Vabariigi Presidendi 13. veebruari 2007. a otsusega nr 102
Riigisaladuse tasemed ja liigid
Riigisaladuse salastatuse kustumine, salastamisaluse ja -tähtaja muutmine
Juurdepääsuloa taotlemine ja andmine, selle kehtivuse pikendamine ja lõppemine
Riigisaladuse töötlemise lubatavus
§ 59. Andmekogude seaduse muutmine
Andmekogude seaduses (RT I 1997, 28, 423; 2004, 30, 204) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 3 lõikes 4 asendatakse sõnad «riigisaladuse seaduses (RT I 1994, 45, 720; 1996, 42, 809)» sõnadega «riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduses»;
2) paragrahvi 111 lõikes 1 lisatakse sõna «riigisaladuseks» järele sõnad «või salastatud välisteabeks»;
3) paragrahvi 26 lõike 2 punktis 11, § 40 lõike 1 punktis 7 ja § 47 lõike 1 punktis 7 asendatakse sõna «riigisaladus» sõnadega «riigisaladus ja salastatud välisteave» vastavas käändes.
§ 60. Arhiiviseaduse muutmine
Arhiiviseaduse (RT I 1998, 36/37, 552; 2004, 28, 188) § 42 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Riigisaladust või salastatud välisteavet sisaldavale arhivaalile juurdepääsu korra sätestab riigisaladuse ja salastatud välisteabe seadus ja selle alusel antud õigusaktid.»
§ 61. Avaliku teabe seaduse muutmine
Avaliku teabe seaduses (RT I 2000, 92, 597; 2005, 58, 439) tehakse järgmised muudatused:
« 1) riigisaladuseks või salastatud välisteabeks oleva teabe suhtes kuni teabe salastatuse kustumiseni;»;
2) paragrahvi 35 lõike 1 punktist 4 jäetakse välja sõnad «kui see teave ei ole riigisaladus»;
3) paragrahvi 35 lõiget 1 täiendatakse punktidega 12 ja 13 järgmises sõnastuses:
« 12) kaitseväe valdusse sõjalise valmisoleku tõstmisel ja mobilisatsiooni läbiviimisel üleantava riigivara kohta käiva teabe;
13) teabe riigikaitselise sundkoormise kohta.»
§ 62. Avaliku teenistuse seaduse muutmine
Avaliku teenistuse seaduses (RT I 1995, 16, 228; 2006, 26, 193) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 14 lõikes 3 lisatakse sõna «riigisaladuse» järele sõnad «või salastatud välisteabe»;
2) paragrahv 391 tunnistatakse kehtetuks;
3) paragrahvi 117 lõike 1 punkt 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 7) kui isik töötab ametikohal, millel töötamise eeltingimuseks on riigisaladusele juurdepääsu õiguse omamine ning isiku puhul esineb riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduse § 32 lõikes 1 nimetatud asjaolu või isikule on riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduses sätestatud alustel keeldutud vastaval ametikohal nõutava taseme riigisaladusele või salastatud välisteabele juurdepääsu õiguse andmisest või isikule antud vastaval ametikohal nõutava taseme riigisaladusele või salastatud välisteabele juurdepääsu õigus on ära võetud.»
§ 63. Eesti Panga seaduse muutmine
Eesti Panga seaduses (RT I 1993, 28, 498; 2006, 29, 219) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahv 111 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 111. Eesti Panga presidendi ning Eesti Panga Nõukogu esimehe ja liikme juurdepääs riigisaladusele ja salastatud välisteabele
(5) Kaitsepolitseiamet teostab Eesti Panga presidendi, Eesti Panga Nõukogu esimehe ja liikme julgeolekukontrolli kolme kuu jooksul arvates käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud dokumentide saamisest. Salastatud välisteabe juurdepääsusertifikaat väljastatakse riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduses ettenähtud korras.»;
2) paragrahvi 112 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Eesti Panga presidendi ning Eesti Panga Nõukogu esimehe ja liikme kandidaadid peavad enne Eesti Panga presidendiks või Eesti Panga Nõukogu esimeheks või liikmeks nimetamist läbima julgeolekukontrolli, välja arvatud juhul, kui nad omavad kehtivat juurdepääsuluba täiesti salajase taseme riigisaladusele juurdepääsuks või kui nad on kandidaadiks saamise ajal ametikohal, millel on ametikohajärgne õigus juurdepääsuks kõigile riigisaladuse tasemetele.»;
3) paragrahvi 112 lõikes 3 asendatakse sõnad «jälitustegevuse seaduses (RT I 1994, 16, 290; 1995, 15, 173; 1996, 49, 955; 1997, 81, 1361; 93, 1557; 1998, 47, 698; 50, 753; 51, 756; 61, 981; 98/99, 1575; 101, 1663; 1999, 16, 271; 31, 425; 95, 845; 2000, 35, 222; 40, 251; 102, 671; 2001, 3, 9; 7, 17)» sõnadega «julgeolekuasutuste seaduses»;
4) paragrahvi 112 lõikest 4 jäetakse välja sõnad ««täiesti salajase» tasemega»;
5) paragrahvi 112 lõikes 6 asendatakse sõnad «Riigisaladuse kaitse komisjoni» sõnadega «Vabariigi Valitsuse julgeolekukomisjoni» ja sõnad «riigisaladuse seaduse (RT I 1999, 16, 271; 82, 752; 2001, 7, 17; 93, 565; 100, 643; 2002, 53, 336; 57, 354; 63, 387) § 30 lõike 21» sõnadega «riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduse § 33 lõike 4»;
6) paragrahvi 112 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
« (7) Julgeolekukontrolli käigus kogutud andmetele tuginedes võib kandidaadi ametisse nimetada üheksa kuu jooksul alates ajast, kui julgeolekukontrolli teostanud asutus julgeolekukontrolli käigus kogutud teabe pädevale asutusele või põhiseaduslikule institutsioonile edastas. Nimetatud tähtajast hiljem võib kandidaadi ametisse nimetada pärast uue julgeolekukontrolli läbimist.»
§ 64. Eesti Vabariigi töölepingu seaduse muutmine
Eesti Vabariigi töölepingu seaduse (RT 1992, 15/16, 241; 2007, 2, 6) § 101 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) töötajal puudub dokument või õigus, mille olemasolu on vastavale tööle lubamise kohustuslik eeltingimus;».
§ 65. Ehitusseaduse muutmine
Ehitusseaduses (RT I 2002, 47, 297; 2006, 58, 439) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 23 lõike 6 punktis 2 ja lõikes 11 lisatakse sõna «riigisaladusega» järele sõnad «või salastatud välisteabega»;
2) paragrahvi 29 lõike 1 punktides 5 ja 6 ning lõike 2 punktis 3 asendatakse sõnad «riigisaladuseks tunnistatud teavet» sõnadega «riigisaladust või salastatud välisteavet»;
3) paragrahvi 30 lõike 4 punktis 7 ja § 32 lõikes 2 lisatakse sõna «riigisaladusega» järele sõnad «või salastatud välisteabega».
§ 66. Elektroonilise side seaduse muutmine
Elektroonilise side seaduse (RT I 2004, 87, 593; 2007, 3, 12) § 148 lõikes 5 lisatakse sõna «riigisaladuse» järele sõnad «, salastatud välisteabe».
§ 67. Haldusmenetluse seaduse muutmine
Haldusmenetluse seaduse (RT I 2001, 58, 354; 2005, 39, 308) § 7 lõikes 3 lisatakse sõna «saladuses» järele sõnad «salastatud välisteabe ja».
§ 68. Isikuandmete kaitse seaduse muutmine
Isikuandmete kaitse seaduse (RT I 2003, 26, 158; 2004, 30, 208) § 2 lõike 2 punktis 4 lisatakse sõna «riigisaladust» järele sõnad «või salastatud välisteavet».
Julgeolekuasutuste seaduses (RT I 2001, 7, 17; 2006, 48, 357) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 6 punktis 2 asendatakse sõnad «kaitse riigisaladuse seaduses (RT I 1999, 16, 271; 82, 752)» sõnadega «ja salastatud välisteabe kaitse riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduses»;
2) paragrahvi 7 lõikes 3 asendatakse sõnad «õigus «täiesti salajase» tasemega riigisaladusele juurdepääsuks» sõnadega «täiesti salajase taseme riigisaladuse töötlemisluba»;
3) paragrahvi 20 lõike 2 esimeses lauses lisatakse sõna «riigisaladust» järele sõnad «, salastatud välisteavet»;
4) paragrahvi 20 lõike 2 teises lauses lisatakse sõna «riigisaladust» järele sõnad «või salastatud välisteavet»;
5) paragrahvi 33 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Eriside korraldamiseks ja kontrollimiseks kasutatavad meetodid ja vahendid määrab kindlaks kaitseminister määrusega.»;
6) paragrahv 34 tunnistatakse kehtetuks;
7) paragrahvi 36 lõikes 7 lisatakse sõna «saladust» järele sõnad «ning salastatud välisteavet»;
8) paragrahv 37 tunnistatakse kehtetuks.
§ 70. Jälitustegevuse seaduse muutmine
Jälitustegevuse seaduses (RT I 1994, 16, 290; 2005, 39, 307) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 9 lõike 1 punkt 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 6) seadusest tulenev vajadus teostada julgeolekukontrolli»;
2) paragrahvi 9 lõike 1 punkt 61 tunnistatakse kehtetuks;
3) paragrahvi 161 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Riigisaladust või salastatud välisteavet sisaldavad jälitustoimikud säilitatakse ja hävitatakse vastavalt riigisaladuse ja salastatud välisteabe seadusele.»;
4) paragrahvi 17 lõike 2 punktis 3 asendatakse sõna «riigisaladusi» sõnadega «riigisaladust, salastatud välisteavet».
§ 71. Kaitseväeteenistuse seaduse muutmine
Kaitseväeteenistuse seaduses (RT I 2000, 28, 167; 2006, 63, 468) tehakse järgmised muudatused:
1) seaduses asendatakse läbivalt sõnad «riigisaladuse kaitse komisjon» sõnadega «Vabariigi Valitsuse julgeolekukomisjon» vastavas käändes;
2) paragrahvi 971 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Kaitseväe juhataja kandidaat peab enne kaitseväe juhatajaks nimetamist läbima julgeolekukontrolli, välja arvatud juhul, kui ta omab kehtivat juurdepääsuluba täiesti salajase taseme riigisaladusele juurdepääsuks või kui ta on kandidaadiks saamise ajal ametikohal, millel on ametikohajärgne õigus juurdepääsuks kõigile riigisaladuse tasemetele.»;
3) paragrahvi 971 lõikes 3 asendatakse sõnad «jälitustegevuse seaduses (RT I 1994, 16, 290; 1995, 15, 173; 1996, 49, 955; 1997, 81, 1361; 93, 1557; 1998, 47, 698; 50, 753; 51, 756; 61, 981; 98/99, 1575; 101, 1663; 1999, 16, 271; 31, 425; 95, 845; 2000, 35, 222; 40, 251; 102, 671; 2001, 3, 9; 7, 17)» sõnadega «julgeolekuasutuste seaduses»;
4) paragrahvi 971 lõikest 4 jäetakse välja sõnad ««täiesti salajase» tasemega»;
5) paragrahvi 971 lõikes 5 lisatakse sõna «need» järele sõnad «koos kogutud andmetega», jäetakse välja sõnad «kaitseministrile, kes edastab kogutud andmed» ja sõnad «nende saamisest» asendatakse sõnadega «julgeolekukontrolli tulemuste kinnitamisest»;
6) paragrahvi 971 lõikes 6 asendatakse sõnad «riigisaladuse seaduse (RT I 1999, 16, 271; 82, 752; 2001, 7, 17; 93, 565; 100, 643; 2002, 53, 336; 57, 354; 63, 387) § 30 lõike 21» sõnadega «riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduse § 33 lõike 4»;
7) paragrahvi 971 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
« (7) Julgeolekukontrolli käigus kogutud andmetele tuginedes võib kandidaadi ametisse nimetada üheksa kuu jooksul alates ajast, kui julgeolekukontrolli teostanud asutus julgeolekukontrolli käigus kogutud teabe pädevale asutusele või põhiseaduslikule institutsioonile edastas. Nimetatud tähtajast hiljem võib kandidaadi ametisse nimetada pärast uue julgeolekukontrolli läbimist.»;
8) paragrahvi 972 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Kaitseväe ülemjuhatajaks või kaitseväe juhataja kohusetäitjaks võib nimetada vaid isiku, kes omab kehtivat juurdepääsuluba täiesti salajase taseme riigisaladusele juurdepääsuks või kes on kaitseväe ülemjuhatajaks või kaitseväe juhataja kohusetäitjaks saamise ajal ametikohal, millel on ametikohajärgne õigus juurdepääsuks kõigile riigisaladuse tasemetele.»;
9) seadust täiendatakse §-ga 973 järgmises sõnastuses:
« § 973. Kaitseväe juhataja (kaitseväe ülemjuhataja) juurdepääs riigisaladusele ja salastatud välisteabele
(1) Kaitseväe juhatajal (kaitseväe ülemjuhatajal) on ametikohajärgne õigus juurdepääsuks riigisaladusele ja salastatud välisteabele Eesti Vabariigi põhiseaduse ja seadustega ning nende alusel antud õigusaktidega talle pandud ülesannete täitmiseks.
(2) Kui välislepingu kohaselt on julgeolekukontrolli läbiviimine salastatud välisteabele juurdepääsu õiguse andmise kohustuslik eeltingimus, teostatakse julgeolekukontroll ka kaitseväe juhataja (kaitseväe ülemjuhataja) suhtes.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud julgeolekukontrolli läbimiseks täidab kaitseväe juhataja (kaitseväe ülemjuhataja) riigisaladusele juurdepääsu loa taotleja ankeedi ja allkirjastab nõusoleku, millega lubab julgeolekukontrolli teostaval asutusel saada julgeolekukontrolli teostamise ajal enda kohta teavet füüsilistelt ja juriidilistelt isikutelt ning riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutustelt ja organitelt, ning esitab need kaitseministrile.
(4) Kaitseminister määrab kaitseväe juhataja (kaitseväe ülemjuhataja) suhtes julgeolekukontrolli teostava julgeolekuasutuse ja edastab käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud dokumendid julgeolekuasutusele.
(5) Julgeolekuasutus esitab julgeolekukontrolli käigus kogutud andmed kolme kuu jooksul kaitseväejuhataja puhul ning ühe kuu jooksul kaitseväe ülemjuhataja puhul arvates käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud teabekandjate saamisest kaitseministrile otsustamiseks, kas kaitseväe juhataja või kaitseväe ülemjuhataja on julgeolekukontrolli läbinud. Salastatud välisteabe juurdepääsusertifikaat väljastatakse riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduses ettenähtud korras.»;
10) paragrahvi 1071 lõike 1 punktis 2 lisatakse sõna «riigisaladuse» järele sõnad «, salastatud välisteabe»;
11) paragrahvi 118 lõikes 4 lisatakse sõna «riigisaladust» järele sõnad «või salastatud välisteavet»;
12) paragrahvi 180 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Riigisaladuse ja salastatud välisteabe kaitse korra sätestab riigisaladuse ja salastatud välisteabe seadus.»
§ 72. Karistusregistri seaduse muutmine
1) paragrahvi 31 lõikes 2 lisatakse sõna «läbiviimisel» järele sõnad «ja käesoleva seaduse § 22 lõike 1 punktis 22 nimetatud asjaolude kontrollimisel»;
2) paragrahvi 17 lõike 1 punkti 10 lõppu lisatakse sõnad «või julgeolekukontrolli teostamiseks»;
3) paragrahvi 22 lõiget 1 täiendatakse punktiga 22 järgmises sõnastuses:
« 22) julgeolekuasutusel, Kaitsejõudude Peastaabil ja Riigikogu julgeolekuasutuste järelevalve komisjonil riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduse § 32 lõike 1 punktis 8 ning lõike 2 punktides 5 ja 8 nimetatud asjaolude kontrollimiseks.»;
4) paragrahvi 22 lõike 2 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) käesoleva seaduse § 17 lõikes 2 nimetatud andmed, kui taotlejaks on käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1, 2, 21 ja 22 nimetatud isik või asutus;».
Karistusseadustikus (RT I 2001, 61, 364; 2007, 2, 7) tehakse järgmised muudatused:
1) seadust täiendatakse §-ga 521 järgmises sõnastuses:
« § 521. Riigisaladusele ja salastatud välisteabele juurdepääsu õiguse ning riigisaladuse ja salastatud välisteabe töötlemise õiguse äravõtmine
Riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduse nõuete rikkumisega seotud väärteo eest võib kohus või kohtuväline menetleja kohaldada süüdlasele lisakaristusena riigisaladusele ja salastatud välisteabele juurdepääsu õiguse või riigisaladuse ja salastatud välisteabe töötlemise õiguse äravõtmist kuni üheks aastaks.»;
2) paragrahvi 55 lõikes 1 asendatakse number «52» numbriga «521»;
3) peatükki 3 täiendatakse 4. jaoga järgmises sõnastuses:
Juriidilisele isikule süüteo eest kohaldatavad lisakaristused
§ 551. Riigisaladuse ja salastatud välisteabe töötlemise õiguse äravõtmine
Kohus või kohtuväline menetleja võib kohaldada juriidilisest isikust süüdlasele lisakaristusena riigisaladuse ja salastatud välisteabe töötlemise õiguse äravõtmist käesoleva seadustiku §-s 521 sätestatud tingimustel.»;
4) paragrahvi 217 lõike 2 punktis 2 lisatakse sõna «riigisaladust» järele sõnad «, salastatud välisteavet»;
5) peatükki 15 täiendatakse 1. jaoga, muutes järgnevate jagude numeratsiooni, järgmises sõnastuses:
§ 2301. Karistamine käesolevas peatükis sätestatud süüteo eest
Kui käesolevas peatükis sätestatud süüteo objektiks oli riigisaladus või salastatud välisteave, ei vabane süüteo toime pannud isik vastutusest, kui pärast sellise süüteo toimepanemist teabe salastatus kustub, välja arvatud juhul, kui teabe salastamiseks puudus õiguslik alus.»;
6) paragrahvides 232 ja 234 asendatakse sõnad «riigisaladuseks tunnistatud teabe või Eestile välislepingu alusel edastatud välisriigi või rahvusvahelise organisatsiooni salastatud teabe» sõnadega «riigisaladuse või salastatud välisteabe»;
7) paragrahv 241 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 241. Riigisaladuse ja salastatud välisteabe avalikustamine
8) paragrahv 242 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 242. Riigisaladuse ja salastatud välisteabe avalikustamine ettevaatamatusest
9) seadust täiendatakse §-ga 3162 järgmises sõnastuses:
« § 3162. Teabe õigusliku aluseta salastamine ning riigisaladuse ja salastatud välisteabe valel õiguslikul alusel, vale salastamistaseme ja -tähtajaga salastamine
(3) Käesolevas paragrahvis sätestatud kuriteo toime pannud isik ei vabane vastutusest, kui pärast sellise kuriteo toimepanemist teabe salastatus kustub või kui riigisaladuse või salastatud välisteabe salastamise õiguslikku alust, salastamistaset või -tähtaega muudetakse.»
§ 74. Kohtute seaduse muutmine
Kohtute seaduses (RT I 2002, 64, 390; 2006, 61, 456) tehakse järgmised muudatused:
« § 81. Kohtuniku juurdepääs riigisaladusele ja salastatud välisteabele
(5) Julgeolekukontrolli asutus esitab kohtuniku suhtes teostatud julgeolekukontrolli käigus kogutud andmed kolme kuu jooksul arvates käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud dokumentide saamisest Riigikohtu üldkogule otsustamiseks, kas kohtunik on läbinud julgeolekukontrolli. Salastatud välisteabe juurdepääsusertifikaat väljastatakse riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduses ettenähtud korras.»;
2) paragrahvi 54 lõiked 2 ja 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt ning paragrahvi täiendatakse lõigetega 4–7 järgmises sõnastuses:
« (2) Kohtunikuks kandideerija peab enne kohtunikuks nimetamist läbima julgeolekukontrolli, välja arvatud juhul, kui ta omab kehtivat juurdepääsuluba täiesti salajase taseme riigisaladusele juurdepääsuks või kui ta on kandidaadiks saamise ajal ametikohal, millel on ametikohajärgne õigus juurdepääsuks kõigile riigisaladuse tasemetele.
(7) Kohtunikueksamikomisjon edastab oma otsuse ja käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 5 nimetatud dokumendid Riigikohtu üldkogule ning teeb otsuse teatavaks eksamineeritule.»;
3) paragrahvi 541 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Riigikohtu esimehe kandidaat peab enne Riigikohtu esimeheks nimetamist läbima julgeolekukontrolli, välja arvatud juhul, kui ta omab kehtivat juurdepääsuluba täiesti salajase taseme riigisaladusele juurdepääsuks või kui ta on kandidaadiks saamise ajal ametikohal, millel on ametikohajärgne õigus juurdepääsuks kõigile riigisaladuse tasemetele.»;
4) paragrahvi 541 lõikes 3 asendatakse sõnad «jälitustegevuse seaduses (RT I 1994, 16, 290; 1995, 15, 173; 1996, 49, 955; 1997, 81, 1361; 93, 1557; 1998, 47, 698; 50, 753; 51, 756; 61, 981; 98/99, 1575; 101, 1663; 1999, 16, 271; 31, 425; 95, 845; 2000, 35, 222; 40, 251; 102, 671; 2001, 3, 9; 7, 17; 58, 353; 2002, 56, 350; 61, 375)» sõnadega «julgeolekuasutuste seaduses»;
5) paragrahvi 541 lõikest 4 jäetakse välja sõnad ««täiesti salajase» tasemega»;
6) paragrahvi 541 lõikes 6 asendatakse sõnad «riigisaladuse kaitse komisjoni» sõnadega «Vabariigi Valitsuse julgeolekukomisjoni» ja sõnad «seaduse § 30 lõike 21» sõnadega «ja salastatud välisteabe seaduse § 33 lõike 4»;
7) paragrahvi 541 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
« (7) Julgeolekukontrolli käigus kogutud andmetele tuginedes võib Riigikohtu esimehe kandidaadi ametisse nimetada üheksa kuu jooksul alates ajast, kui julgeolekukontrolli teostanud asutus julgeolekukontrolli käigus kogutud teabe Vabariigi Presidendile edastas. Nimetatud tähtajast hiljem võib Riigikohtu esimehe kandidaadi ametisse nimetada pärast uue julgeolekukontrolli läbimist.»
§ 75. Kriminaalmenetluse seadustiku muutmine
1) paragrahvi 12 lõike 1 punktis 1 lisatakse sõna «ärisaladuse» järele sõnad «või salastatud välisteabe»;
2) paragrahvi 73 pealkirjas lisatakse sõna «Riigisaladuse» järele sõnad «ja salastatud välisteabe»;
3) paragrahvi 73 lõikes 1 asendatakse sõnad «seadust (RT I 1999, 16, 271; 82, 752; 2001, 7, 17; 93, 565; 100, 643; 2002, 53, 336; 57, 354; 63, 387; 2003, 13, 67)» sõnadega «ja salastatud välisteabe seadust»;
4) paragrahvi 73 lõigetes 2 ja 3 lisatakse läbivalt sõna «riigisaladus» järele sõnad «või salastatud välisteave» vastavas käändes;
5) paragrahvi 121 lõike 2 punktis 3 asendatakse sõna «riigisaladusi» sõnadega «riigisaladust või salastatud välisteavet»;
6) paragrahvi 224 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (7) Kaitsja taotlusel esitatakse talle riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduses sätestatud korras tutvumiseks kriminaalasjas tõendina kasutatav riigisaladust või salastatud välisteavet sisaldav teabekandja, mida ei lisata kriminaaltoimikusse. Riigisaladust või salastatud välisteavet sisaldava teabekandja tutvustamise kohta tehakse märge kriminaaltoimikusse.»
§ 76. Maksukorralduse seaduse muutmine
Maksukorralduse seaduse (RT I 2002, 26, 150; 2006, 43, 325) § 64 lõike 1 punktis 7 asendatakse sõna «riigisaladust» sõnadega «riigisaladuse või salastatud välisteabe hoidmise kohustust».
§ 77. Rahuaja riigikaitse seaduse muutmine
Rahuaja riigikaitse seaduse (RT I 2002, 57, 354; 2006, 50, 374) § 10 lõiget 2 täiendatakse punktiga 14 järgmises sõnastuses:
« 14) korraldab ja kontrollib salastatud välisteabe kaitset riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduses sätestatud korras.»
§ 78. Riigieelarve seaduse muutmine
Riigieelarve seaduse (RT I 1999, 55, 584; 2004, 22, 148) § 4 lõikes 6 asendatakse sõna «riigisaladusega» sõnadega «riigisaladuse või salastatud välisteabega».
§ 79. Riigikaitseliste sundkoormiste seaduse muutmine
Riigikaitseliste sundkoormiste seaduse (RT I 1995, 25, 352; 2005, 39, 308) §-s 5 lisatakse sõna «ärisaladuse» järele sõnad «ja salastatud välisteabe».
§ 80. Riigikogu kodukorra seaduse muutmine
Riigikogu kodukorra seaduses (RT I 2003, 24, 148; 2006, 12, 80) lisatakse § 146 lõikes 9 sõna «riigisaladusega» järele sõnad «või salastatud välisteabega».
Riigikogu töökorra seaduse (RT 1992, 46, 582; RT I 2003, 4, 22) § 141 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 141. Riigikogu liikmel on riigisaladusele ja salastatud välisteabele juurdepääsu õigus oma kohustuste täitmiseks.
Peaministri või asjaomase ministri põhjendatud otsusel võib keelata Riigikogu liikmele juurdepääsu andmise konkreetsele salastatud välisteabele või riigisaladusele, kui:
2) riigisaladus puudutab julgeolekuasutuse tegevuse meetodit, kui selle kasutamine pole veel lõppenud;
3) riigisaladus puudutab julgeolekuasutuse poolt teabe kogumist julgeolekuasutuste seaduse §-s 25 või 26 sätestatud viisil, kui see pole veel lõppenud, või
Kui välislepingu kohaselt on julgeolekukontrolli läbiviimine salastatud välisteabele juurdepääsu õiguse andmise kohustuslik eeltingimus, otsustab Riigikogu julgeolekuasutuste järelevalve komisjon, kas Riigikogu liige on julgeolekukontrolli läbinud. Salastatud välisteabe juurdepääsusertifikaat väljastatakse riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduses ettenähtud korras.»
§ 82. Riigikontrolli seaduse muutmine
Riigikontrolli seaduses (RT I 2002, 21, 117; 2006, 48, 357) tehakse järgmised muudatused:
« (1) Riigikontrolöri kandidaat peab enne riigikontrolöriks nimetamist läbima julgeolekukontrolli, välja arvatud juhul, kui ta omab kehtivat juurdepääsuluba täiesti salajase taseme riigisaladusele juurdepääsuks või kui ta on kandidaadiks saamise ajal ametikohal, millel on ametikohajärgne õigus juurdepääsuks kõigile riigisaladuse tasemetele.»;
2) paragrahvi 18 lõikes 3 asendatakse sõnad «jälitustegevuse seaduses (RT I 1994, 16, 290; 1995, 15, 173; 1996, 49, 955; 1997, 81, 1361; 93, 1557; 1998, 47, 698; 50, 753; 51, 756; 61, 981; 98/99, 1575; 101, 1663; 1999, 16, 271; 31, 425; 95, 845; 2000, 35, 222; 40, 251; 102, 671; 2001, 3, 9; 7, 17; 58, 353)» sõnadega «julgeolekuasutuste seaduses»;
3) paragrahvi 18 lõikest 4 jäetakse välja sõnad ««täiesti salajase» tasemega»;
4) paragrahvi 18 lõikes 6 asendatakse sõnad «Riigisaladuse kaitse komisjoni» sõnadega «Vabariigi Valitsuse julgeolekukomisjoni» ja sõnad «seaduse (RT I 1999, 16, 271; 82, 752; 2001, 7, 17; 93, 565; 100, 643; 2002, 53, 336; 57, 354; 63, 387) § 30 lõike 21» sõnadega «ja salastatud välisteabe seaduse § 33 lõike 4»;
5) paragrahvi 18 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
« (7) Julgeolekukontrolli käigus kogutud andmetele tuginedes võib riigikontrolöri kandidaadi ametisse nimetada üheksa kuu jooksul alates ajast, kui julgeolekukontrolli teostanud asutus julgeolekukontrolli käigus kogutud teabe Vabariigi Presidendile edastas. Nimetatud tähtajast hiljem võib riigikontrolöri kandidaadi ametisse nimetada pärast uue julgeolekukontrolli läbimist.»;
6) seadust täiendatakse §-ga 251 järgmises sõnastuses:
« § 251. Riigikontrolöri juurdepääs riigisaladusele ja salastatud välisteabele
(5) Julgeolekukontrolli asutus esitab riigikontrolöri suhtes teostatud julgeolekukontrolli käigus kogutud andmed kolme kuu jooksul arvates käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud teabekandjate saamisest Riigikogu julgeolekuasutuste järelevalve komisjonile otsustamiseks, kas riigikontrolör on julgeolekukontrolli läbinud. Salastatud välisteabe juurdepääsusertifikaat väljastatakse riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduses ettenähtud korras.»;
7) paragrahvi 43 lõikes 1 asendatakse sõnad «riigisaladuse seaduse (RT I 1999, 16, 271; 82, 752; 2001, 7, 17; 93, 565; 100, 643) või muude seadustega salajaseks tunnistatud teabega» sõnadega «juurdepääsupiiranguga teabega»;
« (7) Riigisaladust või salastatud välisteavet sisaldavate teabekandjatega tutvumise õigus on vastava taseme riigisaladusele või salastatud välisteabele juurdepääsu õigust omavatel Riigikontrolli ametnikel vastavalt riigisaladuse ja salastatud välisteabe seadusele.»;
9) paragrahvi 47 lõikes 2 lisatakse sõna «pangasaladust» järele sõnad «, salastatud välisteavet»;
10) paragrahvi 51 lõikes 1 lisatakse sõna «pangasaladuse» järele sõnad «või salastatud välisteabe»;
11) paragrahvi 52 lõikes 4 lisatakse sõna «riigisaladuse» järele sõnad «või salastatud välisteabe».
§ 83. Riigisaladuse seaduse kehtetuks tunnistamine
Riigisaladuse seadus (RT I 1999, 16, 271; 2006, 50, 374) tunnistatakse kehtetuks.
§ 84. Riigivaraseaduse muutmine
Riigivaraseaduse (RT I 1995, 22, 327; 2005, 39, 308) § 3 lõikes 11 lisatakse sõna «riigisaladuse» järele sõnad «või salastatud välisteabe».
§ 85. Strateegilise kauba seaduse muutmine
Strateegilise kauba seaduses (RT I 2004, 2, 7; 2006, 50, 376) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 9 lõikes 2 asendatakse sõnad «seaduse (RT I 1999, 16, 271; 82, 752; 2001, 7, 17; 93, 565; 100, 643; 2002, 53, 336; 57, 354; 63, 387; 2003, 13, 67; 23, 147; 2004, 2, 7; 43, 300)» sõnadega «ja salastatud välisteabe seaduse»;
2) paragrahvi 10 lõikes 2 lisatakse sõna «riigisaladuse» järele sõnad «ja salastatud välisteabe».
§ 86. Sõjaaja riigikaitse seaduse muutmine
Sõjaaja riigikaitse seaduse (RT I 1994, 69, 1194; 2003, 13, 69) § 12 lõige 11 tunnistatakse kehtetuks.
§ 87. Tolliseaduse muutmine
Tolliseaduse (RT I 2004, 28, 188; 2004, 35, 237) § 58 lõikes 2 asendatakse sõnad «seaduse (RT I 1999, 16, 271; 82, 752; 2001, 7, 17; 93, 565; 100, 643; 2002, 53, 336; 57, 354; 63, 387; 2003, 13, 67; 23, 147; 2004, 2, 7)» sõnadega «ja salastatud välisteabe seaduse».
§ 88. Tsiviilkohtumenetluse seadustiku muutmine
Tsiviilkohtumenetluse seadustikus (RT I 2005, 26, 197; 2006, 61, 457) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 38 lõike 1 punktis 1 lisatakse sõna «riigisaladuse» järele sõnad «või salastatud välisteabe»;
2) paragrahvi 257 lõikes 3 asendatakse sõnad «seadust (RT I 1999, 16, 271; 82, 752; 2001, 7, 17; 93, 565; 100, 643; 2002, 53, 336; 57, 354; 63, 387; 2003, 13, 67; 23, 147; 2004, 2, 7; 43, 300; 46, 329; 54, 387)» sõnadega «ja salastatud välisteabe seadust»;
3) paragrahvi 259 lõikes 4 lisatakse läbivalt sõna «riigisaladus» järele sõnad «või salastatud välisteave» vastavas käändes;
4) paragrahvi 275 lõikes 1 lisatakse sõna «ärisaladusena» järele sõnad «või salastatud välisteabena».
§ 89. Tunnistajakaitse seaduse muutmine
Tunnistajakaitse seaduse (RT I 2005, 39, 307; 2006, 31, 233) § 12 lõiget 3 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
« 4) kas sellega ei kaasne olulist ohtu riigisaladuse või salastatud välisteabe kaitsele.»
§ 90. Vabariigi Valitsuse seaduse muutmine
Vabariigi Valitsuse seaduse (RT I 1995, 94, 1628; 2006, 14, 111) § 31 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 31. Vabariigi Valitsuse liikme juurdepääs riigisaladusele ja salastatud välisteabele
(5) Julgeolekukontrolli asutus esitab Vabariigi Valitsuse liikme suhtes teostatud julgeolekukontrolli käigus kogutud andmed kolme kuu jooksul, arvates käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud dokumentide saamisest, Riigikogu julgeolekuasutuste järelevalve komisjonile otsustamiseks, kas Vabariigi Valitsuse liige on julgeolekukontrolli läbinud. Salastatud välisteabe juurdepääsusertifikaat väljastatakse riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduses ettenähtud korras.»
§ 91. Välisteenistuse seaduse muutmine
Välisteenistuse seaduse (RT I 2006, 26, 193; 2006, 49, 370) § 58 tunnistatakse kehtetuks.
§ 92. Väärteomenetluse seadustiku muutmine
Väärteomenetluse seadustikus (RT I 2002, 50, 313; 2006, 48, 360) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 55 lõike 3 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) on vaja otsustada konfiskeerimine, aresti kohaldamine või lisakaristusena sõiduki juhtimise õiguse äravõtmine või riigisaladusele ja salastatud välisteabele juurdepääsu õiguse või riigisaladuse ja salastatud välisteabe töötlemise õiguse äravõtmine.»;
2) paragrahvi 73 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) otsuse rahatrahvi või rahatrahvi ja lisakaristusena sõiduki juhtimise õiguse äravõtmise või riigisaladusele ja salastatud välisteabele juurdepääsu õiguse või riigisaladuse ja salastatud välisteabe töötlemise õiguse äravõtmise määramise kohta;»;
3) paragrahvi 74 lõike 1 punkt 111 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 111) menetlusalusele isikule lisakaristusena mõistetud sõiduki juhtimise õiguse äravõtmise või riigisaladusele ja salastatud välisteabele juurdepääsu õiguse või riigisaladuse ja salastatud välisteabe töötlemise õiguse äravõtmise tähtaeg;»;
4) paragrahvi 74 lõike 1 punkt 19 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 19) teave sellest, et otsus lisakaristusena mõistetud sõiduki juhtimise õiguse äravõtmise või riigisaladusele ja salastatud välisteabele juurdepääsu õiguse või riigisaladuse ja salastatud välisteabe töötlemise õiguse äravõtmise osas pööratakse täitmisele, kui päevast, mil kohtuvälise menetleja otsus on menetlusosalistele kohtuvälise menetleja juures tutvumiseks kättesaadav ja menetlusosalised võivad saada lahendi koopia, on möödunud 15 päeva ja menetlusalune isik või tema kaitsja ei ole otsuse peale kaebust esitanud.»
§ 93. Õiguskantsleri seaduse muutmine
« (1) Õiguskantsleri kandidaat peab enne õiguskantsleriks nimetamist läbima julgeolekukontrolli, välja arvatud juhul, kui ta omab kehtivat juurdepääsuluba täiesti salajase taseme riigisaladusele juurdepääsuks või kui ta on kandidaadiks saamise ajal ametikohal, millel on ametikohajärgne õigus juurdepääsuks kõigile riigisaladuse tasemetele.»;
2) paragrahvi 61 lõikes 3 asendatakse sõnad «jälitustegevuse seaduses (RT I 1994, 16, 290; 1995, 15, 173; 1996, 49, 955; 1997, 81, 1361; 93, 1557; 1998, 47, 698; 50, 753; 51, 756; 61, 981; 98/99, 1575; 101, 1663; 1999, 16, 271; 31, 425; 95, 845; 2000, 35, 222; 40, 251; 102, 671; 2001, 3, 9; 7, 17)» sõnadega «julgeolekuasutuste seaduses»;
3) paragrahvi 61 lõikest 4 jäetakse välja sõnad ««täiesti salajase» tasemega»;
4) paragrahvi 61 lõikes 6 asendatakse sõnad «riigisaladuse kaitse komisjoni» sõnadega «Vabariigi Valitsuse julgeolekukomisjoni» ja sõnad «seaduse (RT I 1999, 16, 271; 82, 752; 2001, 7, 17; 93, 565; 100, 643; 2002, 53, 336; 57, 354; 63, 387) § 30 lõike 21» sõnadega «ja salastatud välisteabe seaduse § 33 lõike 4»;
5) paragrahvi 61 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
« (7) Julgeolekukontrolli käigus kogutud andmetele tuginedes võib õiguskantsleri kandidaadi ametisse nimetada üheksa kuu jooksul alates ajast, kui julgeolekukontrolli teostanud asutus julgeolekukontrolli käigus kogutud teabe Vabariigi Presidendile edastas. Nimetatud tähtajast hiljem võib õiguskantsleri kandidaadi ametisse nimetada pärast uue julgeolekukontrolli läbimist.»;
« § 111. Õiguskantsleri juurdepääs riigisaladusele ja salastatud välisteabele
(5) Julgeolekukontrolli asutus esitab õiguskantsleri suhtes teostatud julgeolekukontrolli käigus kogutud andmed kolme kuu jooksul, arvates käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud dokumentide saamisest, Riigikogu julgeolekuasutuste järelevalve komisjonile otsustamiseks, kas õiguskantsler on julgeolekukontrolli läbinud. Salastatud välisteabe juurdepääsusertifikaat väljastatakse riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduses ettenähtud korras.»;
7) paragrahvis 13 lisatakse sõna «riigisaladust» järele sõnad «, salastatud välisteavet»;
8) seadust täiendatakse §-dega 371 ja 372 järgmises sõnastuses:
« § 371. Õiguskantsleri asetäitja-nõuniku kandidaadi julgeolekukontroll
(5) Julgeolekukontrolli asutus esitab õiguskantsleri asetäitja-nõuniku suhtes teostatud julgeolekukontrolli käigus kogutud andmed kolme kuu jooksul, arvates käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud dokumentide saamisest, Riigikogu julgeolekuasutuste järelevalve komisjonile otsustamiseks, kas õiguskantsleri asetäitja-nõunik on julgeolekukontrolli läbinud. Salastatud välisteabe juurdepääsusertifikaat väljastatakse riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduses ettenähtud korras.»


7 RIIKLIK JÄRELEVALVE JA VASTUTUS KÄESOLEVA SEADUSE JA SELLE ALUSEL ANTUD ÕIGUSAKTIDE RIKKUMISE EEST
§ 56 Vastutus käesoleva seaduse ja selle alusel antud õigusaktide rikkumise eest
§ 561 Juriidilise isiku haldusvastutus metsa uuendamise, kasvatamise, kasutamise ja metsakaitse nõuete rikkumise eest
§ 562 Juriidilise isiku haldusvastutus puude ja põõsaste ebaseadusliku raiumise, muul viisil kahjustamise ja metsamajanduslike rajatiste kahjustamise eest
§ 563 Juriidilise isiku haldusvastutus kasvava metsa raieõiguse ja metsamaterjaliga sooritatavate tehingute nõuete ja metsamaterjaliveo nõuete rikkumise eest
§ 564 Juriidilise isiku haldusõiguserikkumise asja menetlemine
§ 565 Juriidilisele isikule haldusõiguserikkumise protokolli koostamine
§ 566 Juriidilise isiku haldusõiguserikkumise asja arutamine
§ 567 Füüsilise isiku vastutus juriidilise isiku haldusõiguserikkumise asjas
§ 568 Juriidilisele isikule halduskaristuse määramise aegumistähtaeg
(1) Käesolevat seadust kohaldatakse maa, sellel kasvava taimestiku ja seal eluneva loomastiku suhtes juhul, kui see maa on metsamaana maakatastrisse kantud või vastab käesoleva seaduse paragrahv 2 vähemalt ühe punkti nõuetele.
(2) Kohaliku omavalitsuse volikogu otsusel võidakse rakendada käesoleva seaduse paragrahv 10-24, 27-34 ja 55-56 ka juhul, kui paragrahv 2 punktis 1 nimetatud tunnustega maatükk on väiksem kui 0,5 ha.
(3) Korraldamisele kuuluvad kõik metsad, mille suhtes käesolevat seadust kohaldatakse paragrahv 3 lõike 1 kohaselt.
(7) Metsa korraldamise kulud kaetakse riigieelarvest, välja arvatud käesoleva seaduse paragrahv 45 lõike 1 punktis 3 toodud juhul.
2) säilikpuud ja bioloogilise mitmekesisuse tagamiseks vajalikud puud või nende säilinud püstiseisvad osad tüvepuidu kogumahuga vähemalt 5 tm hektari kohta.
2) raie tehakse metsakaitse eeskirjaga sätestatud korras Metsakaitse- ja Metsauuenduskeskuse tehtud ekspertiisi alusel kooskõlas käesoleva seaduse paragrahv 12 lõikega 3;
Lubatud on üksnes käesoleva seaduse paragrahvides 12-14, 16-19 ja 34 nimetatud raied.
(2) Metsa maaparandussüsteemi rajamise tingimused, maaparandusprojekti kooskõlastamise ja maaparandussüsteemi ehitusloa väljaandmise korra sätestab maaparandusseadus ( RT I 1994, 34, 534 ).
(3) Kui metsa majandamine on vastuolus käesoleva seaduse paragrahv 24 lõike 2 punktide 3 ja 4 nõuetega, on keskkonnajärelevalve asutustel õigus oma otsusega metsamajanduslik tegevus peatada või lõpetada.
1) kavandatud raie liikidest vastavalt käesoleva seaduse paragrahvidele 13-14, 16-19 ja 34, metsauuendustöödest, metsakuivendussüsteemide ja metsateede ehitamisest ja uuendamisest ning nende tööde käigus loodus- ja muinsuskaitse nõuete tagamisest (kaasa arvatud võtmebiotoopide säilitamine);
5) esitama statistilised aruanded vastavalt riikliku statistika seadusele ( RT I 1997, 51, 822 ) ja metsateatise.
(2) Metsa kasutamise eesmärgi määrab metsaomanik, kui eesmärki ei määra planeerimis- ja ehitusseaduse ( RT I 1995, 59, 1006 ; 1996, 36, 738 ; 49, 953 ) alusel kehtestatud planeering või õigusakt.
2) kaitseala sihtkaitsevööndis, kus kaitstavate loodusobjektide seaduse ( RT I 1994, 46, 773 ; 1998, 36/37, 555 ) alusel kehtestatud kaitseala kaitse-eeskirjaga (edaspidi kaitseala kaitse-eeskiri) on majandustegevus keelatud, ning sellega võrdsustatud alal.
4) teised käesoleva seaduse paragrahvis 27 nimetatud metsa kasutamise viisid, kui need on lubatud kaitseala kaitse-eeskirjaga.
5) teised käesoleva seaduse paragrahvis 27 nimetatud metsa kasutamise viisid, kui need ei ole planeerimis- ja ehitusseaduse alusel kehtestatud planeeringuga vastuolus või õigusaktiga keelatud.
(2) Tulundusmetsas on lubatud kõik käesoleva seaduse paragrahvis 27 nimetatud metsa kasutamise viisid.
(3) Metsakaitse- ja Metsauuenduskeskuse põhim��äruse kinnitab keskkonnaminister.
(1) Riik peab arvestust metsa pindala, tagavara, paiknevuse ja seisundi kohta käesoleva seaduse paragrahv 6 kohaselt tehtavast inventeerimisest saadud andmete alusel riiklikus registris.
2) ENSV taluseaduse ( ENSV Teataja 1989, 39, 611 ; RT I 1993, 72/73, 1021 ; 1994, 30, 465 ; 66, 1159 ) ja sellega võrdsustatud alusel seaduslikus korras põliseks kasutamiseks antud maal kasutamisõiguse saanud isik, kes on käesolevas seaduses võrdsustatud metsaomanikuga;
(3) Õigust kasutada riigimetsa rekreatsiooniks, kõrvalkasutuseks, jahipidamiseks, teadus- ja õppetööks ning riigikaitseks võib riigimetsa majandaja võõrandada tasuta või tasu eest, arvestades käesoleva seaduse paragrahv 32 lõigetes 1 ja 2 sätestatut.
(6) Käesoleva seaduse nõuetele vastavaks metsa kasvatamiseks ja uuendamiseks vajalikku raieõigust kasutab riigimetsa majandaja ise või annab üle riigivaraseaduse ( RT I 1995, 22, 327 ; 1996, 36, 738 ; 40 , 773 ; 48, 942 ; 81, 1446 ; 1997, 45, 724 ; 1998, 30, 409 ) paragrahv 24 lõike 1 punkti 6 alusel.
(5) Kasvava metsa raieõiguse ja metsamaterjali müügihind avalikul enampakkumisel ja eelläbirääkimistega pakkumisel ei tohi olla madalam käesoleva paragrahvi lõike 3 punkti 1 kohaselt määratud alghinnast.
(7) Keskuse raamatupidamise korraldamisel kohaldatakse raamatupidamise seadusega ( RT I 1994, 48, 790 ; 1995, 26-28, 355 ; 92, 1604 ; 1996, 40, 773 ; 42, 811 ; 49, 953 ; 1998, 59, 941 ) juriidilistele isikutele kehtestatud nõudeid.
(8) Turismialase tegevuse korraldamisel kohaldatakse keskusele turismiseadusega ( RT I 2000, 95, 607 ) ettevõtjale kehtestatud nõudeid.
1) käesoleva seaduse paragrahv 50 lõike 3 järgsest metsatulust;
Keskuse valduses oleva riigivara kasutamisest, kasutusse andmisest ja võõrandamisest saadava tulu suhtes ei rakendata riigivaraseaduse paragrahv 16 lõikes 4, paragrahv 17 lõikes 2 ja paragrahv 24 lõikes 2 sätestatut.
(1) Keskuse tegevust kontrollib Riigikontroll. Riigikontrollil on kontrollimise tulemuse alusel õigus teha Riigikogule, keskkonnaministrile, majandusministrile ja rahandusministrile ettepanek käesoleva seaduse paragrahv 49 lõike 4 alusel nõukogu liige või liikmed tagasi kutsuda.
7. peatükk RIIKLIK JÄRELEVALVE JA VASTUTUS KÄESOLEVA SEADUSE JA SELLE ALUSEL ANTUD ÕIGUSAKTIDE RIKKUMISE EEST
Riiklikku järelevalvet metsa uuendamise, kasvatamise ja kasutamise ning metsakaitse seaduslikkuse üle teostavad keskkonnajärelevalve asutused keskkonnajärelevalve seadusega ( RT I 1997, 86, 1460 ) sätestatud korras.
§ 56. Vastutus käesoleva seaduse ja selle alusel antud õigusaktide rikkumise eest
(1) Käesoleva seaduse ja selle alusel antud õigusaktide rikkumise eest kohaldatakse seadusega sätestatud korras:
1) füüsilistele isikutele - haldus-, tsiviil- või kriminaalvastutust;
2) juriidilistele isikutele - haldus- ja tsiviilvastutust.
(4) (Kehtetu)
§ 561. Juriidilise isiku haldusvastutus metsa uuendamise, kasvatamise, kasutamise ja metsakaitse nõuete rikkumise eest
Metsa uuendamise, kasvatamise, kasutamise ja metsakaitse nõuete rikkumise eest - karistatakse kuni 50 000kroonise rahatrahviga.
§ 562. Juriidilise isiku haldusvastutus puude ja põõsaste ebaseadusliku raiumise, muul viisil kahjustamise ja metsamajanduslike rajatiste kahjustamise eest
Puude või põõsaste ebaseadusliku raiumise või muul viisil kahjustamise, samuti metsakultuuride, loodusliku uuenduse ning metsamajanduslike rajatiste või tähiste hävitamise või kahjustamise eest - karistatakse kuni 50 000kroonise rahatrahviga.
§ 563. Juriidilise isiku haldusvastutus kasvava metsa raieõiguse ja metsamaterjaliga sooritatavate tehingute nõuete ja metsamaterjaliveo nõuete rikkumise eest
(1) Kasvava metsa raieõiguse või metsamaterjaliga sooritatavate tehingute nõuete või metsamaterjaliveo nõuete rikkumise eest - karistatakse kuni 50 000kroonise rahatrahviga.
(2) Juriidilise isiku valduses oleva mootorsõiduki lubamise eest veoseleheta või varastatud metsamaterjali veoks - karistatakse kuni 30 000kroonise rahatrahviga.
§ 564. Juriidilise isiku haldusõiguserikkumise asja menetlemine
Juriidilise isiku haldusõiguserikkumise asja menetlemine toimub haldusõiguserikkumiste seadustikus ( RT 1992, 29, 396 ; RT I 1999, 41, 496 ) ettenähtud korras, arvestades käesolevas seaduses sätestatud erisusi.
§ 565. Juriidilisele isikule haldusõiguserikkumise protokolli koostamine
(1) Käesoleva seaduse paragrahvides 56.1 ja 56.2 sätestatud haldusõiguserikkumiste kohta võib juriidilisele isikule protokolli koostada keskkonnakaitseinspektor või politseiametnik.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud haldusõiguserikkumise protokollis näidatakse:
4) haldusõiguserikkumise koht, aeg ja kirjeldus ning rikkumisega põhjustatud materiaalse kahju ulatus;
5) viide seadussättele, mida rikuti;
6) viide seadussättele, mis näeb ette vastutuse;
7) haldusõiguserikkumist tõendavad materjalid, nagu tunnistajate seletused, ekspertiisi või analüüsi tulemused või teised asja lahendamiseks vajalikud materjalid;
8) märkus selle kohta, et haldusõiguserikkujale on selgitatud tema õigusi ja kohustusi;
9) muud andmed, mis on haldusõiguserikkumise asja lahendamiseks vajalikud.
(3) Protokollile kirjutavad alla selle koostaja ja õiguserikkuja pädev esindaja. Kui haldusõiguserikkuja esindaja keeldub protokollile alla kirjutamast ja seletust andmast, teeb protokolli koostaja protokollile sellekohase märkuse. Kui haldusõiguserikkuja esindaja seda nõuab, lisatakse protokollile tema märkused protokolli kohta.
§ 566. Juriidilise isiku haldusõiguserikkumise asja arutamine
Juriidilise isiku haldusõiguserikkumise asjades on asja arutamise ja karistuse määramise õigus maa- või linnakohtul.
§ 567. Füüsilise isiku vastutus juriidilise isiku haldusõiguserikkumise asjas
Kui füüsiline isik pani toime käesolevas seaduses nimetatud teo, tegutsedes juriidilise isiku nimel või huvides, võib selle rikkumise asjas kohaldada karistust füüsilisele ja juriidilisele isikule samaaegselt.
§ 568. Juriidilisele isikule halduskaristuse määramise aegumistähtaeg
Halduskaristust võib juriidilisele isikule määrata kuue kuu jooksul haldusõiguserikkumise avastamise päevast arvates, kuid mitte hiljem kui aasta möödumisel õiguserikkumise päevast.
§ 59. [Käesolevast tekstist välja jäetud]


Eraüldhariduskoolide toetamine 2019. aasta vallaeelarvest – Riigi Teataja
Eraüldhariduskoolide toetamine 2019. aasta vallaeelarvest
Eraüldhariduskoolide toetamine 2019. aasta vallaeelarvest - sisukord
§ 4 Erakoolile toetuse andmine
§ 6 Toetuse sihtotstarve
§ 7 Erakooli pidaja teavitamiskohustus
§ 8 Toetuse väljamaksmise peatamine ja tagasinõudmine
RT IV, 30.03.2019, 17
Vastu võetud 28.03.2019 nr 8
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5 alusel ja arvestades erakooliseaduse § 222 lõiget 1.
Määrus reguleerib Tartu valla eelarvest eraüldhariduskooli pidajale toetuse andmise tingimusi ja korda ajavahemikul 1. jaanuar 2019 kuni 31. detsember 2019.
Eraüldhariduskool (edaspidi erakool) on eraõigusliku juriidilise isiku (edaspidi erakooli pidaja) asutus, kes tegutseb põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse ning erakooliseaduse alusel, omab kehtivat tegevusluba ning võimaldab üldhariduse omandamist riiklikule õppekavale vastava õppekava alusel.
Tartu valla eelarvest toetatakse erakooli pidajat, kui:
1) erakool tegutseb Eesti Vabariigis;
2) erakooli pidaja ja tema tegevus vastab õigusaktides esitatud nõuetele;
3) erakooli pidajal on kehtiv tegevusluba;
4) erakooli pidajal puudub riiklike maksude või maksete võlgnevus;
5) erakoolis õppiva õpilase (edaspidi toetatav õpilane) enda ja ühe tema seadusliku esindaja (edaspidi vanem) elukoha andmetena on rahvastikuregistrisse kantud Tartu vald;
6) toetatav õpilane õpib põhikoolis;
7) toetatava õpilase eest ei maksa täies ulatuses õppekoha tegevuskulude katmiseks toetust riik;
8) toetatava õpilase andmed on kantud EHIS süsteemi.
§ 4. Erakoolile toetuse andmine
(1) Erakooli pidajale antakse õpilase kohta toetus kalendrikuu eest kuumäära alusel, kui on täidetud kõik käesoleva määruse paragrahvis 3 sätestatud tingimused.
(2) Kui riik osaleb toetatava õpilase õppekoha tegevuskulude katmises osaliselt, antakse erakooli pidajale selle õpilase eest toetus suuruses, mis saadakse toetuse kuumäära ja riigi antava toetuse lahutamise tulemusel.
(3) Kui õpilane alustab või lõpetab erakoolis õppimise kalendrikuu kestel, antakse erakooli pidajale toetus päevamäära alusel, lähtudes tööpäevade arvust, mil õpilane vastavas kuus õppekohta kasutas.
(4) Erakooli toetus makstakse välja hiljemalt haridusteenuse osutamisele järgneva kuu 15. kuupäevaks ülekandega erakooli pidaja pangakontole.
1. jaanuarist 2019 kuni 31. detsember 2019 makstakse erakooli pidajale toetatava õpilase eest toetust 23 eurot kuus.
§ 6. Toetuse sihtotstarve
Erakooli pidaja võib määruse kohaselt saadud toetust kasutada erakooli tegevuskulude katteks.
§ 7. Erakooli pidaja teavitamiskohustus
(1) Erakooli pidaja on kohustatud Tartu Vallavalitsust teavitama kõikidest asjaoludest, mis tingivad või võivad tingida käesolevas määruses nimetatud toetuse andmise lõpetamise, sealhulgas toetatavatest õpilastest, kes on lõpetanud õppimise erakoolis.
(2) Erakooli pidaja on kohustatud viivitamatult teavitama Tartu Vallavalitsust järelevalveorgani tehtud ettekirjutustest ja nende täitmisest.
§ 8. Toetuse väljamaksmise peatamine ja tagasinõudmine
(1) Tartu Vallavalitsus peatab toetuse väljamaksmise, kui toetuse andmise aluseks olevad tingimused ei ole täidetud, erakooli pidaja ei luba Tartu Vallavalitsuse esindajat haridusteenuse osutamiseks kasutatavatesse ruumidesse kontrolli tegemiseks või ei esita nõutud andmeid ja dokumente tähtaegselt.
(2) Kui pärast erakooli toetuse väljamaksmist selgub, et toetuse andmise aluseks olevad tingimused ei olnud täidetud, on Tartu Vallavalitsusel õigus aluseta makstud toetus väljamaksmisele kuuluva toetusega tasaarveldada või nõuda aluseta väljamakstud toetus tagasi.
(1) Tartu Vallavalitsusel on õigus igal ajal kontrollida toetuse maksmise aluseks olevate tingimuste täitmist ja toetuse kasutamise sihtotstarbelisust.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud kontrolli tegemiseks on Tartu Vallavalitsusel õigus:
1) nõuda Tartu valla eelarvest toetatava erakooli pidajalt haridusteenuse osutamisega seotud andmete ja dokumentide (sealhulgas andmeid vanemalt saadud õppemaksu kohta) esitamist;
2) küsida Tartu valla eelarvest toetatava õpilase vanemalt andmeid haridusteenuse kasutamise kohta;
3) siseneda eelneval kokkuleppel Tartu valla eelarvest toetatava haridusteenuse osutamiseks kasutatavatesse ruumidesse haridusteenuse osutamisega seotud asjaolude kontrollimiseks.
(1) Määrus jõustub kolmandal päeval peale Riigi Teatajas avalikustamist.
(2) Määrust rakendatakse tagasiulatuvalt alates 01.01.2019.
Vahur Poolak


25. september kuni 1. oktoober: uusi videomänge – palju lõbu igale maitsele, arhiivist ronis välja ka esimene "tõeline" Mario mäng - FORTE
25.september 2017 09:00
Olgu selleks siis Forza Motorsport 7 Ultimate Edition ehk uus väljalase ühes maailma parimas kihutamismängude sarjas, pinball'i-sõpradele Pinball FX3, Telltale'i seikluse Batman: The Enemy Within teine jagu, reaalaja-strateegiate fännidele Total War: Warhammer II, 1930ndate multikatest inspireeritud Cuphead, uus FIFA 18 või hoopis miskit muud, kirjutab ajaveeb M Kuubis.
Lühendid: iOS - Apple'i nutiseade, PC - Windowsi arvuti, PS3 ja 4 - PlayStation 3 ja 4, PSV - PS Vita, X360 - Xbox 360, XONE - Xbox One. 3DS, Android ja Switch pole lühendid, vaid mänguplatvormide pärisnimed.
25. SEPTEMBER, ESMASPÄEV
* Elisa: Seduce the Innkeeper (PC)
* Tarim (PC)
* The jungle (PC)
26. SEPTEMBER, TEISIPÄEV
* Danganronpa V3: Killing Harmony (PC)
* DreamWorks Voltron VR Chronicles (PC, PS4)
* Fallout 4: Game of the Year Edition (PC, PS4, XONE)
* Hob (PC)
* Light Tracer (PS4)
* Lightfield (PS4, XONE)
* Megaton Rainfall (PS4)
* Nioh – Bloodshed’s End (PS4)
* Pinball FX3 (PC, PS4, XONE)
* Ruiner (PC, PS4, XONE)
* RAID: World War II (PC)
* Splasher (PS4, XONE)
* Zwei: The Ilvard Insurrection (PC)
* Batman: The Enemy Within – Episode 2: The Pact (An, iOS, PC, PS4, Switch, XONE)
27. SEPTEMBER, KOLMAPÄEV
* Arcade Archives: Mario Bros. (Switch)
* Hob (PS4)
* Lilith-M (XONE)
* Stable Orbit (PC)
* SteamWorld Dig 2 (PS4, PSV)
* The Walking Vegetables (PC)
28. SEPTEMBER, NELJAPÄEV
* Fall of Light (PC)
* Hive Jump (Wii U)
* Mecho Tales (PC)
* Picross S (Switch)
* The Cold War Era – Arms Race (PC)
* Total War: Warhammer II (PC)
* Vaporum (PC)
29. SEPTEMBER, REEDE
* 8-Bit Armies (PS4)
* Battle Garegga Rev.2016 (XONE)
* Blue Reflection (PC, PS4)
* Cuphead (PC, XONE)
* Danganronpa V3: Killing Harmony (PSV, PS4)
* Don’t Knock Twice (PS4)
* FIFA 18 (PC, X360, PS3, PS4, XONE, Switch)
* Forza Motorsport 7 Ultimate Edition (XONE)
* One Piece: Unlimited World Red Deluxe Edition (Switch)
* Syndrome (XONE)
* Yo-kai Watch 2: Psychic Specters (3DS)
MÄRKSÕNAD Android arvuti iOS mängukonsoolid Nintendo taskukonsoolid Nintendo Switch (mänguseade) nutiseade PS Vita (pihukonsool) PS3 (PlayStation 3) PS4 (PlayStation 4) videomängud Windows (opsüsteemid) Xbox 360 Xbox One
18-24. september: uusi videomänge – rikkalik valik eri žanrites meelelahutust (3) 19.09.2017


Mõisaküla linna raamatukogu direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi tingimused ja läbiviimise kord – Riigi Teataja
Mõisaküla linna raamatukogu direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi tingimused ja läbiviimise kord
Mõisaküla linna raamatukogu direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi tingimused ja läbiviimise kord - sisukord
RT IV, 17.11.2012, 39
Vastu võetud 21.09.2010 nr 7
Määrus kehtestatakse “Rahvaraamatukogu seaduse” § 7 lg 2 alusel.
§ 1. Mõisaküla linna raamatukogu direktori vaba ametikoht täidetakse avaliku konkursi korras.
§ 2. Konkursil võivad osaleda kõik isikud, kes vastavad Rahvaraamatukogu seadusega kehtestatud kvalifikatsiooninõuetele ning Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud eesti keele oskuse nõuetele.
§ 3. Konkursil osalevate isikute vastavus kvalifikatsiooninõuetele peab olema dokumentaalselt tõestatud.
§ 4. Konkursi kuulutab välja Mõisaküla Linnavalitsus (edaspidi linnavalitsus) korralduse alusel, avaldades vastava konkursiteate maakonna ajalehes “Sakala”, linna veebilehel www.moisakyla.ee, linna teadetetahvlil vähemalt kümme tööpäeva enne konkursi toimumist.
§ 5. Ajalehes avaldatav konkursiteade peab sisaldama järgmisi andmeid: raamatukogu nimi ja aadress; raamatukogu direktorile esitatavad nõuded; avalduse esitamise tähtaeg ja koht; koos avaldusega esitatavate dokumentide loetelu.
§ 6. Konkurss loetakse väljakuulutatuks konkursiteate ajalehes avaldamise kuupäevast alates.
§ 7. Konkursist saavad osa võtta isikud, kelle avaldus koos teiste konkursiteates avaldatud dokumentidega laekuvad linnavalitsusele hiljemalt konkursiteates märgitud dokumentide esitamise tähtajaks.
§ 8. Linnavalitsusele esitatud dokumendid registreeritakse vastavalt linnavalitsuse asjaajamise korrale.
§ 9. Linnasekretär korraldab dokumentide edastamise komisjoni liikmetele tutvumiseks vähemalt kolm tööpäeva enne komisjoni koosoleku toimumist.
§ 10. Kandidaat esitab komisjonile järgmised dokumendid: kirjaliku avalduse; CV elulookirjeldus); ametikohale esitatud nõuetele vastavust tõendavate dokumentide koopiad;4. motivatsioonikirja.
§ 11. Konkursist osavõtjatel on õigus saada linnavalitsusest teavet raamatukogu tegevusest, külastada raamatukogu ning tutvuda teavikute fondiga.
§ 12. Konkursi viib läbi linnavalitsuse korraldusega moodustatud 5-liikmeline konkursikomisjon.
§ 13. Komisjoni koosseisu kuuluvad: linnapea–komisjoni esimees; volikogu esimees;volikogu haridus- ja kultuurikomisjoni esindaja; linnasekretär; pearaamatupidaja.
§ 14. Komisjoni töövorm on kinnine koosolek.
§ 15. Komisjon on töövõimeline, kui koosolekust võtavad osa komisjoni esimees ja vähemalt kaks liiget.
§ 16. Komisjon võtab otsused vastu avalikul hääletamisel poolthäälteenamusega. Häälte võrdse jagunemise korral otsustab komisjoni esimehe hääl.
§ 17. Komisjoni koosolekud protokollitakse ning protokollile kirjutavad alla komisjoni esimees ja koosolekust osavõtnud komisjoni liikmed.
§ 18. Komisjoni esimees kutsub esimese koosoleku kokku konkursiteates märgitud avalduste esitamise tähtajast arvates ühe nädala jooksul.
§ 19. Kandidaatide hindamiseks korraldab komisjon dokumendi- ja vestlusvooru.
§ 20. Dokumendivoorus hinnatakse kandidaate esitatud dokumentide alusel. Dokumendivooru tulemusena kandidaat kas lubatakse vestlusvooru või mitte.
§ 21. Vestlusvooru mittepääsenud kandidaadile saadetakse kirjalik teade hiljemalt otsuse tegemise kuupäevale järgneval tööpäeval.
§ 22. Vestlusvooru lubatud kandidaadile saadetakse hiljemalt otsuse tegemise kuupäevale järgneval tööpäeval kirjalik teade, milles märgitakse vestlusele kutsumise täpne aeg ja koht arvestusega, et kandidaat saaks teate kätte vähemalt kolm päeva enne vestluse toimumist.
§ 23. Enne vestlusvooru algust tutvustab komisjoni esimees kandidaatidele nende õigusi, komisjoni koosseisu ning konkursi läbiviimise korda ja viisi.
§ 24. Kandidaadil on õigus anda vestluse käigus lisaks komisjoni poolt esitatud küsimustele täiendavaid selgitusi ning nõuda komisjonilt täiendavat teavet ja selgitusi, loobuda kandideerimisest konkursi igas staadiumis; saada teada enda kohta tehtud otsusest.
§ 25. Komisjonil on õigus nõuda täiendavat teavet kandideerija elu- ja tööalase tegevuse kohta.
§ 26. Kandidaat võtab koosolekust osa ainult vestluse ajal. Kandidaatidega vesteldakse eraldi.
§ 27. Vestlusvoorus tutvustavad kandidaadid end lühidalt ning esitavad raamatukogu visiooni, seejärel esitavad komisjoni liikmed küsimusi.
§ 28. Komisjonil on õigus vestlusvoorus osalenud kandidaatide nimed avalikustada.
§ 29. Komisjon võtab iga kandidaadi kohta vastu ühe järgmistest otsustest: tunnistada kandidaat ametikohale vastavaks; tunnistada kandidaat ametikohale mittevastavaks; tunnistada kandidaat koosolekule mitteilmunuks.
§ 30. Ametikohale vastavaks tunnistatud kandidaatide hulgast valib komisjon ühe kandidaadi, kelle esitab linnavalitsusele ametisse kinnitamiseks. Teistele kandidaatidele saadetakse vastav kirjalik teade hiljemalt otsuse tegemisele järgneval tööpäeval
§ 31. Kui konkursi tulemusena ei leitud kandidaati raamatukogu direktori ametikohale või kui konkursil osalemiseks ei esitatud ühtegi avaldust, loetakse konkurss luhtunuks. Linnapea määrab raamatukogu direktori kohusetäitja ning linnavalitsus kuulutab välja uue konkursi.
§ 32. Kandidaadil on õigus komisjoni otsusega mittenõustumisel käesolevas korras kehtestatud protseduurireeglite rikkumise tõttu pöörduda kolme tööpäeva jooksul arvates otsuse tegemisest kaebusega linnavalitsuse poole. Linnavalitsusel on õigus tühistada komisjoni otsus ning kuulutada välja uus konkurss.Paragrahvi tekst
§ 33. Raamatukogu direktori kinnitab ametisse linnavalitsus. Linnapea sõlmib töölepingu kahe nädala jooksul linnavalitsuse poolt ametisse kinnitamise päevast arvates, kuid mitte enne kui kolme tööpäeva möödudes komisjoni otsuse tegemise päevast.
§ 34. Linnapea ei sõlmi temale esitatud isikuga töölepingut, kui kandidaat loobus kirjaliku avaldusega raamatukogu direktori ametikohast;enne töölepingu sõlmimist ilmnevad seaduses sätestatud asjaolud, mis välistavad töölepingu sõlmimise; isik ei ole ilmunud määratud tähtajal töölepingut sõlmima, välja arvatud juhul, kui töölepingu sõlmimine lükkus edasi kuni kümneks kalendripäevaks isiku haiguse või vigastuse või ootamatult tekkinud isiklikku või perekondlikku laadi takistuse tõttu.
§ 35. Kui linnapea ei sõlminud töölepingut käesoleva korra punktis 34. loetletud asjaoludel, korraldab komisjon uue hääletamise, valides ametikohale vastavaks tunnistatud kandidaatide hulgast raamatukogu direktori ametikohale nimetamiseks uue kandidaadi. Kui ametikohale vastavaks tunnistatud kandidaate ei olnud rohkem kui ametisse kinnitamiseks esitatu, kuulutatakse vastavalt punktile 31 välja uus konkurss.
§ 36. Määrus jõustub kolmandal päeval pärast avalikustamist.
Leili Ruus


Asbesti sisaldavate jäätmete käitlusnõuded - sisukord
§ 2 Asbesti muudest jäätmetest eraldamise nõue
§ 3 Asbestijäätmete kogumine
§ 4 Asbestijäätmete vedu
§ 5 Asbestijäätmete taaskasutamise keeld
§ 6 Asbestijäätmete kõrvaldamine
§ 7 Asbestijäätmete töötlemine
§ 8 Asbestijäätmete vaheladustamine
§ 9 Asbestijäätmete vastuvõtmine prügilasse
§ 10 Prügilad asbestijäätmete ladestamiseks
§ 11 Asbestijäätmete ladestusala märgistamine
RT I, 04.06.2013, 9
Asbesti sisaldavate jäätmete käitlusnõuded1
Vastu võetud 21.04.2004 nr 22
RTL 2004, 49, 848
14.07.2010 RT I 2010, 48, 302 19.07.2010
1 87/217/EMÜ asbestist põhjustatud keskkonnareostuse vältimise ja vähendamise kohta (EÜT L 85, 28.03.1999) ja 1999/31/EÜ prügilate kohta (EÜT L 182, 16.7.1999; L 284, 31.10.2003 lk 1–52).
2 Chemical Abstracts Service’i poolt kemikaalile omistatud registreerimisnumber.


§ 8 Põllumajandusloomade pidamisel ja loomsete saaduste käitlemisel osalevate isikute meditsiiniline kontroll
§ 431 Loomatauditõrje programm
17.03.2004 RT I 2004, 19, 135 01.04.2004 , osaliselt 1. 05. 2004
(1) Käesolevas seaduses käsitletakse looma, loomseid saadusi ja nende käitlemist ning loomseid jäätmeid veterinaarkorralduse seaduse (RT I 1999, 58, 608; 97, 861; 2001, 3, 4; 93, 565 ja 566) §-s 2 esitatud tähenduses.
(23) --(26)
[Kehtetud - RT I 2004, 19, 135 - jõust. 01.04.2004]
§ 8. Põllumajandusloomade pidamisel ja loomsete saaduste käitlemisel osalevate isikute meditsiiniline kontroll
(1) Loomapidaja ja isik, kes oma tööülesannete tõttu puutub vahetult kokku põllumajandusloomade ja loomsete saadustega, peab nakkus- ja parasitaarhaiguste tuvastamiseks ning nende leviku tõkestamiseks käima nii enne loomapidamise alustamist või töösuhte algust kui ka loomapidamise või töösuhte ajal korrapäraselt tervisekontrollis ning tal peab olema rahvatervise seaduse (RT I 1995, 57, 978; 1996, 3, 56; 49, 953; 1997, 37/38, 569; 1999, 30, 415; 88, 804; 2001, 23, 128; 2002, 32, 187; 53, 336; 61, 375; 63, 387; 90, 521; 2003, 26, 156 ja 160) ja selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuetele vastav tervisetõend. Tervisekontrolli nõuet ei kohaldata loomapidajale, kes peab loomi, et saada loomseid saadusi enda tarbeks.
Lisaks veterinaarkorralduse seaduse §-s 35 sätestatule on loomapidaja kohustatud:
(3) Põllumajandusloomade register on vastavalt andmekogude seadusele (RT I 1997, 28, 423; 1998, 36/37, 552; 1999, 10, 155; 2000, 50, 317; 57, 373; 92, 597; 2001, 7, 17; 17, 77) põllumajandusministri ettepanekul asutatud riiklik register .
[RT I 2004, 19, 135 - jõust. 01.04.2004; 1. 05. 2004]
(4) Karjast on lubatud välja viia vaid kliiniliselt tervet looma, kes on identifitseeritud ja registreeritud käesoleva seaduse § 11 alusel kehtestatud korra kohaselt ning kes vastab käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuetele. (õ) 23.05.2008 18:10
(3) [Kehtetu - RT I 2004, 19, 135 - jõust. 01.04.2004]
Veterinaartõendid
(1) Veterinaartõend on looma või loomse saaduse käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud veterinaarnõuetele vastavust tõendav dokument.
(2) Veterinaartõendi väljaandmise õigus on järelevalveametnikul ja volitatud veterinaararstil, kellele on antud vastav kontrollipädevus ja kelle järelevalvealases piirkonnas loom või loomne saadus asub. Veterinaartõend antakse välja juhul, kui loom viiakse teise järelevalveametniku või volitatud veterinaararsti teeninduspiirkonda, välja arvatud tapamajja viimise puhul.
(3) Veterinaartõendite vormi- ja sisunõuded ning väljaandmise tingimused ja korra kehtestab Veterinaar- ja Toiduameti peadirektor.
§ 29. [Kehtetu – RT I 2004, 34, 236 - jõust. 01.05.2004]
Zoonoosid ja toidutekkelised haiguspuhangud
(2) Zoonooside seire korraldamisel teeb Veterinaar- ja Toiduamet koostööd sööda osas Taimetoodangu Inspektsiooniga ning inimestel levivate zoonooside epidemioloogia ja toidu osas Tervisekaitseinspektsiooniga.
(2) Toidutekkeliste haiguspuhangute epidemioloogilist uurimist teevad Tervisekaitseinspektsioon nakkushaiguste ennetamise ja tõrje seaduse (RT I 2003, 26, 160; 2004, 27, 177; 30 208; 2005, 13, 63) alusel ning Veterinaar- ja Toiduamet käesoleva seaduse ja toiduseaduse alusel.
§ 431. Loomatauditõrje programm
(1) Loomatauditõrje programm on loomataudide ennetamise ja tõrjemenetluste täpsustatud kava, milles sätestatakse loomataudide ennetamise ja tõrjemenetluste loetelu ning vastavate menetluste mahud loomataudide kaupa iga aasta kohta.
(2) Loomatauditõrje programmi kehtestab Veterinaar- ja Toiduameti peadirektor .
(2) Järelevalvet transpordivahendite, loomade ja inimeste liikumise piirangute täitmise üle taudipunktis, ohustatud ja järelevalvetsoonis teostab Politseiamet.
(1) Kui on tegemist eriti ohtliku loomataudiga või kui loomataud levib ulatuslikult, informeerib Veterinaar- ja Toiduameti peadirektor sellest põllumajandusministrit, kes teeb vajaduse korral Vabariigi Valitsusele ettepaneku kuulutada välja eriolukord vastavalt eriolukorra seadusele (RT I 1996, 8, 164; 1999, 57, 598).
3) vaktsineerimise ja passiivse immuniseerimise kulud;
(1) Riik hüvitab eriti ohtlike loomataudide ennetamise ja tõrjega seotud põllumajandusloomade taudikahju käesoleva seaduse §-s 55 loetletud kulud ning muude loomataudide ennetamise ja tõrjega seotud põllumajandusloomade taudikahju käesoleva seaduse § 56 lõike 3 alusel kehtestatud korras sätestatud kulud.
Veterinaarjärelevalve objekti tegelikule seisundile mittevastava veterinaartõendi väljastamise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut.
(1) Käesoleva seaduse §-des 581–589 sätestatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku (RT I 2001, 61, 364) üldosa ja väärteomenetluse seadustiku (RT I 2002, 50, 313) sätteid.
§-d 59--611.
§ 63- 64. [Käesolevast tekstist välja jäetud]


§ 79 Enampakkumine mitmekordse arestimise puhul
§ 123 Kinnisasja sekvestrile üleandmine
§ 175 Sissenõudjate nõuete arvestamine
09.05.2005 otsus nr 828
(õ) 11.10.2005 10:40
10) uurimisasutuse või prokuratuuri määrus varalise karistuse mõistmiseks vajalike andmete kindlakstegemiseks ja kriminaalmenetluse kulude hüvitamiseks kohtueelses menetluses;
13) Maksu- ja Tolliameti ettekirjutus riigilõivu sissenõudmiseks;
(1) Kohtutäitur peab võlgnikule kätte toimetama täitmisteate ja täitedokumendi ärakirja ning täitemenetluse osalistele vara arestimise akti ja enampakkumise akti, samuti oma otsused kohtutäituri tegevuse peale esitatud kaebuste kohta ning muud seaduses sätestatud dokumendid.
(2) Dokumentide kättetoimetamisele kohaldatakse tsiviilkohtumenetluses menetlusdokumentide kättetoimetamise kohta sätestatut, kui käesolevast seadustikust ei tulene teisiti. Kohtutäitur võib dokumendi ka ise kätte toimetada. Tsiviilkohtumenetluses dokumentide kättetoimetamiseks ettenähtud kohtu toiminguid teeb kohtutäitur.
(2) Täitmisteate võlgnikule kättetoimetamisega loetakse täitemenetlus alanuks. Tähtaja järgimise ja katkemise arvestamisel ning tekkinud täitekulude osas loetakse täitemenetluse alguseks sissenõudja avalduse kohtutäiturini jõudmise aeg, kui täitekutse toimetatakse võlgnikule kätte.
(5) Avalikult kättetoimetatava täitmisteate puhul loetakse täitmisteade võlgnikule kättetoimetatuks viie päeva möödumisel selle teistkordsest avaldamisest väljaandes Ametlikud Teadaanded. Väljaandes Ametlikud Teadaanded avaldatavad andmed määrab kindlaks justiitsminister määrusega .
(3) Krediidiasutuselt võib kohtutäitur nõuda andmeid võlgniku kontode ja Eesti väärtpaberite keskregistri pidajalt andmeid väärtpaberikontode kohta.
02.01.2013 09:10
Veaparandus - Lisatud esimese lõike number. Alus: Riigi Teataja seaduse § 10 lõige 3 ja Riigikogu 18.12.2012 taotlus nr 2-7/12-330/1.
(2) Menetluse lõpetamise ja peatamise otsus toimetatakse kätte võlgnikule ja sissenõudjale. Otsus toimetatakse kätte ka kolmandale isikule, kui peatamist või lõpetamist taotles kolmas isik.
(2) Kohtutäitur kustutab täitemenetlusregistrist andmed võlgniku vande kohta, kui vande andmisest on möödunud kaks aastat.
(1) Võlgniku valduses olevate asjade arestimiseks kirjutab kohtutäitur asjad üles ja keelab nende käsutamise või teeb avalduse asja käsutamise keelumärke kandmiseks registrisse. Registripidaja kannab kohtutäituri avalduse alusel registrisse asja käsutamise keelumärke.
Veaparandus - Parandatud täheviga sõnas "teisiti" Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 3 alusel arvestades Riigikogu Kantselei 6.02.2014 taotlust nr 4-14/14-3/8
(7) Võlgnik ja sissenõudja võivad kohtutäituri määratud hinna kohtutäiturile esitatava kaebusega vaidlustada. Hinna võib vaidlustada kolme päeva jooksul alates hinna teadasaamisest, kuid mitte hiljem kui enampakkumise kuulutuse ilmumise päevale järgneval tööpäeval.
§ 79. Enampakkumine mitmekordse arestimise puhul
(1) Kohtutäitur kontrollib enne enampakkumise kuulutuse avaldamist, kas mõne teise sissenõudja avalduse alusel toimuvas täitemenetluses sama võlgniku vastu on samad asjad arestitud või kas on välja kuulutatud samade asjade enampakkumine.
(2) Kui asja on arestinud erinevad kohtutäiturid, annab asja hiljem arestinud kohtutäitur täitemenetluses kogutud dokumendid üle võlgniku asjade esimese arestimise korraldanud kohtutäiturile. Kohtutäitur teavitab üleandmisest sissenõudjat ja võlgnikku ning peatab täitemenetluse. Menetlus uuendatakse, kui sissenõudja nõuet ei rahuldata enampakkumise tulemi arvel.
(3) Esimese arestimise korraldanud kohtutäitur korraldab enampakkumise ja tulemi jaotamise kõigi sissenõudjate jaoks.
(2) Tagatisraha võib maksta kohtutäituri määratud kontole enne enampakkumise päeva või tasuda enampakkumise päeval enne konkreetse pakkumise tegemist sularahas, maksekaardiga või elektroonilise rahavahendiga või muu raha kohest laekumist kontrollida võimaldava vahendi abil.
8) kui samas menetluses on samade asjade enampakkumine nurjunud, siis selle enampakkumise aeg ja nurjumise põhjused.
(2) Kuulutus avaldatakse vähemalt kümme päeva enne enampakkumist väljaandes Ametlikud Teadaanded, vähemalt ühes enampakkumise kohas levivas ja ühes üleriigilise levikuga ajalehes ning avalikus arvutivõrgus. Sissenõudja või võlgniku soovil avaldab kohtutäitur kuulutuse sissenõudja või võlgniku kulul ka muudes väljaannetes.
(4) Kohtu loal võib enampakkumise kuulutuse avaldada ka vähem kui kümme päeva enne enampakkumist või anda enampakkumisest teada käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 sätestatust erineval viisil või tähtajal, kui asi võib hävida või rikneda või kui selle väärtus võib oluliselt väheneda.
(1) Sissenõude võib pöörata võlgniku kontole.
(2) Konto arestitakse arestimisakti alusel selles näidatud ulatuses. Arestimisakti vormi kehtestab justiitsminister . Kui arestimise hetkel ei ole võlgniku kontol arestimisaktis näidatud ulatuses raha, loetakse puudujäävas osas arestituks ka pärast arestimise hetke kontole laekuvad summad.
(3) Kohtutäitur edastab krediidiasutusele kirjaliku arestimisakti posti teel või tehniliste tingimuste ja vastava kokkuleppe olemasolu korral elektrooniliselt kohtutäiturile kasutamiseks kohustusliku infosüsteemi vahendusel. Konto on arestitud, kui krediidiasutus on arestimisakti kätte saanud. Arestimisakt edastatakse paberkandjal viivitamata võlgnikule pärast krediidiasutuselt arestimise kohta teatise saamist, teine eksemplar paberkandjal jäetakse toimikusse.
(4) Krediidiasutus ei või avada kontot võlgnikule, kelle konto arestimise kohta on samas krediidiasutuses täitmisel kohtutäiturilt saadud arestimisakt.
(5) Kontol olev raha kantakse vastavalt arestimisaktile arestitud ulatuses ühekordselt või perioodiliselt üle kohtutäituri ametialasele arvelduskontole, välja arvatud juhul, kui täitedokumendiks on hagi tagamise määrus. Krediidiasutus ei kanna raha kohtutäituri ametialasele kontole üle enne viie päeva möödumist arestimisakti saamisest.
(6) Arestimisakti täitmise järel vabastab kohtutäitur konto aresti alt.
(1) Kui rahalise nõude on arestinud mitu kohtutäiturit mitme sissenõudja kasuks, maksab võlgniku suhtes kohustatud kolmas isik, sealhulgas krediidiasutus, raha kohtutäituritele arestimisaktide saabumise järjekorras. Ühel päeval saabunud arestimisaktid loetakse samaaegselt saabunuks.
(3) Kui vallasasja valduse või omandiõiguse üleandmise nõue on arestitud mitme sissenõudja kasuks, on võlgniku suhtes kohustatud kolmandal isikul õigus asi kohtutäiturile välja anda. Iga sissenõudja nõudel, kelle kasuks nõue on arestitud, peab kolmas isik asja kohtutäiturile välja andma.
§ 123. Kinnisasja sekvestrile üleandmine
(1) Kinnisasja valduse või omandiõiguse üleandmise nõude arestimise korral antakse kinnisasi kohtumääruse alusel kinnisasja asukohajärgse kohtu määratud varahooldajale (edaspidi sekvester). Sekvestri määramise avalduse esitab sissenõudja.
(2) Sekvestriks ei või määrata sissenõudjat.
(3) Kinnisomandi üleandmise nõude puhul kantakse omand kohtumääruse alusel võlgnikult üle sekvestrile. Sekvestril on õigus kinnisasja suhtes esitada tahteavaldusi.
(4) Koos sekvestriga kantakse kinnistusraamatusse kinnisasja arestimine sissenõudja kasuks.
(5) Sekvestrile üleantud asjale pööratakse sissenõue kinnisasjale sissenõude pööramiseks sätestatud korras.
(6) Käesoleva paragrahvi lõigete 1–5 sätteid kohaldatakse ka sissenõude pööramisel laevakinnistusraamatusse kantud laeva või tsiviilõhusõidukite registrisse kantud õhusõiduki valduse või omandi üleandmise nõudele.
(1) Kui sissetulek kantakse võlgniku kontole krediidiasutuses, tühistab kohtutäitur võlgniku avalduse alusel kolme tööpäeva jooksul konto arestimise ulatuses, et konto jääk vastaks arestimisele mittekuuluvale sissetuleku osale alates arestimisest kuni järgmise sissetuleku laekumise tähtpäevani.
(2) Kui võlgnik osutab püsivalt teisele isikule tavaliselt tasulisi teenuseid tasuta või väga väikese tasu eest, loetakse, et sissenõudja ja teenuste saaja vahel on võlasuhe tavalise tasu ulatuses. Neid eeldusi kontrollides ja tasu arvutades tuleb arvestada kõiki asjaolusid, eriti teenuse liiki, poolte sugulus- või muid suhteid ning teenuse saaja majanduslikku olukorda.
(3) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud juhtudel arestib kohtutäitur nõude sissenõudja esitatud andmete alusel ning ulatuses. Kolmas isik võib esitada hagi vara arestist vabastamiseks või sundtäitmise muul põhjusel lubamatuks tunnistamiseks. Hagi esitatakse sissenõudja vastu.
(2) Sissetuleku osasumma sissenõutavaks muutumise ajast alates kolme tööpäeva jooksul maksab kohtutäitur hoiustatud summast sissenõudjale välja temale kuuluva osa.
Kinnisasja võib muul viisil kui avalikul enampakkumisel müüa üksnes juhul, kui enampakkumine on nurjunud.
(3) Hüpoteegi lõppemine, kui selle pidajal on asjaõigusseaduse § 332 lõike 1 kohaselt nõue püsima jääva hüpoteegi kustutamiseks, ei too kaasa selle nõude lõppemist. Nõue lõpeb, kui õigustatud isiku nõue on kinnisasjast rahuldatud.
(1) Kohtutäitur esitab kinnistusosakonnale enampakkumise akti ärakirja, lihtkirjalikud avaldused ostja kinnistusraamatusse omanikuna sissekandmiseks ning keelumärke ja lõppevate õiguste kustutamiseks viivitamata pärast kogu ostuhinna tasumist.
§ 175. Sissenõudjate nõuete arvestamine
Sissenõudjate nõuded võetakse vastavalt kinnistusraamatu sisule arvesse niivõrd, kuivõrd nende maksumus või suurim maksumus oli nähtav kinnistusraamatust keelumärke kinnistusraamatusse kandmise ajal, muus osas ainult siis, kui need on kohtutäiturile õigel ajal avaldatud ja sissenõudja nõudmisel põhistatud.
(1) Kui isiku kinnistusraamatusse kantud õigus kinnisasja müügiga lõpeb, võib õiguse omaja tulemist nõuda sätestatud korras hüvitist kustutatud õiguse eest vastavalt kustutatud õiguse endisele järjekohale.
(3) Enne trahvimise otsustamist kuulab kohus võlgniku võimaluse korral ära.
(2) Kui võlgnikku on jõustunud või viivitamata täitmisele kuuluva kohtulahendiga kohustatud tegema tahteavaldus, mille alusel tuleks kinnistusraamatusse kanda eelmärge või vastuväide, loetakse eelmärke või vastuväite sissekandmine kohtulahendiga lubatuks. Kinnistusosakonnale esitab avalduse sissenõudja. Eelmärge või vastuväide kustutatakse võlgniku avalduse alusel, kui kohtulahend on tühistatud.
(3) Kui käesoleva paragrahvi lõike 1 või 2 kohaselt tuleb teha kanne kinnistusraamatusse, võib sissenõudja võlgniku asemel nõuda käesolevas seadustikus nimetatud dokumentide väljastamist, kui ta vajab neid dokumente kande tegemiseks.
(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1–3 sätestatud juhul vara omandamisel on omandamise õiguslikud tagajärjed samad kui tehingu alusel omandamise puhul.
“Täitemenetluse seadustiku” metaandmetes puudub jõustumise aeg 1.01.2006


text:
Kokku: 1172| Näitan: 1121 - 1140
3-3-1-10-97 Riigikohus 18.04.1997
Protsessiosaline peab HKS § 25 lg. 1 p. 4 alusel märkima apellatsioonkaebuses motiivid ja taotluse, kuid mitte asja läbivaatamise piire. Seega tuleb asja läbivaatamise piirid tuletada apellatsioonkaebuse motiividest ja taotlustest.
3-3-1-6-97 Riigikohus 28.02.1997
Halduskohus mõistab kaebuse rahuldamisel kaebuse esitaja palvel vastava täidesaatva riigivõimu organilt kaebaja kasuks kõik tema poolt kantud kohtukulud, sealhulgas riigilõivu ja tasu õigusabi eest, HKS § 69 lg. 1 alusel. Seda sätet on võimalik kohaldada ka kaebuse osalisel rahuldamisel. Teiseks kohustuslikuks tingimuseks peale kaebuse rahuldamise on see, et kaebuse esitaja oleks kandnud need kohtukulud, mille kohta tuleb tal esitada kohtule kirjalikud tõendid.
HKS § 69 lg. 3 on aga kohaldatav üksnes halduslepingust tuleneva või muu avalik-õigusliku vaidluse lahendamisel ja sel juhul mõistab kohus protsessiosalisele, kelle kasuks otsus tehti, teiselt protsessiosaliselt välja kõik kantud kohtukulud proportsionaalselt kaebuse rahuldamisega.
Kohtukulude jagamisel on kohtul õigus kontrollida, kas kaebuse esitaja on põhjustanud ise tarbetust kohtuskäimisest tekkinud kohtukulusid.
3-3-1-39-96 Riigikohus 06.12.1996
HKS §-st 9 lg. 3 tuleneb, et halduskohtunikul on õigus peatada õigusakti täitmine, kui ta peab kaebaja esitatud taotlust põhjendatuks. Õigusakti täitmise peatamine on põhjendatud näiteks ka siis, kui peatamata jätmine võib raskendada kohtuotsuse täitmist või teha selle võimatuks.
3-3-1-37-96 Riigikohus 22.11.1996
Asja kohtuliku läbivaatamise ettevalmistamisel peab kohus välja nõudma kaevatava akti.
HKS §-st 5 lg. 4 tuleneb, et kui seadusega on mõnda liiki kaebuste läbivaatamiseks kehtestatud kohustuslik kohtueelse lahendamise kord, võib HKS alusel pöörduda halduskohtusse alles pärast seda, kui kaebus on kohtueelse lahendamise korras rahuldamata jäetud.
Põllumajandusreformi seadusega ei ole kehtestatud kaebuste läbivaatamise kohtueelse lahendamise korda.
3-3-1-34-96 Riigikohus 01.11.1996
Õigusvastaselt võõrandatud varade tagastamise ja kompenseerimise komisjoni otsus ei riku ega saagi rikkuda üürniku õigusi eluruumide erastamisel ja seetõttu oleks pidanud halduskohus jätma üürniku sellekohase kaebuse rahuldamata.
3-3-3-6-96 Riigikohus 18.10.1996
Pärimisõiguse tunnistuse kehtetuks tunnistamise nõue kuulub maa- või linnakohtu pädevusse. Sellisele seisukohale on asunud Riigikohtu tsiviilkolleegiumi kogu koosseis 21. detsembri 1995. a. määrusega tsiviilasjas nr. III-2/1-105/95<(RT III 1996,4,58).
3-3-3-3-96 Riigikohus 10.05.1996
Kohtuvigade parandamise avaldused, mis kolmanda isiku kaasamata jätmise motiivil esitatakse enne 8. detsembrit 1994. a. jõustunud kohtuotsustele, ei kuulu rahuldamisele.
III-3/1-40/95 Riigikohus 08.12.1995
Õigusabi andmise õigusliku aluse väljaselgitamine tähendab, et kohus on pädev kontrollima, kas juriidilise isiku põhikirjas on sätestatud tegevusala, mis võimaldab anda õigusabi, ja kas oli kokkulepe sellise abi andmiseks.
III-3/1-38/95 Riigikohus 01.12.1995
Ringkonnakohus leidis, et 8. novembril 1994. a. sõlmitud ostu-müügi lepingu objektiks oli "sisuliselt ehituskrunt, mitte pooleliolev elamu". Tehes sellise järelduse, lahendas kohus maa- ja linnakohtu pädevusse kuuluva küsimuse.

matches:
Riigikohus
§ 25
Riigikohus
§ 69
§ 69
kohus
Riigikohus
Riigikohus
kohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
kohus
Riigikohus
kohus


Tallinna Linnavalitsuse 3. oktoobri 2007 korraldusega nr 1726-k kehtestatud Kloostrimetsa tee 26 ja 26a kinnistute detailplaneeringu osaline kehtetuks tunnistamine
Tallinna Linnavolikogu 13.06.2019 otsus number 111
13. juuni 2019 nr 111
Planeerimisseaduse § 140 lg 1 p 2, lg-te 2 ja 6, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 33, haldusmenetluse seaduse § 64 lg-te 2 ja 3, § 68 lg 2, § 70 lg 1, Tallinna Linnavolikogu 6. septembri 2012 määruse nr 21 „Tallinna linna ehitusmäärus“ § 22 lg 1 alusel ja tulenevalt Kalmuse tee 19 kinnistu omaniku taotlusest ning arvestades nii otsusele lisatud Tallinna Linnaplaneerimise Ameti koostatud seletuskirjas (lisa 1) esitatud kui ka järgmiste põhimotiivide ja kaalutlustega:
- Tallinna Linnavalitsuse 3. oktoobri 2007 korraldusega nr 1726-k kehtestati Kloostrimetsa tee 26 ja 26a kinnistute detailplaneering, millega kavandati Pirita linnaosas asuval 0,9 ha suurusel maa-alal Kloostrimetsa tee 26a kinnistu jagamine seitsmeks krundiks: neljaks elamumaa, üheks maatulundusmaa, üheks tootmismaa ja üheks transpordimaa sihtotstarbega krundiks ning jagamisel tekkivale kolmele krundile ehitusõiguse määramine ühe üksikelamu ja kahe kaksikelamu rajamiseks;
- Kalmuse tee 19 kinnistu paikneb Tallinna Linnavalitsuse 3. oktoobri 2007 korraldusega nr 1726-k kehtestatud Kloostrimetsa tee 26 ja 26a kinnistute detailplaneeringu alal, detailplaneeringus on kavandatud Kalmuse tee 19 kinnistule elamumaa sihtotstarve ja ehitusõigus määrati üksikelamu ehitamiseks;
- Tallinna Linnavolikogu 17. septembri 2009 otsusega nr 179 kehtestatud Pirita linnaosa üldplaneeringu kohaselt jääb planeeritud maa-ala väikeelamute alale, kuhu võib kavandada väikeelamuid (pereelamuid, paariselamuid, ridaelamuid ja 2-korruselisi kuni 6 korteriga korterelamuid) ning lähipiirkonda teenindavaid kaubandus-, teenindus-, haridus-, tervishoiu- ja vabaaja harrastusega seonduvaid ettevõtteid ning asutusi, tehnoehitisi, parke, haljasalasid, mängu- ja spordiväljakuid;
- Kalmuse tee 19 kinnistule on püstitatud abihoone ning rajatud autode parkimisala kohta, kuhu kehtiv detailplaneering neid ette ei näe. Kinnisasja omanik soovib seadustada olemasolevat olukorda. Pärast detailplaneeringu kehtetuks tunnistamist Kalmuse tee 19 kinnistu osas on võimalik järgnevate menetluste käigus esitada ehitusteatis koos ehitusprojektiga abihoone püstitamiseks;
- Kloostrimetsa 26 ja 26a kinnistute detailplaneeringu osaline kehtetuks tunnistamine Kalmuse tee 19 kinnistu osas ei avalda mõju kehtima jäävale detailplaneeringu lahendusele, kehtima jäävas osas on detailplaneeringus kavandatu ellu viidav;
- eeltoodust tulenevalt on Tallinna Linnaplaneerimise Amet seisukohal, et kehtiva detailplaneeringu osaline kehtetuks tunnistamine Kalmuse tee 19 kinnistu osas on otstarbekas.
1. Tunnistada Tallinna Linnavalitsuse 3. oktoobri 2007 korraldusega nr 1726-k kehtestatud Kloostrimetsa tee 26 ja 26a kinnistute detailplaneering osaliselt kehtetuks Kalmuse tee 19 kinnistu osas. Detailplaneeringu kehtetuks tunnistatava osa piiride skeem on esitatud otsuse lisas 2.
2. Tallinna Linnaplaneerimise Ametil teavitada Kalmuse tee 17, Kalmuse tee 19, Kalmuse tee 21, Kalmuse tee 23, Kloostrimetsa tee 24 ja Kloostrimetsa tee 26 kinnistute omanikke Tallinna Linnavalitsuse 3. oktoobri 2007 korraldusega nr 1726-k kehtestatud Kloostrimetsa tee 26 ja 26a kinnistute detailplaneeringu osalisest kehtetuks tunnistamisest.
3. Tallinna Linnaplaneerimise Ametil avaldada otsus ajalehes, milles Tallinna linn avaldab ametlikke teadaandeid, Ametlikes Teadaannetes ja Tallinna veebilehel.
4. Otsust on võimalik vaidlustada Tallinna Halduskohtus (Pärnu mnt 7, 15082 Tallinn) 30 päeva jooksul arvates otsuse teatavakstegemisest.
Tallinna Linnavolikogu 13. juuni 2019
otsuse nr 111
Seletuskiri Tallinna Linnavolikogu otsuse „Tallinna Linnavalitsuse 3. oktoobri 2007 korraldusega nr 1726-k kehtestatud Kloostrimetsa tee 26 ja 26a kinnistute detailplaneeringu osaline kehtetuks tunnistamine“ juurde
Tallinna Linnavolikogu otsusega tunnistatakse osaliselt kehtetuks Tallinna Linnavalitsuse 3. oktoobri 2007 korraldusega nr 1726-k kehtestatud Kloostrimetsa tee 26 ja 26a kinnistute detailplaneering Kalmuse tee 19 kinnistu osas.
Tallinna Linnavalitsuse 3. oktoobri 2007 korraldusega nr 1726-k „Kloostrimetsa tee 26 ja 26a kinnistute detailplaneeringu kehtestamine Pirita linnaosas“ kehtestati detailplaneering, milles kavandati Kalmuse tee 19 kinnistule elamumaa sihtotstarve, määrati ehitusõigus üksikelamu ehitisealuse pinnaga 144 m2 (krundi täisehitusprotsent on 12%) ehitamiseks, hoonestusala ning säilitatav metsaala.
Tallinna Linnavolikogu 17. septembri 2009 otsusega nr 179 kehtestatud „Pirita linnaosa üldplaneeringu“ kohaselt jääb planeeritud maa-ala väikeelamute alale, kuhu võib kavandada väikeelamuid (pereelamuid, paariselamuid, ridaelamuid ja 2-korruselisi kuni 6 korteriga korterelamuid) ning lähipiirkonda teenindavaid kaubandus-, teenindus-, haridus-, tervishoiu- ja vabaaja harrastusega seonduvaid ettevõtteid ning asutusi, tehnoehitisi, parke, haljasalasid, mängu- ja spordiväljakuid.
Kalmuse tee 19 kinnistu omanik M. Puidak esitas 3. juulil 2017 ja 12. veebruaril 2019 Tallinna Linnaplaneerimise Ametile avaldused, milles palub tunnistada Tallinna Linnavalitsuse 3. oktoobri 2007 korraldusega nr 1726-k kehtestatud Kloostrimetsa tee 26 ja 26a kinnistute detailplaneering (edaspidi ka detailplaneering) osaliselt kehtetuks Kalmuse tee 19 kinnistu osas, kuna krundile on püstitatud abihoone ning rajatud autode parkimisala kohta, kuhu kehtiv detailplaneering neid ette ei näe.
Tallinna Linnaplaneerimise Amet (edaspidi amet) algatas riikliku järelevalvemenetluse seoses Kalmuse tee 19 kinnistu säilitatavale metsaalale omavoliliselt püstitatud abihoonega (ehitisealune pind 33 m2) ning rajatud autode parkimisalaga, mille asukoht ei ole kooskõlas detailplaneeringuga.
Järelevalve menetlusse kaasati Tallinna Keskkonnaamet ja Kalmuse tee 19 kinnistu piirinaabrid. Tallinna Keskkonnaameti haljastuse osakonna spetsialist tutvus kohapealse olukorraga ning olulisi kahjustusi olemasolevale kõrghaljastusele ei tuvastanud.
Kalmuse tee 19 kinnistu piirinaabritel ei ole vastuväiteid püstitatud abihoone ning autode parkimisala asukoha osas.
Amet kaalus Kalmuse tee 19 kinnistu omaniku esitatud detailplaneeringu osaliselt kehtetuks tunnistamise avaldust ja menetlust ebaseaduslike ehitiste osas projektide läbivaatamise komisjonis ning nõustus detailplaneeringu osaliselt kehtetuks tunnistamisega Kalmuse tee 19 kinnistu osas, võttes arvesse järgmisi kaalutlusi ja põhimotiive: detailplaneering on lähiaastate ehitustegevuse aluseks ning nimetatud detailplaneering kehtestati 12 aastat tagasi; vahepeal on muutunud nii inimeste vajadused kui ka linnaehituslik olukord; Tallinna Linnavolikogu 17. septembri 2009 otsusega nr 179 kehtestatud Pirita linnaosa üldplaneeringu kohaselt jääb maa-ala väikeelamute alale, kuhu võib kavandada väikeelamuid (pereelamuid, paariselamuid, ridaelamuid ja 2-korruselisi kuni 6 korteriga korterelamuid) ning lähipiirkonda teenindavaid kaubandus-, teenindus-, haridus-, tervishoiu- ja vabaaja harrastusega seonduvaid ettevõtteid ning asutusi, tehnoehitisi, parke, haljasalasid, mängu- ja spordiväljakuid; kehtiva Pirita linnaosa üldplaneeringu järgi on kruntide täisehitusprotsendiks lubatud kuni 25%, seega võimaldab see abihoone püstitamist krundile.
Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 33 ja planeerimisseaduse § 140 lg 6 kohaselt on detailplaneeringu kehtetuks tunnistamine volikogu ainupädevuses.
Haldusorganipoolne haldusakti kehtetuks tunnistamine toimub kaalutlusõiguse alusel. Haldusmenetluse seaduse § 64 lõike 3 kohaselt tuleb kaalutlusõiguse teostamisel arvestada haldusakti andmise ja haldusakti kehtetuks tunnistamise tagajärgi isikule, haldusakti andmise menetluse põhjalikkust, haldusakti kehtetuks tunnistamise põhjuste olulisust ning nende seost isiku osalemisega haldusakti andmise menetluses ja isiku muu tegevusega, haldusakti andmisest möödunud aega ning muid tähtsust omavaid asjaolusid.
Haldusmenetluses on välja selgitatud detailplaneeringu kehtetuks tunnistatavale osale jääva kinnistu omaniku tahe ja seeläbi teada saadud detailplaneeringu menetluse käigus välja antud haldusakti kehtetuks tunnistamise võimalikud tagajärjed menetluses osalevale isikule. Kuivõrd Kalmuse tee 19 kinnistu omanik on avaldanud soovi detailplaneeringu osaliselt kehtetuks tunnistada temale kuuluva kinnistu osas, siis kaalutlusõiguse teostamisel puudub täiendav vajadus põhjalikumalt analüüsida kehtetuks tunnistamise põhjuste olulisust ja nende seost tulenevalt eespool nimetatud kinnistu omaniku osalemisega haldusakti andmise menetluses.
Planeerimisseaduse § 140 lg 1 p 2 kohaselt võib kehtestatud detailplaneeringu või selle osa tunnistada kehtetuks, kui planeeringu koostamise korraldaja või planeeritava kinnistu omanik soovib planeeringu elluviimisest loobuda. Planeerimisseaduse § 140 lg 2 järgi võib detailplaneeringu tunnistada osaliselt kehtetuks, kui on tagatud planeeringu terviklahenduse elluviimine pärast detailplaneeringu osalist kehtetuks tunnistamist. Antud sätte tõlgendamisel on Riigikohus haldusasjas nr 3-3-1-63-10 asunud seisukohale, et kui tühistatav osa ei moodusta ülejäänud detailplaneeringu alusel rajatavate objektidega ühtse funktsionaalse eesmärgiga seotud kompleksi, on lubatud tühistamine ka detailplaneeringu osa osas.
Kloostrimetsa tee 26 ja 26a kinnistute detailplaneeringu osaline kehtetuks tunnistamine Kalmuse tee 19 kinnistu osas ei avalda mõju kehtima jäävale detailplaneeringu lahendusele, kehtima jäävas osas on detailplaneering valdavas osas ellu viidud. Kalmuse tee 19 kinnistule abihoone püstitamine ei avalda mõju kehtima jäävale detailplaneeringule. Kinnistule abihoone püstitamine on kooskõlas Pirita linnaosa üldplaneeringuga.
Eeltoodust tulenevalt on põhjendatud detailplaneeringu kehtetuks tunnistamine Kalmuse tee 19 kinnistu osas. Pärast Kloostrimetsa tee 26 ja 26a kinnistute detailplaneeringu osalist kehtetuks tunnistamist on võimalik järgnevate menetluste käigus esitada ehitusteatis koos ehitusprojektiga krundile abihoone püstitamiseks.
Tallinna Linnaplaneerimise Amet teavitab detailplaneeringu osaliselt kehtetuks tunnistamisest Kalmuse tee 19, Kalmuse tee 21, Kalmuse tee 23 ja Kloostrimetsa tee 26 kinnistute omanikke.
Kloostrimetsa tee 26 ja 26a kinnistute detailplaneeringu osalise kehtetuks tunnistamise skeem
- Planeeritud maa-ala
- Osaliselt kehtetuks tunnistatud maa-ala