lisajõgedes.
(6) Keelatud on püüda vähke, kelle pikkus otsaorgi tipust laka lõpuni, arvestamata lakakarvakesi, on väiksem kui 11 cm.


Meretöö seaduse ja töötajate üleühenduselise kaasamise seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
RT I, 01.03.2017, 2
23.02.2017 otsus nr 66
Vastu võetud 15.02.2017
§ 1. Meretöö seaduse muutmine
1) paragrahvi 1 täiendatakse pärast sõna „üle” tekstiosaga „, töötamist laevatatavatel sisevetel ärilisel eesmärgil kaupa või reisijaid vedaval siseveetranspordivahendil (edaspidi siseveetranspordivahend)”;
„(8) Käesoleva seaduse 51. peatükki kohaldatakse töölepingu ja meretöölepingu alusel töötamisele siseveetranspordivahendil. Käesoleva seaduse 51. peatükki ei kohaldata Pärnu ja Pirita jõe suuet külastavatele merelaevadele.”;
3) paragrahvi 32 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(7) Meditsiinilise kaugkonsultatsiooni teenuse tasuta osutamiseks sõlmib Terviseamet tervishoiuteenuse osutajaga halduslepingu halduskoostöö seaduses sätestatud korras. Teenuse osutamist rahastatakse riigieelarvest Sotsiaalministeeriumi valitsemisala eelarve kaudu.”;
4) seaduse 4. peatüki pealkirja täiendatakse pärast sõna „lõppemise” sõnadega „ja ülemineku”;
5) seaduse 4. peatükki täiendatakse §-dega 691 ja 692 järgmises sõnastuses:
„§ 691. Meretöölepingu kollektiivsest ülesütlemisest teavitamine
Töölepingu seaduse §-e 112 ja 113 kohaldatakse kaubanduslikuks meresõiduks kasutatava laeva ülemineku suhtes, kui laev on osa ettevõtte või ettevõtte osa üleminekust ja laeva omandaja asub territooriumil, kus kehtib Euroopa Liidu toimimise leping või ülemineku objektiks oleva ettevõtte või ettevõtte osa asukohaks jääb territoorium, kus kehtib Euroopa Liidu toimimise leping.”;
6) seadust täiendatakse 51. peatükiga järgmises sõnastuses:
Töö- ja puhkeaja ning tervisekontrolli erisused siseveetranspordivahendil töötamise korral
(3) Siseveetranspordivahendil töötav töötaja ja laevapere liige läbivad tervisekontrolli vähemalt kord aastas.”;
8) paragrahvi 73 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 73. Riiklik ja haldusjärelevalve”;
9) paragrahvi 73 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Riiklikku ja haldusjärelevalvet käesoleva seaduse §-des 9–12, § 22 punktides 2–4, §-des 26, 30, 40, 42–45 ja 48–50, § 62 lõigetes 1–3, § 691 lõikes 1, § 70 lõikes 2, § 72 lõikes 1 ning §-des 721–726 sätestatud nõuete täitmise üle teeb Tööinspektsioon. Tööinspektsioon võib käesolevas seaduses sätestatud riikliku järelevalve tegemiseks kohaldada korrakaitseseaduse §-des 30–32 ja 49–51 sätestatud riikliku järelevalve erimeetmeid.”;
10) paragrahvi 74 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 74. Riikliku ja haldusjärelevalve erisused”;
11) paragrahvis 74 asendatakse sõna „Korrakaitseorgani” sõnaga „Järelevalveorgani”;
12) seaduse normitehnilist märkust täiendatakse tekstiosaga „nõukogu direktiiv 2014/112/EL, millega rakendatakse Euroopa Siseveetranspordi Liidu (EBU), Euroopa Kiprite Liidu (ESO) ja Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF) vahel sõlmitud kokkulepe, milles käsitletakse tööaja korralduse teatavaid aspekte siseveetranspordi sektoris (ELT L 367, 23.12.2014, lk 86–95);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2015/1794, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2008/94/EÜ, 2009/38/EÜ ja 2002/14/EÜ ning nõukogu direktiive 98/59/EÜ ja 2001/23/EÜ seoses meremeestega (ELT L 263, 08.10.2015, lk 1–5).”.
§ 2. Töötajate üleühenduselise kaasamise seaduse muutmine
„§ 391. Kaubanduslikuks meresõiduks kasutatavate laevade laevapere liikmete osalemine rahvusvahelises informeerimises ja konsulteerimises
(3) Kui läbirääkimiste erikomisjoni või Euroopa töönõukogu liikmel või asendusliikmel, kes on kaubanduslikuks meresõiduks kasutatava laeva laevapere liige, ei ole võimalik koosolekul kohal viibida, kaalutakse võimaluse korral info- ja kommunikatsioonitehnoloogia vahendite kasutamist.”;
3) seaduse normitehnilist märkust täiendatakse tekstiosaga „Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2015/1794, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2008/94/EÜ, 2009/38/EÜ ja 2002/14/EÜ ning nõukogu direktiive 98/59/EÜ ja 2001/23/EÜ seoses meremeestega (ELT L 263, 08.10.2015, lk 1–5).”.
(1) Käesoleva seaduse § 1 punktid 4 ja 5 ning § 2 jõustuvad 2017. aasta 10. oktoobril.
(2) Käesoleva seaduse § 1 punkt 3 jõustub 2018. aasta 1. jaanuaril.


Iisaku Raamatukogu kasutamise eeskiri – Riigi Teataja
Iisaku Raamatukogu kasutamise eeskiri
Iisaku Raamatukogu kasutamise eeskiri - sisukord
§ 2 Raamatukogu teeninduse korralduse põhimõtted
§ 3 Raamatukogu teenused
§ 6 Tagastustähtaeg
§ 7 Viivis
§ 8 Elektroonilised teenused
§ 9 Teatme- ja teabeteenindus
§ 10 Raamatukogudevaheline laenutus
§ 11 Lugejaks registreerimine
§ 12 Lugeja õigused
§ 13 Lugeja kohustused
§ 14 Lugeja vastutus
§ 15 Avaliku internetipunkti (AIP) kasutamine
§ 16 Raamatukogu kasutamise eeskirja muutmine ja kehtetuks tunnistamine
RT IV, 06.06.2014, 17
Vastu võetud 19.01.2006 nr 5
jõustumine 01.02.2006
26.09.2013 RT IV, 18.10.2013, 6 21.10.2013
29.05.2014 RT IV, 06.06.2014, 4 09.06.2014
Määrus kehtestatakse «Rahvaraamatukogu seaduse» § 16 ja kultuuriministri 12. juuli 2004. a määruse nr 9 «Rahvaraamatukogu töökorralduse juhend» § 12 lõike 1 alusel.
[RT IV, 18.10.2013, 6 - jõust. 21.10.2013]
Käesoleva määrusega kehtestatakse Iisaku Raamatukogu (edaspidi raamatukogu) teeninduse korraldus, lugejate õigused, kohustused ja vastutus.
§ 2. Raamatukogu teeninduse korralduse põhimõtted
(2) Raamatukogu teeninduspiirkond on Iisaku vald.
(3) Raamatukogu lahtiolekuajad kinnitab Iisaku Vallavalitsus raamatukogu juhataja ettepanekul.
§ 3. Raamatukogu teenused
(1) Raamatukogu põhiteenused on teavikute kohalkasutus ja kojulaenutus ning avalikule teabele juurdepääsu võimaldamine. Põhiteenuseid osutab raamatukogu tasuta.
(2) Raamatukogu eriteenused (koopiate ja väljatrükkide tegemine, andmebaaside kasutamine, postiteenus jm) võivad olla tasulised. Tasuliste teenuste nimekirja ja hinnad kehtestab Iisaku Vallavalitsus raamatukogu juhataja ettepanekul. Tasuliste teenuste nimekiri ja hinnad peavad olema raamatukogus välja pandud lugejatele nähtaval kohal.
(2) Avariiulitel olevaid teavikuid võib kasutada raamatukoguhoidja vahenduseta. Koju ei laenutata jooksval nädalal saabunud ajalehti ja jooksval kuul saabunud ajakirju.
(2) Koju saab lugeja teavikuid laenutada vaid enda nimele. Kojulaenutus registreeritakse lugejapileti esitamisel laenutuste andmebaasis. Kuni 7-aastased lapsed saavad teavikuid laenutada ainult koos seadusliku esindajaga.
§ 6. Tagastustähtaeg
(1) Kojulaenutusele antud teaviku tagastamiseks määratakse tagastustähtaeg. Lugejat teavitatakse tagastamise aja viimasest kuupäevast (tagastamise tähtpäev).
(2) Teaviku tagastustähtaeg on 30 päeva.
(3) Lugeja taotlusel ja juhul, kui teavikut ei ole soovinud laenutada teised lugejad, võib teaviku tagastamiseks määrata uue tähtaja. Tagastustähtaja pikendamist võib lugeja taotleda pöördudes vahetult raamatukogu töötaja poole, telefoni või e-posti teel.
(4) Juhul kui vajalik teavik on kojulaenutuses, on lugejal võimalus registreeruda tellimisjärjekorda. Tellimisjärjekorda peab raamatukogu töötaja. Teaviku tagastamisest teavitatakse registreerunud lugejat telefoni või e-posti teel.
(5) Tagastamise tähtpäevaks mitte tagastatud teavikute kohta saadetakse lugejale meeldetuletus või helistatakse hiljemalt 1 kuu jooksul alates tagastamise tähtpäevast.
§ 7. Viivis
(1) Kui lugeja ei tagasta laenatud teavikuid tagastamise tähtpäevaks, võtab raamatukogu viivist 0,05 eurot iga hilinetud päeva kohta. Viivis tasutakse teaviku tagastamisel sularahas raamatukogu töötajale. Lugeja annab viivise maksmise kohta allkirja vastavasse registrisse.
(2) Viivise tasumiseni võlglasele üldjuhul teavikuid ei laenutata.
(3) Kord aastas, raamatukogu päevadel (20.-30. oktoobrini), tagastatud teavikute eest viivist ei võeta.
§ 8. Elektroonilised teenused
§ 9. Teatme- ja teabeteenindus
§ 10. Raamatukogudevaheline laenutus
(1) Raamatukogudevaheline laenutus toimub kultuuriministri määrusega kehtestatud raamatukogude vahelise laenutuse juhendi alusel.
(2) Raamatukogu kogudes puuduvaid teavikuid või teavikute koopiaid saab lugeja tellida raamatukogu vahendusel.
(3) Lugeja tasub teaviku tagastamise postikulud teaviku tellinud raamatukogule sularahas vastavalt postikulu dokumentidele, saades soovi korral vastu kviitungi.
§ 11. Lugejaks registreerimine
(1) Käesoleva määruse mõistes on lugeja raamatukogu registreeritud kasutaja.
(2) Lugeja registreeritakse isikut tõendava dokumendi alusel üks kord raamatukogu lugejate andmebaasis. Andmebaasis või lugeja registreerimiskaardil on järgmised lugejaandmed:
(3) Lugeja saab lugejaks registreerimisel lugejapileti.
(4) Registreerimisel tutvub lugeja raamatukogu kasutamise eeskirjaga.
(41) Alaealiste lugejate puhul vastutab raamatukogu eeskirja täitmise eest lapsevanem. Alaealise puhul kantakse andmebaasi ka lapsevanema või eestkostja kontaktandmed.
[RT IV, 06.06.2014, 4 - jõust. 09.06.2014]
(5) Igal aastal kontrollitakse ja parandatakse andmebaasis lugejate andmed ning lugeja registreeritakse ümber. Võlglased registreeritakse ümber pärast võlgnevuse likvideerimist.
§ 12. Lugeja õigused
(1) Lugejal on õigus kasutada teavikuid raamatukogu ruumides (kohalkasutus) ja laenutada raamatuid kasutamiseks väljaspool raamatukogu ruume (kojulaenutus).
§ 13. Lugeja kohustused
(1) Lugeja peab raamatukogu igakordsel külastamisel esitama lugejapileti. Lugejapiletit ei tohi anda teistele isikutele. Lugejapileti kaotamise korral peab lugeja teavitama raamatukogu. Uus lugejapilet väljastatakse sümboolse tasu eest.
§ 14. Lugeja vastutus
(1) Kui lugeja ei tagasta teavikut tagastamise tähtpäevaks, peab lugeja maksma viivist käesoleva eeskirja § 7 sätestatud korras.
(2) Tagastamata või rikutud teaviku peab lugeja asendama sama teavikuga või tasuma teaviku hinna kuni kümnekordses ulatuses. Hinna määrab raamatukogu juhataja. Sularahas tasumise kohta annab lugeja allkirja vastavasse registrisse.
(3) Lugejalt, kes ei ole määratud tähtajaks täitnud teaviku rikkumise või tagastamata jätmise hüvitamise kohustust või kes korduvalt on rikkunud raamatukogu sisekorda, võib võtta raamatukogust teavikute laenamise õiguse ära kuni üheks aastaks. Otsuse teavikute laenamise õiguse äravõtmiseks teeb raamatukogu juhataja ja vormistab selle märkena lugejate andmebaasis.
§ 15. Avaliku internetipunkti (AIP) kasutamine
(1) AIP-i kasutamise eesmärk on eelkõige võimaldada teabe kättesaamist õppetööks, info hankimiseks, avaliku teabega tutvumiseks.
(2) AIP -i kasutamise võimalused:
1) internetis surfamine;
2) konsultatsioonid internetist informatsiooni otsimise kohta;
3) elektronposti kasutamine;
4) informatsiooni väljatrükkimine;
5) masinakirja harjutamine;
6) arvutimängude mängimine.
(3) AIP-i võivad kasutada kõik isikud, kes on vähemalt 12-aastased.
(4) AIP-i kasutamiseks võib eelregistreerida kohapeal või telefoni teel.
(5) Raamatukogu võimaldab juurdepääsu avalikustatud teabele ning avalikele andmebaasidele andmesidevõrgu kaudu.
(6) AIP teenuse maksimaalne kasutusaeg on 2 (kaks) tundi päevas inimese kohta. Kui avalikustatud teabele juurdepääsu soovivaid lugejaid on rohkem, on raamatukogu töötajal õigus kasutusaega vähendada.
(7) Kasutajal on õigus eelregistreerimisel määratletud ajal kasutada AIP-i arvutit ja saada abi raamatukogu töötajalt.
(8) Raamatukogu töötaja on kohustatud abistama lugejaid riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste veebilehtedele juurdepääsu saamisel.
(9) Enne AIP-i esmakasutamist tutvub kasutaja vastavate eeskirjadega.
(10) AIP-i kasutaja kohustub:
1) täitma kõiki üldtunnustatud arvutivõrgus käitumise reegleid;
2) säilitama ja mitte rikkuma AIP-i vara;
3) mitte häirima oma tegevusega teisi AIP-i ja raamatukogu külastajaid;
4) hüvitama tema poolt tekitatud materiaalse kahju.
(11) AIP-i kasutajal on keelatud:
1) arvutit omavoliliselt sisse ja välja lülitada ning arvuti juhtmeid omavoliliselt lahti monteerida;
2) arvutile installeerida tarkvara ja arvutimänge ning muuta arvuti häälestust;
3) pärast töö lõppu arvutit välja lülitada;
4) oma andmekandjate (CD-ROM, mälupulk jne) kasutamine on lubatud ainult raamatukogu töötaja nõusolekul.
(12) Raamatukogu juhatajal on õigus kehtestada täpsustatud AIP-i sisekorra eeskiri. AIP-i sisekorra eeskiri peab asuma raamatukogus nähtaval kohal.
§ 16. Raamatukogu kasutamise eeskirja muutmine ja kehtetuks tunnistamine
(1) Raamatukogu kasutamise eeskirja muudab ja tunnistab kehtetuks Iisaku Vallavolikogu.
(2) Eeskirja muutmiseks teeb ettepaneku raamatukogu juhataja, kes töötab välja vastava eelnõu.
(2) Määrus jõustub 01. veebruaril 2006. a.


Määrus kehtestatakse «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 12 lõike 5, § 13 lõike 2, § 15 lõike 3 ja § 16 lõike 2 ning Euroopa Liidu Nõukogu määruse 1782/2003/EÜ, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks ning muudetakse määruseid 2019/93/EMÜ, 1452/2001/EÜ, 1453/2001/EÜ, 1454/2001/EÜ, 1868/94/EÜ, 1251/1999/EÜ, 1254/1999/EÜ, 1673/2000/EÜ, 2358/1971/EMÜ ja 2529/2001/EÜ (ELT L 270, 21.10.2003, lk 1–69), artikli 143b alusel.
§2. Nõuded põllumajandusmaa, püsirohumaa ja põllumajanduslikust kasutusest ajutiselt väljas oleva maa kohta
(1) Ühtset pindalatoetust võib taotleda heas põllumajanduslikus korras põllumajandusmaa, püsirohumaa ja põllumajanduslikust kasutusest ajutiselt väljas oleva maa kohta.
(3) Enne taotluse esitamise aastat rajatud rohumaa peab vähemalt üks kord enne 31. juulit olema niidetud või peab seal olema loomi karjatatud. Hiljemalt 31. juuliks peab niide olema ära veetud või hekseldatud. Nõutud tegevusi peab tegema viisil, mis võimaldab neid visuaalselt tuvastada.
§3. Nõuded põllumajanduskultuuri kasvatamise täiendava otsetoetuse kohta
(1) Põllumajanduskultuuri kasvatamise täiendavat otsetoetust võib taotleda Euroopa Liidu Nõukogu määruse 1782/2003/EÜ artiklis 141 ja lisas IX toodud loetelus nimetatud põllukultuuri või lisa XI punktides 3 ja 4 toodud loetelus nimetatud liiki seemne, välja arvatud hariliku herne (Pisum sativum L. (patrim)) ja põldoa ( Vicia faba L. (patrim)) sertifitseeritud seemne kasvatamise eest.
(2) Sertifitseeritud seemne kasvatamiseks kasutatav põld tuleb põldtunnustada 20. septembriks «Seemne ja taimse paljundusmaterjali seaduses» (RT I 1998, 52/53, 771; 1999, 95, 843; 2000, 29, 169; 2002, 61, 375; 63, 387, 2003, 88, 591; 2004, 32, 226) sätestatud alusel ja korras.
(3) Põllumajanduskultuuri kasvatamise täiendava otsetoetuse taotleja peab «Veeseaduse» (RT I 1994, 40, 655; 1996, 13, 241; 1998, 2, 47; 61, 987; 1999, 10, 155; 54, 583; 95, 843; 2001, 7, 19; 42, 234; 50, 283; 94, 577; 2002, 1, 1; 61, 375; 63, 387; 2003, 13, 64; 26, 156; 51, 352, 2004, 28, 190; 38, 258) § 261 lõike 7 kohaselt põlluraamatut.
(31) Kui loodusobjekti kaitse-eeskirjaga või “ Looduskaitseseaduse” (RT I 2004, 38, 258; 53, 373; 2005, 15, 87; 22, 152) § 18 lõike 3 või § 22 lõike 2 alusel ja korras on taotlejale rohumaa niitmiseks ja niidetud heina äravedamiseks või hekseldamiseks või seal loomade karjatamiseks ette nähtud muu tähtpäev kui lõikes 3 kehtestatud 31. juuli, peab nõue olema täidetud 20. augustiks.
§4. Püsirohumaa pindala säilitamine
(4) PRIA kontrollib põllumajandustootjate toetuse taotlusel esitatud andmeid ja teatab taotlejale säilitamisele kuuluva püsirohumaa pindala 1. jaanuariks 2006. a. Lõikes 2 nimetatud juhul teatatakse taotlejale, et järgneval kalendriaastal püsirohumaa vähendamiseks või kasutusotstarbe muutmiseks tuleb esitada PRIA-le asjakohane taotlus 1. märtsiks. Lõikes 3 nimetatud juhul teatatakse taotlejale temale pandud kohustusest toetuse taotlemisele järgneval kalendriaastal püsirohumaa määratud ulatuses uuesti rajada.
(5) Põldu, mis asub sellisel registrisse kantud põllumassiivil, mille kohta ei ole 2004. aastast alates ühegi põllu kohta pindalatoetust taotletud, käsitatakse püsirohumaana.
§5. Püsirohumaa kasutusotstarbe muutmise loa taotluse ja püsirohumaa rajamise kohustuse määramise menetlemine
§6. Ühtse pindalatoetuse ja täiendava otsetoetuse taotlemine
(1) Ühtse pindalatoetuse ja põllumajanduskultuuri kasvatamise täiendava otsetoetuse taotluste vastuvõtmist alustatakse 2. mail. Taotleja esitab 27. maiks koos lisas toodud taotlusega PRIA-le põllumassiivi kaardi, millel märgib põldude numbrid ja põldude piirid, ning taotluse lisas toodud põldude loetelu, kuhu on kantud kõik taotleja kasutuses olevad põllud.
§7. Taotluse kontrollimine
(4) PRIA esitab sertifitseeritud heintaimede põldude kohta põllumajanduskultuuri täiendava otsetoetuse taotlustel esitatud andmed Taimetoodangu Inspektsioonile 20. septembriks. Taimetoodangu Inspektsioon kontrollib esitatud andmete õigsust ja edastab kontrolli tulemused PRIA-le andmete saamisest alates kümne tööpäeva jooksul.
§8. Ühtse pindalatoetuse ühikumäär
§9. Täiendava otsetoetuse ühikumäära kehtestamine
§10. Ühtse pindalatoetuse ja põllumajanduskultuuri täiendava otsetoetuse määramine või taotluse rahuldamata jätmine
§11. Põllumajanduskultuuri kasvatamise täiendava otsetoetuse vähendamine
(2) Kui taotlusel esitatud põllu kohta ei ole põllumajandusministri 9. aprilli 2003. a määruses nr 36 «Põlluraamatu vorm ja põlluraamatu pidamise kord» (RTL 2003, 50, 742) ettenähtud andmeid põlluraamatusse kantud, vähendatakse põllumajanduskultuuri kasvatamise täiendavat otsetoetust selle põllu kohta 20% ulatuses nõuetekohasest pinnast.
§12. Toetuse väljamaksmine
§13. Rakendussäte
Paragrahvi 4 lõiked 1–3, 5 ja 6 ning § 5 jõustuvad 1. jaanuaril 2006. aastal.
Sisestaja nimi:
3.1. Taotlen põllukultuuri kasvatamise täiendavat otsetoetust põldude loetelu veerus 8 sümboliga «T» märgitud põldude kohta.
3.2. Taotlen sertifitseeritud heinaseemne kasvatamise täiendavat otsetoetust põldude loetelu veerus 8 sümboliga «S» märgitud põldude kohta.
4.1. Taotlen ebasoodsamate piirkondade (LFA) toetust põldude loetelu veerus 9 sümboliga «X» märgitud põldude kohta.
Taotleja, kes võtab kohustuse 2005. aastal, peab esitama ebasoodsamate piirkondade toetuse kohustuse vormi (MT61).
4.2. Taotlen põllumajanduslikku keskkonnatoetust (PKT) põldude loetelu veerus 10 sümboliga «K» või «M» märgitud põldude kohta või ohustatud tõugu loomade loetelus toodud loomade kohta.
Taotleja, kes võtab kohustuse 2005. aastal, esitab põllumajandusliku keskkonnatoetuse kohustuse vormi (MT60), mahepõllumajandusliku tootmise kohustuse võtja esitab viljavaheldusplaani/külvikorra sisseviimise plaani vormi (MT60A) ning ohustatud tõugu looma kasvatamise kohustuse võtja esitab ohustatud tõugu loomade loetelu vormi (MT60B).
Pindalatoetuste taotlusega koos tuleb esitada põllumassiivide kaardid.
5. Taotleja kinnitus
Kinnitan oma allkirjaga, et vastan toetuse saamiseks esitatavatele nõuetele, kinnitan taotlusel esitatud andmete õigsust ning võimaldan esitatud andmeid kontrollida. Annan nõusoleku oma isikuandmete kasutamiseks toetuse määramisel ja maksmisel.
Põllu pind (ha)
5. Maa-kasutuse tüüp (P, PR, LR, PK, M)*
Kasva-tatav põllu-kultuur
Taotlen ÜPT* toetust (X)
Taotlen põllumaj. kultuuri toetust (T või S)*
Taotlen LFA* toetust (X)
Taotlen PKT toetust (K või M)*
Põllu pH kuni 5,5 või heina-seemne põld (X)
•P – põllukultuurid (k.a mustkesa, lühiajaline rohumaa, sert. heinaseeme jne); PR – pikaajaline rohumaa; LR – looduslik rohumaa; PK – püsikultuurid (viljapuu- ja marjaaiad, ravim- ja maitsetaimed jne); M (veerus 5) – põllumajanduslikust kasutusest ajutiselt väljas olev maa; ÜPT – ühtne pindalatoetus; T – põllukultuurid; S – sertifitseeritud heinaseeme; LFA – ebasoodsamate piirkondade toetus; PKT – põllumajanduslik keskkonnatoetus; K – keskkonnasõbralik tootmine; M (veerus 10) – mahepõllumajanduslik tootmine.
•Veerus 5 tähistega PR ja LR tähistatud põlde käsitatakse püsirohumaana.
[RTL 2005, 46, 639 - jõust. 01.05.2005]


Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi seadus
(KBFIS)
Riigikogu 29.10.1998 seadus; jõustumiskuupäev 30.11.1998
redaktsioon 01.07.2014 [RT I, 13.03.2014, 34]
RT I 1998, 101, 1664
RK s 19.02.2014 jõust. 23.03.2014
RT I, 13.03.2014, 2
RK s 16.10.2002 jõust.01.01.2003
RK s 19.06.2002 jõust.01.08.2002
RK s 12.06.2002 jõust.01.08.2002
RT I 2002, 57, 357
RK s 05.06.2002 jõust.01.07.2002
RK s 29.01.2002 jõust.04.03.2002
Vastu võetud 29. oktoobril 1998. a
Käesolev seadus sätestab Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi (edaspidi KBFI) tegevuse õiguslikud alused teaduskeskusena.
§ 2. Õiguslik seisund
(1) KBFI on avalik-õiguslik juriidiline isik.
(2) KBFI tegutseb käesoleva seaduse, teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse (RT I 1997, 30, 471), oma põhikirja ja teiste õigusaktide alusel.
(3) KBFI põhikirja ja selles tehtavad muudatused kinnitab teadusnõukogu ning registreerib Haridus- ja Teadusministeerium. Põhikiri ja selle muudatused jõustuvad registreerimise hetkest.
(4) KBFI lõpetatakse seadusega.
(5) KBFI registreeritakse riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riiklikus registris selle registri põhimääruses sätestatud korras.
§ 3. Ülesanded
(1) KBFI teostab alus- ja rakendusuuringuid ning tegeleb arendustegevusega materjaliteaduse, geeni- ja biotehnoloogia, keskkonnatehnoloogia ja informaatika uusimate teadussuundade alal.
(2) KBFI aitab kaasa teadlaste uue põlvkonna ettevalmistamisele vastavalt assotsiatsiooni- ja muudele lepingutele ülikoolide ning teiste akadeemiliste asutustega.
(3) KBFI osaleb riiklike, Euroopa ja teiste rahvusvaheliste programmide, lepingute ja uurimis- ning arendustoetuste taotlemise kaudu riigisiseses ja rahvusvahelises teadus- ja arendustöös.
§ 4. Juhtimise korraldus
KBFI juhtorganid on direktor ja teadusnõukogu.
§ 5. Direktor
(1) KBFI-d juhib direktor, kelle valib avaliku konkursi tulemuste alusel KBFI teadusnõukogu ja kellega sõlmib KBFI nimel viieks aastaks töölepingu teadusnõukogu vanim liige.
(2) Direktori ametikohale võib kandideerida Eesti kodanik, kes valdab riigikeelt seadusega sätestatud ulatuses, kellel on Eesti doktorikraad või mõnes teises riigis omandatud akadeemiline kraad, mis tasemelt sellele vastab, ja on noorem kui 65 aastat.
(3) Direktor valitakse käesoleva paragrahvi lõikes 2 esitatud nõuetele vastavate kandidaatide hulgast KBFI põhikirjas sätestatud korras.
§ 6. Direktori pädevus
1) hoolitseb teadus- ja arendustegevuse otstarbeka korralduse eest;
2) esindab KBFI-d kõigis õigustoimingutes käesoleva seaduse, teiste õigusaktide ja KBFI põhikirjaga antud volituste ulatuses;
3) annab aru teadusnõukogule;
4) kinnitab KBFI töösisekorra- ja asjaajamiseeskirjad, samuti raamatupidamise sise-eeskirjad;
5) sõlmib töölepinguid KBFI töötajatega ja määrab kindlaks nende töötasu;
6) korraldab teadusnõukogu otsuste täitmist;
7) määrab asedirektorite ja teadussekretäri esindusõiguse ja tööülesanded;
8) kannab vastutust KBFI kogu tegevuse ja arengu ning rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest;
9) tagab KBFI eelarveprojekti koostamise;
10) tagab KBFI eelarve täitmise;
11) lahendab teisi seaduse ja KBFI põhikirjaga tema pädevusse antud ülesandeid.
(2) Direktor teeb oma pädevuse piires korraldusi ja annab käskkirju.
§ 7. Teadusnõukogu
(1) Teadusnõukogu on KBFI kollegiaalne otsustuskogu, mis koosneb 19 liikmest. Teadusnõukogusse kuuluvad:
2) asedirektorid;
3) teadussekretär;
4) KBFI ja siduserialade juhtivteadlased.
(2) Teadusnõukogu liikmed valivad nõukogu esimehe ja aseesimehe käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 4 nimetatud isikute hulgast.
(3) Teadusnõukogu esimehe ja aseesimehe volituste tähtaeg on viis aastat. Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 4 nimetatud teadusnõukogu liikmete volituste tähtaeg on kolm aastat.
(4) Teadusnõukogu liikme volitused lõpevad tähtaja lõppemise, ametikohalt lahkumise, tagasiastumise või surma tõttu väljalangemise korral. Teadusnõukogu liikme vakantse koha täitmine toimub valimiste teel KBFI põhikirjas ettenähtud korras. Teadusnõukogusse liikmekandidaadi esitamise õigus on igal teadusnõukogu liikmel.
§ 8. Teadusnõukogu pädevus
Teadusnõukogu:
1) kinnitab KBFI tegevuse põhisuunad, teostab järelevalvet nende täitmise üle;
2) kinnitab KBFI põhikirja ja teeb selles muudatusi;
3) kinnitab KBFI teadus- ja arendustegevuse ning muud aruanded;
4) otsustab käesoleva seadusega sätestatud ulatuses ja korras KBFI varaga seotud küsimusi;
5) otsustab laenude võtmise küsimusi;
6) määrab kindlaks KBFI tegevuse sisekontrolli teostamise korra;
7) valib KBFI korralised teadustöötajad;
8) teeb ülikoolidele ettepanekuid teadus- ja arendustegevuse korraldamise kohta;
9) esitab silmapaistvamad uurimused preemiate taotlemiseks;
10) kinnitab KBFI finantsplaani.
§ 9. Teadusnõukogu töökord
(1) Teadusnõukogu töövorm on istung.
(2) Teadusnõukogu istungid toimuvad vastavalt vajadusele, kuid mitte harvemini kui kord kvartalis. Istungi kutsub kokku teadusnõukogu esimees, tema äraolekul aseesimees. Teadusnõukogu istungi päevakord tehakse teadusnõukogu liikmetele kirjalikult teatavaks vähemalt kümme päeva enne istungi toimumist.
(3) Teadusnõukogu on otsustusvõimeline, kui kohal on vähemalt kümme teadusnõukogu liiget, sealhulgas esimees või aseesimees.
(4) Teadusnõukogu võtab otsuseid vastu kohalviibivate liikmete lihthäälteenamusega. Häälte võrdse jagunemise korral on otsustav esimehe või teda asendava aseesimehe hääl. Otsusele kirjutab alla esimees, tema äraolekul aseesimees.
(5) Teadusnõukogu otsus tehakse teatavaks KBFI töötajatele ja Haridus- ja Teadusministeeriumile.
(6) Teadusnõukogu täpsema töökorra sätestab KBFI põhikiri.
§ 10. Struktuur
KBFI struktuuri kuuluvad teaduslikud, administratiivsed ja majanduslikud allüksused.
§ 11. [Kehtetu - RT I 2002, 53, 336 - jõust. 01.07.2002]
§ 12. Finantseerimine
(1) KBFI tegevust finantseeritakse riigieelarvest ja muudest allikatest.
(2) KBFI-l on õigus osutada teistele isikutele oma põhikirjalisest tegevusest tulenevaid tasulisi teenuseid, millest saadud tulu läheb KBFI eelarvesse.
(3) KBFI rahalisi vahendeid käsutab direktor teadusnõukogu kehtestatud tingimustel ja korras.
§ 13. Eelarve
(1) KBFI kõigi tulude ja kulude kohta koostatakse tasakaalus eelarve, mis peab vastama KBFI finantsplaanile, riigieelarve seaduse §-s 6 esitatud eelarvepositsiooni reeglitele, §-s 10 esitatud netovõlakoormuse reeglile ning § 11 alusel kehtestatud piirangutele.
(2) KBFI eelarve ja selle täitmise aruande kinnitab teadusnõukogu.
§ 131. KBFI finantsplaan
(1) KBFI koostab igal aastal finantsplaani, mis on aluseks KBFI eelarve koostamisel.
§ 14. Aruandlus ja kontroll
(1) KBFI peab oma varade ja vahendite kasutamise kohta raamatupidamise ja statistilist arvestust seadusega kehtestatud korras.
(2) KBFI-le teadus- ja arendustegevuseks eraldatud riiklike vahendite sihtotstarbelist kasutamist kontrollib Rahandusministeerium. KBFI tegevust kontrollib vastavalt Riigikontrolli seadusele Riigikontroll.
§ 15. Haldusjärelevalve
(1) Haldusjärelevalvet KBFI tegevuse seaduslikkuse üle teostab Haridus- ja Teadusministeerium.
(2) Valdkonna eest vastutaval ministril on õigus peatada teadusnõukogu ja direktori seadusevastast toimingut või õigusakti kehtivust ja teha ettekirjutusi toimingu või õigusakti puuduste kõrvaldamiseks.
(1) KBFI põhikiri viiakse käesoleva seadusega vastavusse kolme kuu jooksul seaduse jõustumisest arvates.
(2) Pärast käesoleva seaduse jõustumist valib KBFI nõukogu oma esimesel istungil teadusnõukogu esimehe ja aseesimehe ning korraldab liikmete kinnitamise vastavalt käesoleva seaduse §-le 7.
(3) Teadusnõukogu kuulutab välja avaliku konkursi KBFI direktori valimiseks kolm kuud pärast käesoleva seaduse jõustumist.
(4) Vabariigi Valitsuse määratud riigivara valitseja annab KBFI valduses ja kasutuses oleva ning tema tegevuseks vajaliku vallasvara KBFI omandisse hiljemalt kolme kuu jooksul käesoleva seaduse jõustumisest arvates. KBFI valduses ja kasutuses oleva kinnisvara võõrandamine KBFI-le toimub riigivaraseaduses (RT I 1995, 22, 327; 1998, 30, 409) sätestatud korras.
(5) KBFI nimi inglise keeles on National Institute of Chemical Physics and Biophysics.


text:
3-1-1-19-16 Riigikohus 21.06.2016
KrMS § 8 lg 1 p 3
Vt otsuse punkti 10.
Ka vahistamistaotlust arutav kohus on pädev hindama kohtule esitatud ja vahistamistaotluse aluseks olevatele tõenditele juurdepääsust keeldumise seaduslikkust. Nimelt on kahtlustataval KrMS § 341 lg 2 kohaselt õigus taotleda juurdepääsu tõenditele, mis on olulised vahistamistaotluse põhjendatuse arutamiseks ning kinnipidamise ja vahistamise vaidlustamiseks kohtus, ning tulenevalt KrMS § 8 p-st 2 peab kohus tagama kahtlustatavale reaalse võimaluse end kaitsta. Vahistamismenetluses hõlmab see kohustus vältimatult ka vahistamistaotluse aluseks olevatele tõenditele juurdepääsu üle otsustamist. Seega on lõppkokkuvõttes vahistamisküsimust lahendava kohtu pädevuses hinnata, kas ja millises ulatuses on põhjendatud juurdepääsuõiguse piiramine isikut süüstavatele tõenditele konkreetses menetlusetapis ning esitatud kahtlustuse valguses. Kuigi KrMS § 341 lg 3 ls 1 järgi otsustab sama paragrahvi 2. lõikes nimetatud tõenditele juurdepääsu võimaldamise prokuratuur, ei ole see säte KrMS § 8 p 2 suhtes erinormiks. Vastasel juhul oleks tõenditele juurdepääsust keeldumist võimalik vaidlustada üksnes KrMS § 341 lg-s 4 ja §-s 228 sätestatud korras. Nimetatud kaebevõimaluse realiseerimise ajaks on vahistamistaotluse arutamine aga eelduslikult juba läbi ja isiku vahistamise korral tema vabaduspõhiõigus riivatud. Teisisõnu jätaks vahistamistaotlust arutava kohtu pädevuse piiramine isiku ilma õigeaegsest ning efektiivsest kohtulikust kaitsest (vt RKKKm 3-1-1-110-15, p 17). (p 7)
Kahtlustatava õigus tutvuda kahtlustuse aluseks olevate tõenditega ei ole absoluutne. EIK on poolte võrdsuse põhimõtte kui ausa kohtupidamise ühe osise kõrval tunnustanud järjepidevalt ka süütegu menetlevate õiguskaitseorganite õigust jätta kuni eeluurimise lõpuni osa nende kogutud teabest kahtlustatava eest varjatuks, et takistada tema poolt tõendite võimalikku moonutamist ning menetluse kulgemise ohustamist (vt nt EIK 13. detsembri 2007. a otsus Mooren vs. Saksamaa, p 92 ja EIK suurkoja 9. juuli 2009. a otsus samas asjas, p-d 124-125). Samuti nähtub EIK praktikast, et Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni art 5 lg-s 4 sätestatud isikult kinnipidamise või vahistamisega vabaduse võtmise seaduslikkuse kontrollimise menetluses ei pea alati täies mahus tagama art-s 6 nimetatud garantiisid (vt nt EIK 19. veebruari 2009. a otsus asjas A. ja teised vs. Ühendkuningriik, p 203). Seega puudub EIK praktikas selgesõnaline nõue, mis kohustaks vahistamisküsimuse lahendamisel võimaldama alati ning tingimusteta kahtlustatava vahetut juurdepääsu kõigile teda süüstavatele tõenditele. Küll aga nõutakse EIK praktikas, et vahistamistaotluse arutamisel tuleb kaitseargumentide esitamiseks vajalik oluline teave teha kahtlustatavale ja/või tema kaitsjale teatavaks kohasel viisil (vt nt EIK 13. veebruari 2001. a otsus Garcia Alva vs. Saksamaa, p 42; EIK 13. veebruari 2001. a otsus Lietzow vs. Saksamaa, p 47). Ühemõtteliselt selgelt on selline seisukoht väljendatud ka EIK 20. veebruari 2014. a otsuses Ovsjannikov vs. Eesti, kus toonitatakse, et kohtumenetluses peab üldpõhimõttena olema küll tagatud poolte ehk prokuröri ja kinnipeetava võrdne kohtlemine (otsuse p 72), kuid see ei välista tungiva avaliku huvi valguses seadmast piiranguid vahistatu või tema esindaja õigusele pääseda vahetult ligi kriminaaltoimiku mõnedele dokumentidele (otsuse p 73) (vt RKKKm 3-1-1-110-15, p-d 11 ja 12). Arvestades eeltoodut võib tõendite moonutamise või muul viisil kriminaalmenetluse kahjustamise ohu korral jätta osa kriminaalmenetluse vältel kogutud teabest kahtlustatava eest eeluurimise lõpuni varjatuks. Kuid kahtlustatava õiguste kõnealune riive on põhjendatud üksnes siis, kui on ära näidatud asjaolud, mis annavad aluse kahtlustatavast lähtuvat ohtu jaatada ja talle või tema kaitsjale tõendite tutvustamisest keelduda. (p 8)
KrMS § 131 lg 3 kohaselt hindab eeluurimiskohtunik vahistamisküsimuse lahendamisel vahistamistaotluse põhjendatust. Selleks tutvub kohtunik kriminaaltoimikuga, küsitleb kahtlustatavat ning kuulab ära prokuröri ja kaitsja arvamuse. Otsustamaks, kas eelkirjeldatud nõuded on täidetud, pole määrav mitte see, millal täpselt või kui kiiresti eeluurimiskohtunik vahistamistaotluse põhjendatuse osas oma seisukoha kujundab, vaid see, kas kohtuniku siseveendumus kujuneb kohtuliku uurimise (s.o kriminaaltoimikuga tutvumise, kahtlustatava küsitlemise ning prokuröri ja kaitsja ärakuulamise) tulemusena. Kriminaalmenetlusõiguse rikkumisest on alust rääkida alles siis, kui kohus võtab vahistamisküsimuses seisukoha prokuratuuri vahistamistaotluse alusel, tutvumata kriminaaltoimikuga ning kaalumata kaitsja ja kahtlustatava vastuväiteid. (p 11)
Kui tõendite kõrvalejätmise korral oleks kohus pidanud prokuratuuri vahistamistaotluse rahuldamata jätma, toob kahtlustatava tõenditele juurdepääsuõiguse rikkumine kaasa põhjendamatu kohtumääruse ja see on käsitatav kriminaalmenetlusõiguse olulise rikkumisena KrMS § 339 lg 2 mõttes. (p 9)

matches:
Riigikohus
§ 8
kohus
§ 341
§ 8
kohus
§ 341
§ 8
§ 341
§ 131
kohus
kohus
§ 339