§ 3 Ülesannete edasivolitamine
§ 4 Sotsiaalhoolekandelise abi rahastamine
§ 5 Asjaajamiskord
2 Täiendavad sotsiaaltoetused
§ 6 Täiendav sotsiaaltoetus materiaalse puuduse korral
§ 7 Hooldus, hooldajatoetus ja hoolduskulude toetus
§ 15 Eluruumi tagamise teenus
§ 17 Lapsehoiuteenus raske või sügava puudega lapsele
4 Muud sotsiaalteenused ja nende rahastamine
§ 20 Igapäevaelu toetamise teenuse osutamise ruumide kulude katmine
§ 21 Toimetulekuõpe
§ 22 Sotsiaalteenuseid osutavate ja sotsiaalvaldkonna sihtgruppe esindavate mittetulundusühingute tegevustoetus
§ 23 Muud sotsiaalteenused
§ 25 Varasemate õigusaktide kehtetuks tunnistamine
RT IV, 01.11.2019, 12
Vastu võetud 25.10.2019 nr 89
Määrus kehtestatakse sotsiaalhoolekande seaduse § 14 ning kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5 alusel.
Määrusega reguleeritakse sotsiaalhoolekandelise abi taotlemise, andmise ja rahastamise tingimused ja kord Valga vallas sellises ulatuses, mil see ei ole reguleeritud seaduste ja Valga valla teiste õigusaktidega.
(1) Määruses kasutatakse mõisteid sotsiaalseadustiku üldosa seaduse ja sotsiaalhoolekande seaduse tähenduses.
(2) Sotsiaalhoolekandeline abi on käesoleva määruse mõistes kohaliku omavalitsuse korraldatav sotsiaalteenus ja makstav sotsiaaltoetus.
§ 3. Ülesannete edasivolitamine
Sotsiaalhoolekande seaduses sätestatud kohaliku omavalitsuse ja kohaliku omavalitsuse üksuse ülesanded, mis on määruses reguleerimata, volitatakse edasi Valga Vallavalitsusele.
§ 4. Sotsiaalhoolekandelise abi rahastamine
Valga vallas osutatavat sotsiaalhoolekandelist abi rahastatakse riigieelarvest, vallaeelarvest, välisvahenditest ja annetustest. Määruses sätestatud juhtudel võib sotsiaalteenuse eest võtta isikult tasu.
§ 5. Asjaajamiskord
(1) Sotsiaalhoolekandelise abi saamiseks esitab taotleja vallavalitsusele taotluse, milles kirjeldab abivajadust ja millele lisab abivajadust tõendavad dokumendid ning täiendava sotsiaaltoetuse taotlemisel materiaalse puuduse korral kulutusi tõendavad dokumendid.
(2) Taotlus on vormivaba. Vallavalitsus võib taotleja abistamiseks koostada kirjalikke või elektroonilisi taotluste näidiseid.
(3) Taotluses esitab taotleja ka informatsiooni, millisel viisil ta soovib haldusakti või halduslepingu teatavakstegemist.
(4) Sotsiaalhoolekandeline abi määratakse toiminguga, kui seadus ei sätesta hüvitise andmist haldusakti või halduslepinguga, ennekõike järgmistel juhtudel:
1) sotsiaalteenuse määramisel nagu varjupaiga-, turvakodu-, sotsiaaltranspordi- ja võlanõustamisteenus;
2) sotsiaaltoetuse määramisel, kui taotlus rahuldatakse käesolevas määruses sätestatud ulatuses ja ametnik teavitab taotlejat suuliselt või kirjalikult hüvitise määramisest ja selle kaalutlustest ning kui hüvitist ei määrata kõrvaltingimusega.
(5) Teenuse osutamise eest võetava omaosalustasu tasub teenuse saaja või muu isik teenuseosutaja poolt esitatava arve alusel ülekandega vallavalitsusele või sularahas teenust vahetult osutavale isikule.
2. peatükk Täiendavad sotsiaaltoetused
§ 6. Täiendav sotsiaaltoetus materiaalse puuduse korral
(1) Täiendav sotsiaaltoetus on valla eelarvest makstav sotsiaaltoetus, mille eesmärgiks on materiaalses puuduses olevale isikule või perekonnale osaliselt hüvitada esmavajalikud kulutused, nendel juhtudel, kui nende kulutuste katmiseks ei ole antud riigi või kohaliku omavalitsuse poolt muud hüvitist või nendest hüvitistest ilmselgelt ei piisa.
(2) Materiaalseks puuduseks käesoleva paragrahvi kontekstis loetakse olukorda, kui üksi elava või perekonna esimese liikme sissetulekud jäävad alla 350 euro ja pere iga järgneva liikme sissetulekud jäävad alla 150 euro kolme viimase kuu keskmisena. Sissetulekuteks loetakse kõik isiku sissetulekud, kaasa arvatud käesoleva peatüki alusel määratud täiendavad sotsiaaltoetused. Sissetulekute hulka ei arvestata toimetulekutoetust. Abivajaduse hindamisel võidakse arvestada ka isiku teisi olulisi väljaminekuid.
(3) Täiendava sotsiaaltoetuse määramise materiaalse puuduse korral otsustab vallavalitsuse sotsiaaltöö teenistuse ametnik 10 tööpäeva jooksul. Toetuse määramisel lähtutakse järgnevatest toetuse ülemmääradest:
(4) Vältimatu abi ehk kriisitoetus on sotsiaaltoetus, mille abil võimaldatakse vähekindlustatud ja ajutiselt majanduslikes raskustes isikutele ja peredele sotsiaalhoolekandealased abinõud, mis tagavad vähemalt toidu, riietuse ja ajutise peavarju. Vältimatut abi antakse Valga valla elanikule; isikule kelle elukohta ei saa kindlaks määrata; välismaalasele, kes asub ajutiselt Valga valla haldusterritooriumil; isikule, kes elab tegelikult Valga vallas, kuid kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht ei ole registreeritud Valga valda. Viimasel juhul kooskõlastatakse abi andmine isiku või perekonna elukohajärgse valla- või linnavalitsusega. Vältimatud sotsiaalabi osutatakse seni, kuni isik ei ole enam sotsiaalselt abitus olukorras. Abi andmise otsustab sotsiaaltööteenistuse ametnik.
(5) Taotluse täiendava sotsiaaltoetuse määramiseks võib üldjuhul esitada kord kvartalis kui kulutused abivajadusele ületavad 10 eurot. Käesoleva paragrahvi lõikes 3 punktis 3 nimetatud toetuse taotluse võib esitada üks kord kalendriaastas 25. augustiks ja toetus määratakse üldjuhul üheksaks kuuks (1. septembrist kuni 31. maini) ning toetuse arvestab lasteaiapidaja maha lapse lasteaiakoha kuutasust.
(6) Käesoleva paragrahvi sätetest erandite tegemise õigus on Valga Vallavalitsuse sotsiaaltöö teenistuse juhatajal või vallavalitsuse sotsiaalkomisjonil.
§ 7. Hooldus, hooldajatoetus ja hoolduskulude toetus
(1) Hoolduse seadmiseks esitab hooldust vajav isik avalduse ja hooldajaks sobiv isik kirjaliku nõusoleku. Hoolduse seadmise aluseks on abivajaduse hindamine. Hoolduse seab vallavalitsuse sotsiaaltöö teenistuse ametnik, mitte kauemaks kui kolmeks aastaks.
(2) Hooldus lõpetatakse hooldatava või hooldaja avalduse alusel või hoolduse seadmise aluse
äralangemisel.
(3) Hooldajatoetus on valla eelarvest makstav igakuine sotsiaaltoetus, mille eesmärgiks on toetada suure kõrvalabi vajadusega täisealise isikule määratud hooldajat või eestkostjat, samuti lapsevanemat, lapse eestkostjat või perekonnas hooldamise lepingu alusel last hooldavat isikut. Hooldajatoetust makstakse juhul, kui hooldamist ei ole võimalik korraldada teiste sotsiaalhoolekandeliste meetmetega.
(4) Hooldajatoetuse määrab vallavalitsuse sotsiaaltöö teenistuse ametnik hoolduse tähtaja lõpuni ja see ei pikene automaatselt. Hooldajatoetuse maksmine lõpetatakse ennetähtaegselt, kui hooldus lõpetatakse käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel.
(5) Hooldajatoetust makstakse hooldajale igal kuul hiljemalt viimaseks tööpäevaks. Hooldajatoetus määratakse hooldajatoetuse taotluse esitamisele järgnevast kuust.
(6) Hooldajatoetus määratakse järgmistes suurustes:
1) täisealise isiku hooldajale 50 eurot kuus;
2) lapse hooldajale 75 eurot kuus.
(7) Vallavalitsuse sotsiaalkomisjonil on õigus määrata hooldajatoetust käesoleva paragrahvi lõikes 6 sätestatuga võrreldes suuremas summas.
(8) Juhul kui abivajaduse kindlakstegemise järel ei ole võimalik isiku toimetulekut korraldada teiste hoolekandeliste meetmetega, määratakse talle kuni 1 aastaks hoolduskulude toetus. Toetuse suuruseks on 25 eurot kuus. Vallavalitsuse sotsiaalkomisjonil on õigus määrata hoolduskulude toetust suuremas summas.
(1) Koduteenusega abistatakse kodustes toimingutes ja asjaajamises täisealist kõrvalabi vajavat isikut, kes terviseseisundist, tegevusvõimest või elukeskkonnast tulenevatel põhjustel ei suuda sooritada kõrvalabita toiminguid, mis on vajalikud kodustes tingimustes elamiseks. Koduteenused sisaldavad järgmisi abistamistoiminguid:
1) toidu ja muu esmavajaliku kojutoomine;
2) teenuse saaja abistamine väljaspool kodu vajalike toimingute tegemisel ja kohustuste täitmisel;
3) üldiste avalike teenuste, sotsiaalteenuste ja muu vajaliku abi saamise korraldamine;
4) abistamine isiku kodus toimetulekuks vajalikel majapidamistoimingutel nagu kütmine, vee toomine, koristamine;
5) abistamine isikliku hügieeni toimingutel.
(2) Koduteenuse osutamise, selle sisu ning mahu otsustab abivajaduse hindamise järel sotsiaaltöö teenistuse ametnik.
(3) Koduteenust osutavad vallavalitsuse abiteenistujad. Koduteenuste osutamiseks võib vallavalitsus sõlmida ka halduslepingu teenuseosutajaga.
(4) Koduteenuse omaosalustasu on 20 eurot kuus. Vallavalitsuse sotsiaaltöö teenistuse ametnikul või vallavalitsuse sotsiaalkomisjonil on õigusteenuse omaosalustasu vähendada või seda mitte rakendada, kui teenusesaaja ja tema ülalpidajad ei ole võimelised teenuse omaosalustasu maksma või muudel kaalukatel põhjustel.
(1) Väljaspool kodu osutatava üldhooldusteenusega abistatakse ja hooldatakse täisealist isikut hooldekodus. Hooldustoimingud ning muud toetavad ja toimetulekut tagavad toimingud ja teenused määratletakse hooldekodus tehtava hooldusplaaniga.
(2) Teenuse osutamise, teenusega saavutatavad eesmärgid ja tegevused otsustab vallavalitsuse sotsiaaltöö teenistuse ametnik või vallavalitsuse sotsiaalkomisjon. Sotsiaaltöö teenistuse ametnik menetleb avaldusi saabumise järjekorras. Eelisjärjekorras menetletakse isikute avaldusi, kelle ööpäevaringse hooldamise vajadus on kindlaks tehtud ja seda ei ole võimalik korraldada teiste sotsiaalhoolekandeliste meetmetega.
(3) Sotsiaaltöö teenistuse ametnik valib teenuse osutaja, arvestades valla eelarve vahendite säästlikku kasutamist, teenuse saaja soovi ja teenuse eripära.
(4) Väljaspool kodu osutataval üldhooldusteenusel on teenuse saaja omaosalustasu üldjuhul 90% tema igakuisest regulaarsest sissetulekust. Omaosalust ületava summa tasumise kohustus on teenuse saajal endal, tema seadusjärgsetel ülapidamiskohustustega isikutel või isikutel, kellel on lepingutest tulenev kohustus teenusesaajat ülal pidada. Juhul kui ülalpidajad ei osale teenuse maksmisel, tasub teenuse kulud vallavalitsus, kellel on õigus need välja nõuda ülalpidajatelt käsundita asjaajamise sätete kohaselt. Ülalpidamiskohustuse täitmise raskuse korral või muudel kaalutlustel on vallavalitsuse sotsiaaltöö teenistuse ametnikul või vallavalitsuse sotsiaalkomisjonil õigus ülalpidamiskohustusega isikute osalust teenuse eest tasumisel vähendada.
(1) Tugiisikuteenusega toetatakse, motiveeritakse, juhendatakse ja arendatakse iseseisvaks toimetulekuks täisealist ja lapseeas teenusesaajat.
(2) Tugiisikuteenuse osutamiseks võib vallavalitsus sõlmida halduslepingu või muu lepingu või teha toiminguid isiku suunamiseks teise juriidilise isiku poolt korraldatavale tugiisikuteenustele. Teenusele suunamise aluseks on juhtumiplaan.
(3) Tugiisikuteenus on kliendi omaosalustasuta teenus.
(4) Tugiisikuteenuse osutamise, teenusega saavutatavad eesmärgid ja tegevused otsustab vallavalitsuse sotsiaaltöö teenistuse ametnik.
(1) Isikliku abistaja teenusega abistatakse puudega täisealist isikut tegevustes, mille sooritamiseks vajab isik füüsilist kõrvalabi.
(2) Isikliku abistaja teenuse osutamiseks võib vallavalitsus sõlmida halduslepingu, töölepingu või käsunduslepingu, teha toiminguid isiku suunamiseks teise juriidilise isiku poolt korraldatavale isikliku abistaja teenusele või maksta teenuse korraldamiseks toetust teenust vajavale isikule endale.
(3) Isikliku abistaja teenuse osutamise, selle sisu ja mahu tundides nädala kohta otsustab abivajaduse hindamise järel sotsiaaltöö teenistuse ametnik.
(4) Isikliku abistaja teenuse korraldamiseks makstava toetuse taotlemisel märgib isikliku abistaja teenuse taotleja teenust osutava isiku andmed ja toetuse määramisel esitab teenuse osutamisele järgneva kuu 10. kuupäevaks isikliku abistamise tegevuste aruande. Aruandes märgib toetuse saaja kuupäevaliselt ja tundide kaupa isikliku abistamisega saadud tegevuste sisu. Toetus makstakse välja aruande esitamise järel. Toetuse suurus on töölepingu seaduse alusel Vabariigi Valitsuse kehtestatud tunnitasu alammäär, millest on lahutatud käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatud isiku omaosalustasu, kui seda rakendatakse.
(5) Isikliku abistaja teenuse omaosalustasu on 1 euro teenusetunni kohta. Vallavalitsuse sotsiaaltöö teenistuse ametnikul või vallavalitsuse sotsiaalkomisjonil on õigusteenuse omaosalustasu vähendada või seda mitte rakendada, kui teenusesaaja ja tema ülalpidajad ei ole võimelised teenuse omaosalustasu maksma.
(1) Varjupaigateenusega võimaldatakse ajutine ööbimiskoht täisealisele isikule, kes ei ole võimeline endale ööbimiskohta leidma.
(2) Varjupaigateenust osutatakse Valga Vallavalitsuse hallatavas asutuses. Teenuse vajaja võib teenuse saamiseks pöörduda otse teenuseosutaja juurde. Järgneva kolme tööpäeva jooksul peab teenuse vajaja pöörduma vallavalitsuse sotsiaaltöö teenistuse ametniku juurde abivajaduse hindamiseks ja sotsiaalnõustamiseks, mille järel otsustab sotsiaaltöö teenistuse ametnik teenuse osutamise jätkumise.
(3) Varjupaigateenust osutatakse tasuta 7 ööpäeva. Alates 8. ööpäevast on varjupaigateenuse omaosalustasu 1 eurot ööpäeva eest. Vallavalitsuse sotsiaaltöö teenistuse ametnikul või vallavalitsuse sotsiaalkomisjonil on õigusteenuse omaosalustasu vähendada või seda mitte rakendada, kui teenusesaaja ja tema ülalpidajad ei ole võimelised teenuse omaosalustasu maksma või muudel kaalukatel põhjustel.
(1) Turvakoduteenusega võimaldatakse lapsele või täisealisele ajutine eluase, turvaline keskkond ja kriisiabi.
(2) Turvakoduteenust osutatakse Valga Vallavalitsuse hallatavas asutuses. Vallavalitsus võib sõlmida ka lepinguid teise juriidilise isiku poolt turvakoduteenuse osutamiseks, kui see on vajalik teenust vajava isiku asukoha või muude oluliste asjaolude tõttu.
(3) Turvakoduteenust osutatakse lastele tasuta. Kui lapse turvakoduteenusele sattumise põhjuseks on hoolduskohustusega lapsevanema hooletus, siis võib sotsiaaltöö teenistuse ametnik otsustada lapsele osutatud turvakoduteenuse maksumuse tasumise kohustuse seada lapsevanemale.
(4) Täiskasvanule osutatakse turvakoduteenust tasuta kuni 1 kuu. Alates 2. kuust tasub turvakodu teenust saav isik turvakoduteenuse majutuskulude eest 1 euro päevas. Vallavalitsuse sotsiaaltöö teenistuse ametnikul või vallavalitsuse sotsiaalkomisjonil on õigusteenuse omaosalustasu vähendada või seda mitte rakendada, kui teenusesaaja ja tema ülalpidajad ei ole võimelised teenuse omaosalustasu maksma või muudel kaalukatel põhjustel.
(1) Sotsiaaltransporditeenust osutatakse puuetega ja terviseprobleemidega inimestele, kelle puue või tervislik seisund ei võimalda isikliku transpordivahendi või ühistranspordi kasutamist.
(2) Sotsiaaltransporditeenust võib osutada Valga Vallavalitsus, tema hallatav asutus või lepingu alusel muu teenust osutav asutus.
(3) Juhuveo ja taksoteenusena osutatava sotsiaaltransporditeenuse omaosalustasu on:
1) 5 eurot ühe sõidu või väljakutse kohta Valga vallas;
2) 25 eurot ühe sõidu või väljakutse kohta Valgast 100 km raadiusesse jäävas piirkonnas;
3) 50 eurot sõidu või väljakutse kohta Valgast 250 km raadiusesse jäävas piirkonnas;
4) 50 eurot, millele lisandub 0,15 eurot iga kilomeetri eest teenuse kasutamisel väljaspoole 250 km raadiusesse jäävat piirkonda
(4) Teenuse osutaja abistab klienti algus- ja sihtpunkti hoone välisuksest välisukseni.
Hoone sees liikumise abistamise korral on teenustasu 3 eurot.
(5) Sotsiaaltransporditeenuse osutamise otsustab vallavalitsuse sotsiaaltöö teenistuse ametnik, kes võib teenuse omaosalustasu vähendada või seda mitte rakendada, kui teenusesaaja ja tema ülalpidajad ei ole võimelised teenuse omaosalustasu maksma või muudel kaalutletud juhtudel.
§ 15. Eluruumi tagamise teenus
(1) Eluruumi tagamise teenusega kindlustatakse eluruumi kasutamise võimalus isikule, kes seda ise pole võimeline endale ja oma perekonnale tagama.
(2) Eluruumi tagamise teenusega vahendatakse eluruumi vajajale vabaturu üürikorterit või toetatakse teda esmase üüri sissemakse tegemisel, antakse talle tähtajalise üürilepinguga üürile Valga vallale kuuluv eluruum või majutuspind. Isik tasub eluruumi kõrvalkulud ja üüri. Vallale kuuluva eluruumi ja majutuspinna üüri suuruse kinnitab vallavalitsus.
(3) Munitsipaaleluruumi üürile andmise ja üürilepingu pikkuse ning eluruumi tagamise muud viisid otsustab vallavalitsuse sotsiaaltöö teenistuse ametnik või vallavalitsuse sotsiaalkomisjon.
(4) Puudega isikule või tema pereliikmetele kuuluva eluruumi kohandamise ulatuse otsustab sotsiaaltöötaja ettepanekul sotsiaaltöö teenistuse juhataja või sotsiaalkomisjon, kes võivad kohandustööde ulatust arvestades kehtestada nõude kohanduse saaja õigusest kasutada eluruumi teatud aja jooksul.
(1) Võlanõustamisteenusel nõustatakse võlgnevus- ja toimetulekuprobleemiga inimesi võlgnevuste lahendamiseks ja järgnevate võlgade tekkimise ennetamiseks.
(2) Võlanõustamisteenust võib osutada vallavalitsus, sõlmida halduslepingu selle osutamiseks või teha toiminguid isiku suunamiseks teise juriidilise isiku poolt korraldatavale teenusele.
(3) Võlanõustamisteenus on isikule omaosalustasuta teenus.
(4) Piiratud teovõimega isiku puhul osutatakse teenust tema seaduslikule esindajale taotluse alusel.
(5) Võlanõustamisteenuse osutamise, teenusega saavutatavad eesmärgid ja tegevused otsustab vallavalitsuse sotsiaaltöö teenistuse ametnik.
§ 17. Lapsehoiuteenus raske või sügava puudega lapsele
(1) Raske või sügava puudega lapse lapsehoiuteenusega tagatakse raske või sügava puudega lapse hooldamine, arendamine ja turvalisus.
(2) Teenust osutatakse Valga Vallavalitsuse hallatavas asutuses või teha toiminguid isiku suunamiseks teise juriidilise isiku poolt korraldatavale lapsehoiu teenusele. Vallavalitsus võib sõlmida ka lepinguid teise juriidilise isiku poolt lapsehoiuteenuse osutamiseks, kui see on vajalik lapse asukoha või muude oluliste asjaolude tõttu.
(3) Lapsehoiuteenusel tasutakse omaosalustasu lapse toitlustamise eest teenuseosutaja kehtestatud hinnakirja alusel. Teenuses ei sisaldu lapse ravimid, eritoidusegud, individuaalsed abivahendid ja põetusvahendid.
(4) Teenuse osutamise, teenusega saavutatavad eesmärgid ja tegevused otsustab vallavalitsuse sotsiaaltöö teenistuse ametnik.
(5) Lapsehoiuteenuseks riigieelarvest eraldatud vahendeid võib vallavalitsus kasutada muudeks raske ja sügava puudega laste sotsiaalteenusteks ja tegevusteks, mis aitavad vähendada raske ja sügava puudega lapse perekonna hoolduskoormust või puudest tulenevat erivajadust:
2) transporditeenus sõiduks haridus-, ravi- või rehabilitatsiooniasutusse;
3) nõustamisteenus (psühholoogiline nõustamine jm);
4) erinevad teraapiad;
5) rehabilitatsiooniplaani tegevuskavas ette nähtud teenused, sh abi- ja tugivahendite võimaldamine;
6) eluaseme kohandamine
7) koolivaheajal laagris osalemise toetamine;
8) muud teenused, mis toetavad ja parandavad raske või sügava puudega lapse arengut ja pere toimetulekut.
(1) Asendushooldusteenusega tagatakse vanema hoolitsuseta jäänud lapse põhivajadused, turvalisus ja areng lapse elamisel hooldusperes, perekodus või asenduskodus.
(2) Teenust osutatakse Valga Vallavalitsuse hallatavas asutuses või sõlmitakse haldusleping teiste juriidiliste või füüsiliste isikutega, kes vastavad seadustes vastava teenuse osutajale kehtestatud nõuetele.
(3) Teenuse osutamise, teenusega saavutatavad eesmärgid ja tegevused otsustab vallavalitsuse sotsiaaltöö teenistuse ametnik.
(4) Teenust rahastatakse lisaks vallaeelarvele teenust saava isiku sissetulekutest ja teenuse osutamisel lapsevanema avalduse alusel lapsevanema poolt.
(1) Järelhooldusteenusega toetatakse asendushooldusel või Valga Vallavalitsuse eestkostel olnud lapse edasist iseseisvat toimetulekut ja õpingute jätkamist.
(2) Järelhooldusteenust võib osutada vallavalitsus, sõlmida lepinguid teenuse saamiseks või maksta toetust järelhooldust vajavale isikule.
(3) Järelhooldusteenuse osutamise, teenusega saavutatavad eesmärgid ja tegevused otsustab vallavalitsuse sotsiaaltöö teenistuse ametnik.
(4) Järelhooldusteenust rahastatakse vallavalitsuse eelarvest ning teenust saava isiku sissetulekutest.
4. peatükk Muud sotsiaalteenused ja nende rahastamine
§ 20. Igapäevaelu toetamise teenuse osutamise ruumide kulude katmine
(1) Valga Vallavalitsus tasub igapäevaelu toetamise teenuse osutamise ruumide kulud, kui teenust osutatakse tegevusloa kohaselt teenuse osutaja ruumides järgmistel tingimustel:
1) tasutakse nende ruumide kulud, mida kasutatakse teenusesaajale vahetult teenuse osutamiseks (v.a büroo-, lao-, abiruumid jms);
2) kulud kaetakse proportsionaalselt Valga valla teenusesaajate arvuga kõigist teenusesaajatest.
(2) Valga Vallavalitsus ja igapäevaelu toetamise teenuse osutaja sõlmivad teenuse osutamise ruumide kulude tasumise tingimuste kohta lepingu.
§ 21. Toimetulekuõpe
(1) Toimetulekuõppega soodustatakse ja toetatakse töötu iseseisvat toimetulekut.
(2) Toimetulekuõppele suunab Valga Vallavalitsuse ametnik toimetulekutoetust saava töötu, kes ei tööta ega ole hõivatud tööga võrdsustatud tegevusega.
(3) Toimetulekuõppel osaleb teenusele suunatud isik igal kuul viiel järjestikusel tööpäeval kell 9.00 kuni 14.00 või sotsiaaltöö teenistuse ametniku poolt koostatud individuaalse tegevuskava alusel.
(4) Toimetulekuõpe sisaldab järgmisi tegevusi:
1) töövõtete õpetamine ja tööharjumuse taastamine;
2) koduse majapidamise korrashoiu ja pere eelarve koostamise, isikliku hügieeni pidamise, materjalide taaskasutuse, eluruumide sanitaarremondi ja kodukujunduse õpe, küttematerjali ettevalmistamine ja ladustamine;
3) suhtlemine grupis ja grupiliikmetega arvestamine.
(5) Kui teenusele suunatud isik on rohkem kui ühel korral ilma mõjuva põhjuseta jätnud osalemata või keeldub osalemast toimetulekuõppel, võib vallavalitsuse sotsiaaltöö teenistuse ametnik keelduda talle toimetulekutoetuse maksmisest.
§ 22. Sotsiaalteenuseid osutavate ja sotsiaalvaldkonna sihtgruppe esindavate mittetulundusühingute tegevustoetus
(1) Tegevustoetuse andmise eesmärgiks on toetada sotsiaalteenuseid osutavaid või sotsiaalvaldkonna sihtgruppe esindavate mittetulundusühingute tegevust, eesmärgiga tagada nende jätkusuutlik tegevus või toetada nende poolt ettevõetud arendustegevust. Sotsiaalteenuste osutamine või sihtgruppide esindamine ning avalikes huvides tegutsemine peab olema mittetulundusühingu põhikirjaline tegevus.
(2) Tegevustoetusega toetatakse:
1) vallale vajalike sotsiaalteenuste osutamiseks mittetulundusühingu kasutada olevate hoonete majandamis- ja personalikulusid, mida ei rahastata riigi, kohaliku omavalitsuse või muudest vahenditest;
2) sotsiaalvaldkonna ürituste ja teavituskampaaniate korraldamist;
3) muudeks vallavalitsuse sotsiaalkomisjoni poolt aktsepteeritavateks eesmärkideks.
(3) Tegevustoetus antakse üheks aastaks ja selle andmise otsustab vallavalitsus valitsuse sotsiaalkomisjon ettepanekuid arvestades hiljemalt ühe kuu jooksul arvates vallaeelarve vastuvõtmisest volikogu poolt. Tegevustoetuse abikõlbulik periood algab toetuse taotluse esitamise kuupäevast. Tegevustoetuse suuruse määramisel arvestab vallavalitsus taotletava tegevuse vajalikkust vallale, toetuste põhjendatust ja otstarbekust ning vallaeelarves tegevustoetusteks määratud eelarvejaotise mahtu, seejuures ei tohi ühele mittetulundusühingule määratava tegevustoetuse suurus olla rohkem kui pool tegevustoetuste eelarvejaotise mahust. Vallavalitsusel on õigus jätta kuni 20% vallaeelarve tegevustoetuse jaotise mahust reservi, mis võidakse jaotada eelarveaasta jooksul vajaduse esinemisel. Toetuse suurus ja selle kasutamisega seonduvad kõrvalkohustused määrab vallavalitsus haldusaktiga.
(4) Tegevustoetuse taotleja peab:
1) esitama tegevustoetuse taotluse koos eelarve ja toetuse vajajalikkuse põhjendusega vallavalitsusele 1. detsembriks. Taotlus peab sisaldama ülevaadet mittetulundusühingu tegevusest ja olemasolevatest rahastusallikatest ning taotletavate kulude detailset selgitust;
2) esitama eelneva aasta tegevustoetuse kasutamise aruande 31. jaanuariks. Aruande kohta on vallavalitsuse sotsiaalkomisjonil õigus nõuda täiendavat teavet;
3) kasutama tegevustoetust vastavalt esitatud taotlusele ja toetuse määramise haldusaktile, mittevastavuse korral on vallavalitsusel õigustegevustoetus või osa sellest tagasi nõuda;
4) viivitamatult informeerima vallavalitsust kõigist muudatustest, mis võivad mõjutada tegevuse elluviimist;
5) tagastama toetuse esimesel võimalusel juhul, kui ilmneb, et taotluses ette nähtud tegevusi ei ole võimalik ellu viia;
6) soodsamalt või väiksemas mahus tehtud tegevuste läbiviimisel tagastama saadud toetuse ja tegelike kulude vahe.
(5) Muud käesolevas paragrahvis reguleerimata küsimused otsustab vallavalitsus.
§ 23. Muud sotsiaalteenused
(1) Vallavalitsus võib osutada teisi kogukonnale vajalikke teenuseid, näiteks pesupesemine, sauna ja du9Ai kasutamise võimalus, soodushinnaga toitlustamine (edaspidi kogukonnateenused).
(2) Kogukonnateenuste hinnad kehtestab vallavalitsus.
(3) Kogukonnateenustele suunab vallavalitsuse sotsiaaltöö teenistuse ametnik. Muude sotsiaalteenuste osutamise ja rahastamise otsustab sotsiaaltöö teenistuse juhataja.
(1) Paragrahvi 6 lõikes 2 sätestatud sissetuleku määrasid ja lõikes 3 sätestatud toetuse ülemmäärasid rakendatakse alates 1.01.2020. a.
(2) Paragrahvi 7 lõikes 6 sätestatud hooldajatoetuse määrasid rakendatakse olemasolevate haldusaktide tähtaja lõppemisel, uute haldusaktide sõlmimise ajast või alates 1.01.2020. a; lõikes 8 sätestatud hoolduskulude toetuse määra korralduste kehtivuse lõppemisel, uue korralduse kehtima hakkamise ajast või alates 1.01.2020. a.
(3) Paragrahvi 14 lõikes 3 sätestatud teenustasusid rakendatakse alates 1.01.2020. a.
§ 25. Varasemate õigusaktide kehtetuks tunnistamine
Tunnistada kehtetuks Valga Vallavolikogu 06.04.2018 määrus nr 27 „Sotsiaalhoolekandelise abi andmise kord“.


text:
Euroopa Kohus lahendas kõnealuses kohtuasjas Austria kõrgeima halduskohtu eelotsusetaotlust, kuna Austria kohtus oli tekkinud vaidlus EL direktiivi 85/337/EMÜ (nn KMH direktiiv, täna kehtiv direktiivina 2011/92/EL) rakendamise üle. Austria kohtuasjas oli Salzburgi lennuvälja käitav äriühing Salzburger Flughafen vaidlustanud kohustuse Salzburgi lennuvälja laiendusele KMH algatamiseks.
Salzburger Flughafen taotles lennuvälja laiendamist aastatel 2002-2004 mitu korda. Äriühing soovis rajada lennuväljale lisaterminali, ehitada uusi ladusid ning laiendada sõidukite ja lennukite parkimisala, samuti ehitada ümber ruleerimisradasid. Laienduse keskkonnamõju ei hinnatud, kuna Austria õigusnormide kohaselt tuleb KMH algatamist kaaluda alates sellisest lennuvälja ümberehitamisest, millega tõenäoliselt kaasneb lendude arvu suurenemine vähemalt 20 000 võrra aastas, antud asjas laiendused sellele tingimusele ei vastanud.
Kuna lennuväli asub linnapiirkonnas, kus on suurenenud õhureostus ning lennuvälja laiendusega võivad kaasneda ka muud keskkonnamõjud, leidis Austria vastav keskkonnaametkond (Umweltsenat), et KMH algatamine oli siiski vajalik ning et Austria õigusnormidest tulenev künnis KMH algatamise kaalumiseks oli liiga kõrge. Sellise künnisega võib juhtuda, et väikeste või keskmise suurusega lennuväljade taristute ümberehitamisega kaasneva keskkonnamõju hindamine ei pruugi mitte kunagi nõutav olla.
KMH künniste määramise alused ja senine praktika
Keskkonnamõju hindamise kohustus on määratletud nii EL KMH direktiivis kui Eesti siseriiklikus õiguses kahel viisil: esiteks tegevuste loeteluna, mille puhul on KMH läbiviimine alati kohustuslik (KMH direktiivi I lisa ning KeHJS § 6 lg 1). Nendest väiksema mahuga tegevuste puhul tuleb igal üksikjuhul hinnata, kas tegevusel võib olla oluline keskkonnamõju, ning sellest lähtuvalt otsustada KMH algatamine või algatamata jätmine. Õigusnormides on sätestatud tegevusvaldkonnad, mille puhul tuleb KMH algatamist kaaluda (KMH direktiivi II lisa, KeHJS § 6 lg 2) ja kriteeriumid, mida tuleb kaalumisel arvestada (KMH direktiivi III lisa ning KeHJS § 6 lg 3).
KMH direktiiv annab liikmesriikidele seejuures võimaluse sätestada ise tingimusi või künniseid, mille abil teha kindlaks, kas kavandataval tegevusel võib olla oluline keskkonnamõju (KMH direktiivi varasema versiooni art 4 lg 2 p b). Ka Eesti KeHJS alusel on kehtestatud Vabariigi Valitsuse määrus nr 224, mis loetleb täpsemad tegevusvaldkonnad (künnised), mille puhul otsustajal tuleb endal hinnata, kas kavandataval tegevusel on oluline keskkonnamõju (nt maismaale rohkem kui 5 tuulikuga ja üle 7,5 MW koguvõimsusega tuuleelektrijaama rajamine).
Keskkonnaõiguse Keskuse poolt sel kuul avalikustatud kohtupraktika analüüsis oleme kohtupraktika põhjal leidnud, et seni ei ole täielikult selge VV määruses nr 224 sätestatud piirmäärade ehk künniste tähendus. Nimelt ei ole praktikas olnud selge, kas määruses sätestatud piirmääradest väiksema mahuga tegevuste puhul ei tule KMH algatamist üldse kaaluda. Ka kohtupraktikas on olnud erinevaid seisukohti.
Kohtuasjas nr 3-08-2114 leidis Tallinna Halduskohus seoses 2700-pealise mingifarmi rajamisega, et kuna arendaja tegevuse maht jäi alla määruse nr 224 § 9 punktis 7 sätestatud piirmäära, ei olnud KMH algatamise kaalumine üldse vajalik, mistõttu ei olnud kohaliku omavalitsuse poolt KMH algatamine õigustatud.
Täiesti vastupidisele seisukohale asus analoogses küsimuses Tallinna Ringkonnakohus asjas nr 3-08-1694. Ka selles asjas jäi arendaja tegevus (kalajahu tootmine) alla määruses nr 224 sätestatud piirmäära, ent ringkonnakohus leidis, et määruse § 15 p 9 kohaselt tuleb KMH algatamise vajadust kaaluda muude tegevuste korral, mis võivad kaasa tuua ebameeldiva või ärritava lõhnaaine eraldumise välisõhku. Ringkonnakohus sedastas seejuures, et määrusel nr 224 on üksnes täpsustav iseloom ning et see ei saa piirata KeHJS-st tulenevat kohustust hinnata tegevuslubade väljastamisel tegevusega kaasnevat eeldatavat keskkonnamõju.
Kõnealuses kohtuasjas C-244/12 leidis Euroopa Kohus, et KMH direktiivi art 4 lg 2 p b jätab liikmesriikidele küll kaalutlusruumi, milliste tegevuste puhul tuleb kindlaks teha, kas tegevuse keskkonnamõju tuleb hinnata – ent see kaalutlusruum on piiratud direktiivi artikli 2 lõikes 1 sätestatud kohustusega hinnata niisuguste projektide keskkonnamõju, mis oma laadi, mahu või asukoha tõttu võivad keskkonda oluliselt mõjutada (otsuse p 29).
Euroopa Kohus ütleb otsuses sõnaselgelt, et KMH kaalumise künniste eesmärk on hõlbustada kindlaksmääramist, kas konkreetse tegevuse keskkonnamõju tuleb hinnata, mitte aga jätta selle kohustuse alt a priori välja kõik selle direktiivi II lisas loetletud projektid (otsuse p 30).
Kaalumiskohustuse alt võib tegevusvaldkonna välja jätta üksnes siis, kui kõik selle valdkonna tegevused kindlasti ei avalda kunagi olulist mõju (otsuse p 31).
Kõige lõpuks on kohus sisuliselt leidnud, et kui liikmesriik on siiski kehtestanud sellised künnised, mis on vastuolus eeltooduga, ei kuulu need künnised kohaldamisele. Sel juhul on direktiivil vahetu mõju ning liikmesriigi pädevad asutused peavad tagama, et KMH kaalumine oleks läbi viidud (p 48).
Lahendi olulisus
Euroopa Kohtu otsus on oluline kõigi jaoks, kes puutuvad kokku olulise keskkonnamõjuga tegevuste lubamise otsustega. Kohtuotsusest tuleneb väga selge tõlgendusjuhis ka VV määruse nr 224 rakendamiseks – määruses sätestatud künnised ei tähenda, nagu ei peaks alla nende mahtude jäävate tegevuste puhul KMH algatamist kunagi kaaluma, vaid künniseid tuleb pigem lugeda abivahendiks olulise keskkonnamõju määratlemisel. Seejuures tuleb alati arvestada sellega, et teatud piirkonnas vm tingimuste poolest eripärase tegevuse puhul võib oluline keskkonnamõju (ja seega ka KMH algatamise kohustus) esineda ka künnisest väiksema tegevusmahu korral.
Euroopa Kohtu otsus asjas nr C-244/12

matches:
Kohus
§ 6
§ 6
§ 6
§ 9
§ 15
Kohus
kohus


Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti põhimäärus – Riigi Teataja
Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti põhimäärus
Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti põhimäärus - sisukord
5 VARA, FINANTSEERIMINE, ARUANDLUS, KONTROLL
7 AMETI STRUKTUUR JA KOOSSEIS
RT I, 29.01.2020, 2
Vastu võetud 21.07.2000 nr 52
RTL 2000, 86, 1282
jõustumine 03.08.2000
31.01.2001 RTL 2001, 17, 234 10.02.2001
18.06.2001 RTL 2001, 78, 1066 01.07.2001
21.12.2001 RTL 2002, 3, 29 10.01.2002
25.01.2002 RTL 2002, 24, 343 11.02.2002
04.02.2003 RTL 2003, 21, 312 15.02.2003
15.01.2004 RTL 2004, 8, 122 31.01.2004
20.01.2006 RTL 2006, 10, 188 30.01.2006
23.01.2007 RTL 2007, 9, 145 01.02.2007
18.03.2008 RTL 2008, 24, 367 01.04.2008
08.05.2008 RTL 2008, 38, 544 19.05.2008
16.01.2009 RTL 2009, 9, 113 01.02.2009
02.03.2010 RTL 2010, 10, 177 08.03.2010
26.10.2012 RT I, 29.10.2012, 2 01.11.2012
14.03.2013 RT I, 20.03.2013, 15 01.04.2013
06.11.2013 RT I, 12.11.2013, 2 01.01.2014
13.08.2014 RT I, 19.08.2014, 10 22.08.2014
21.11.2014 RT I, 26.11.2014, 3 29.11.2014, osaliselt 1.01.2015
23.12.2015 RT I, 29.12.2015, 60 01.01.2016
24.01.2020 RT I, 29.01.2020, 1 01.03.2020
Määrus kehtestatakse «Vabariigi Valitsuse seaduse» § 42 lõike 1 ja § 49 lõike 1 punkti 10 alusel.
§ 1. Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet (edaspidi amet), lühendatult PRIA, on Maaeluministeeriumi (edaspidi ministeerium) valitsemisalas tegutsev valitsusasutus, kellel on juhtimisfunktsioon ning kes menetleb toetuse taotlusi, teostab riiklikku või haldusjärelevalvet ning teeb tegevus- või muu loa andmise menetlemise käigus nõuetekohasuse kontrolli, kohaldab riiklikku sundi Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika abinõude, maaelu ja põllumajandusturu korraldamise riiklike abinõude ning kalandusturu korraldamise abinõude rakendamisel seaduses ettenähtud alustel ja ulatuses, samuti tegeleb seadusega ettenähtud põllumajandusega seotud riiklike registrite ja muude andmekogude pidamisega, nende andmete töötlemise ja analüüsimisega.
§ 3. Amet on aruandekohustuslik valdkonna eest vastutava ministri (edaspidi minister) ees, kes suunab ja koordineerib tema tegevust ning teostab tema tegevuse üle teenistuslikku järelevalvet. Ameti tegevust võib koordineerida ministeeriumi kantsler.
[RT I, 19.08.2014, 10 - jõust. 22.08.2014]
§ 4. Ametil on väikese riigivapi kujutise ja oma nimega pitsat, eelarve ning pangaarve.
§ 5. Amet asub Tartus. Ameti postiaadress on Tähe 4, 51010 Tartu. Ameti struktuuriüksuste koosseisus olevad teenistuskohad, mis ei paikne ameti asukohas, sätestatakse struktuuriüksuste põhimäärustes.
[RT I, 29.12.2015, 60 - jõust. 01.01.2016]
Nimetatud teenistuskohtade asukohtade postiaadressid on:
1) Harju maakond, 75501 Saku, Teaduse 2;
2) Hiiu maakond, 92101 Käina, Mäe 2;
3) Ida-Viru maakond, 41589 Jõhvi, Viru 5a;
4) Jõgeva maakond, 48306 Jõgeva, Ravila 10;
5) Järva maakond, 72712 Paide, Pärnu tn 58 ;
6) Lääne maakond, 90502 Haapsalu, Jaani 10;
7) Lääne-Viru maakond, 44313 Rakvere, Võidu 38;
8) Põlva maakond, 63308 Põlva, Puuri tee 1;
9) Pärnu maakond, 80010 Pärnu, Haapsalu mnt 86;
10) Rapla maakond,79511 Rapla, Kuusiku tee 6;
11) Saare maakond, 93813 Kuressaare, Tolli 6;
12) Tartu maakond, 51010 Tartu, Tähe 4;
13) Valga maakond, 68203 Valga, Aia 17;
14) Viljandi maakond, 71020 Viljandi, Vabaduse plats 4;
15) Võru maakond, 65608 Võru, Katariina 7.
[RT I, 20.03.2013, 15 - jõust. 01.04.2013]
§ 6. Ameti tegevusvaldkond on Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika abinõude, maaelu ja põllumajandusturu korraldamise riiklike abinõude ning kalandusturu korraldamise abinõude rakendamise korraldamine, seadusega ettenähtud põllumajandusega seotud riiklike registrite ja muude andmekogude pidamine, nende andmete töötlemine ja analüüsimine.
[RT I, 26.11.2014, 3 - jõust. 29.11.2014]
§ 7. Amet:
1) kogub ja töötleb Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika abinõudes, maaelu ja põllumajandusturu korraldamise riiklikes abinõudes ning kalandusturu korraldamise abinõudes osalemiseks esitatud taotlustes sisalduvaid andmeid oma pädevuse piires, valib projekte ning korraldab toetuste andmist;
2) koostab aruandeid antud toetustest;
3) korraldab oma pädevuse piires toetuste väljamaksmist;
4) peab arvet finantskohustuste ja väljamaksete üle;
5) teostab sisekontrolli (auditi) ameti toimingute üle;
6) kogub ja töötleb ministeeriumi esitatud põllumajanduslikke andmeid, on riiklike registrite volitatud töötleja, asutab ja peab muid ameti seaduse või muu õigusaktiga pandud ülesannete täitmiseks või töö korraldamise tagamiseks vajalikke andmekogusid;
7) korraldab ameti andmekogu kooskõlastatuse ministeeriumi valitsemisalas asuvate teiste riigiasutuste riiklike registrite ning muude andmekogudega;
8) kindlustab kooskõlastatuse riigi põhiregistrite, samuti teiste riiklike registritega;
9) loob suhtlussüsteemid registrite kasutajatega;
10) juhib ministeeriumi valitsemisala ühiseid infotehnoloogilisi arendusprojekte ja viib neile läbi nende ekspertiise;
11) õigusaktidest lähtuvalt viib ellu põllumajandust, maaelu ja kalamajandust käsitlevaid programme;
[RTL 2008, 24, 367 - jõust. 01.04.2008]
12) koostab ja annab välja teabematerjale;
13) juhib ameti kaudu teostatavaid välisabiprojekte;
131) täidab "Hädaolukorraks valmisoleku seaduse" alusel ministeeriumi määratud kriisireguleerimisülesandeid;
14) täidab teisi seaduse või muu õigusaktiga antud või ministri poolt temale pandud ülesandeid.
§ 8. Amet korraldab koolitust, täienduskoolitust ja nõustamist oma tegevusvaldkonnas.
§ 9. Ametil on temale pandud ülesannete täitmiseks õigus:
1) saada kehtestatud korras vajalikku teavet riigiasutustelt, kohaliku omavalitsuse asutustelt, juriidilistelt ja füüsilistelt isikutelt;
2) pidada läbirääkimisi ning sõlmida kokkuleppeid ja lepinguid juriidiliste ning füüsiliste isikutega;
3) teha ministrile ettepanekuid õigusaktide ettevalmistamiseks ja muutmiseks oma tegevusvaldkonnas;
4) luua sidemeid ja arendada koostööd riigiasutuste, kohaliku omavalitsuse asutuste ja juriidiliste isikutega, välisriikide samasuguseid ülesandeid täitvate institutsioonidega;
5) esitada ministeeriumile kehtestatud korras ettepanekuid oma eelarve koostamiseks;
6) kasutada ja hallata riigivara lähtudes «Riigivaraseadusest» ja teistest õigusaktidest;
7) esindada riiki riiklike ja Euroopa Liidu toetuste andmisel.
§ 10. Ametit juhib peadirektor, kelle nimetab ametisse ja vabastab ametist minister kantsleri ettepanekul.
§ 11. Ameti peadirektor:
1) juhib ameti tegevust kooskõlas põhimäärusega ja vastutab ametile pandud ülesannete täpse ja otstarbeka täitmise eest;
2) nimetab ametikohale ja vabastab ametikohalt ameti koosseisu kuuluva ametniku;
3) sõlmib ja lõpetab töötaja töölepingu;
4) kinnitab ameti asjaajamiskorra, töökorralduse, struktuuriüksuse põhimääruse, raamatupidamise sise-eeskirja ja ametikoha ametijuhendi;
5) määrab ametnikule distsiplinaarkaristuse õigusaktidega ettenähtud alustel ja korras;
6) käsutab kooskõlas riigivaraseaduse ja selle alusel antud õigusaktidega ameti valduses olevat riigivara, ameti rahalisi vahendeid, Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika abinõudena, maaelu ja põllumajandusturu korraldamise riiklike abinõudena ning kalandusturu korraldamise abinõudena antavaid toetusi ning teisi tema kaudu jagatavaid vahendeid, tagades nende sihipärase ja otstarbeka kasutamise;
7) teostab oma pädevuse piires riigihankeid;
8) annab seaduse, Vabariigi Valitsuse määruse või korralduse või ministri määruse või käskkirja alusel käskkirju teenistusalastes küsimustes;
9) sõlmib lepinguid ja esindab ametit teistes tsiviilõiguslikes suhetes ning annab volitusi ameti esindamiseks;
10) vastutab ameti tegevust korraldavate õigusaktide täpse ja otstarbeka täitmise eest ning annab aru ministrile;
11) moodustab vajaduse korral ameti tegevusvaldkonnas nõuandva õigusega alalise või ajutise komisjoni, nõukogu või töörühma ning määrab nende ülesanded ja töökorra.
[RTL 2008, 38, 544 - jõust. 19.05.2008]
12) kinnitab ameti iga-aastase riskide hindamise läbiviimise korra;
[RTL 2009, 9, 113 - jõust. 01.02.2009]
13) tagab sisekontrollisüsteemi rakendamise ja siseaudiitori kutsetegevuse korraldamise.
§ 12. Peadirektori äraolekul asendab teda peadirektori poolt määratud peadirektori asetäitja, viimase äraolekul peadirektori poolt määratud ametnik. Peadirektori asetäitja teenistusülesanded, õigused ja vastutus määratakse peadirektori käskkirjaga kehtestatud ametijuhendis. Peadirektori asetäitjate arv määratakse kindlaks ameti teenistuskohtade koosseisus.
§ 13. Ameti struktuuriüksus on osakond, kellel puuduvad täitevvõimu volitused ametiväliste isikute suhtes, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti. Osakonna koosseisu võivad kuuluda bürood, kelle ülesanded ja pädevus määratakse osakonna põhimääruses. Ameti struktuuri võib kuuluda väljaspool struktuuriüksust asuv teenistuskoht. Väljaspool struktuuriüksust asuva ametikoha ülesanded, alluvus, õigused ja vastutus määratakse peadirektori käskkirjaga kehtestatud ametijuhendis.
§ 14. Osakonda juhib osakonnajuhataja, kes vastutab osakonnale pandud ülesannete õiguspärase, täpse ja õigeaegse täitmise eest. Osakonnajuhataja äraolekul asendab teda peadirektori poolt käskkirjaga määratud ametnik.
§ 15. Osakonna ülesanded ja juhtimine ning osakonnajuhataja asendamine sätestatakse osakonna põhimäärusega, mille kinnitab ameti peadirektor oma käskkirjaga.
§ 16. Osakonna koosseisus võivad olla bürood, mille ülesanded ja juhtimine sätestatakse osakonna põhimäärusega. Bürood juhib büroojuhataja.
§ 17. Ameti osakonnad on:
1) siseauditi osakond, mille põhiülesanne on täita siseaudiitori kutsetegevusega seotud ülesandeid ametis; analüüsida ja hinnata ameti sisekontrollisüsteemide toimimist; teha ettepanekuid sisekontrollisüsteemi parandamiseks ning korraldada ja koordineerida siseaudiitori kutsetegevusega seotud ülesannete täitmist ametis eesmärgiga aidata kaasa ameti tegevuse täiustamisele ja eesmärkide saavutamisele;
2) kontrolliosakond, mille põhiülesanne on eriasutusena teostada riiklikku või haldusjärelevalvet ning teha tegevus- või muu loa andmise menetlemise käigus nõuetekohasuse kontrolli toetusraha saavate ja maksvate isikute üle järelkontrolli kohaldamisalas olevate meetmete raames, teavitada rikkumistest ning kontrollida rikkumise kahtlusega seotud Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika abinõudena, maaelu ja põllumajandusturu korraldamise riiklike abinõudena ning kalandusturu korraldamise abinõudena antavate toetuste ning riiklike toetuste taotlusi;
3) finantsosakond, mille põhiülesanne on korraldada ameti finantstegevust ning vastavat aruandlust, teha toetusraha väljamakseid ja pidada nende üle arvestust, järgida toetuste eelarvete täitmist ning pidada arvestust toetuse saajate finantskohustuste täitmise üle;
[RT I, 26.11.2014, 3 - jõust. 01.01.2015]
4) haldusosakond, mille põhiülesanne on korraldada asjaajamist, varade haldamist ning töötervishoiu ja tööohutuse alast tegevust;
5) [kehtetu - RT I, 29.01.2020, 1 - jõust. 01.03.2020]
6) juriidiline osakond, mille põhiülesanne on nõustada õigusalaselt ameti juhtkonda ja struktuuriüksusi, teha ettepanekuid ameti tegevusvaldkonna õigusliku reguleerimise kohta, osaleda õigusaktide eelnõude ja lepingute projektide väljatöötamisel ning esindada ametit kohtus;
7) teabeosakond, mille põhiülesanne on teavitada avalikkust ameti tegevusest, korraldada ja arendada ameti teavitus- ja kommunikatsioonitegevust ning klienditeenindust, korraldada toetuste saajate andmete avalikustamist;
8) eelarve- ja analüüsiosakond, mille põhiülesanne on analüüsida neid toetusi ja nende mõjusid majandussektorile, mille andmist amet korraldab, ja ameti tegevust ning koostada ja esitada asjakohased aruanded ja analüüsida ning koordineerida ameti eelarveprotsessi;
9) regioonide osakond, mille põhiülesanne on võtta vastu toetuste taotlusi ja kontrollida taotleja ja taotluse vastavust toetuse saamise nõuetele kohapeal;
10) [Kehtetu – RTL 2009, 9, 113 – jõust. 1.02.2009]
11) arengutoetuste osakond, mille põhiülesanne on korraldada maaelu arengukava investeeringutoetuste, maaelu ja põllumajandusturu korraldamise riiklike abinõudena ning kalandusturu korraldamise abinõudena antavate toetuste andmist ning turukorraldusabinõude rakendamist. Põhiülesande täitmiseks korraldab osakond toetuste taotluste vastuvõtmise, kontrollib taotleja ja taotluse vastavust toetuse saamise nõuetele, hindab esitatud taotlusi ning teostab riiklikku või haldusjärelevalvet toetuste sihipärase kasutamise üle;
12) otsetoetuste osakond, mille põhiülesanne on korraldada otsetoetuste, üleminekutoetuste ning pindala- ja loomapõhise maaelu arengu toetuste andmist. Põhiülesande täitmiseks korraldab osakond toetuste taotluste vastuvõtmise, kontrollib taotleja ja taotluse vastavust toetuse saamise nõuetele, hindab esitatud taotlusi, teostab riiklikku või haldusjärelevalvet toetuste sihipärase kasutamise üle ning töötleb põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse kantud põllumassiivide andmeid;
13) infotehnoloogia osakond, mille põhiülesanne on hallata ja arendada infosüsteeme ning rakendada infotehnoloogilisi lahendusi;
14) registrite osakond, mille põhiülesandeks on koguda algandmeid riiklikele registritele ja muudele andmekogudele ning neid andmeid töödelda ja väljastada;
15) arendusosakond, mille põhiülesanne on koordineerida ameti arendustegevust ja juhtida arendusprojekte, teha ettepanekuid struktuuriüksuste tööprotsesside tõhustamiseks, kujundada ameti personalipoliitikat, korraldada personalitööd ja koolitustegevust ning teha ettepanekuid arendamise kohta.
[RT I, 29.01.2020, 1 - jõust. 01.03.2020]
5. peatükk VARA, FINANTSEERIMINE, ARUANDLUS, KONTROLL
§ 18. Amet on riigivara valitsema volitatud asutus, mis valdab, kasutab ja käsutab riigivara «Riigivaraseaduses» ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud korras.
§ 19. Ameti kulud kaetakse riigieelarvest. Ametil on oma eelarve ja pangaarve.
§ 20. Amet korraldab oma finantsarvestust ja aruandlust seadusega kehtestatud korras.
§ 21. Amet esitab rahaliste vahendite kasutamise aruandeid ja ülevaateid oma tegevusest ministeeriumile viimase poolt kehtestatud korras.
§ 22. Ameti tegevust kontrollivad ministeerium, Riigikontroll ja teised selleks volitatud asutused.
§ 23. Ametil on sõõrikujuline 35 mm läbimõõduga pitsat, mille keskel on riigivapi kujutis. Sõõri ülemist äärt mööda on sõnad «Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet». Ameti osakonnal võib olla oma nimega pitsat, kui see on ette nähtud osakonna põhimääruses.
§ 24. Ameti dokumendiplankidel kasutatakse kujundus- ja turvaelemendina väikese riigivapi kujutist. Dokumendiplangi kasutamise kord sätestatakse ameti asjaajamiskorras.
§ 25. Ameti kirjaplangile vormistatud dokumendile kirjutab oma pädevuse piires alla peadirektor, peadirektori asetäitja või osakonnajuhataja.
§ 26. Amet kasutab riigilippu vastavalt seadusele.
§ 27. Ameti peadirektor teostab teenistuslikku järelevalvet ameti koosseisu kuuluvate ametnike tegevuse üle seaduses ettenähtud korras.
§ 28. Ameti peadirektor võib teenistusliku järelevalve korras teha peadirektori asetäitjale ja osakonnajuhatajale ülesandeks materjalide ja seletuste kogumise ametniku toimingu sooritamise asjaolude väljaselgitamiseks.
§ 29. Ameti tegevuse korraldab ümber või lõpetab ministeerium seadusega kehtestatud korras.
7. peatükk AMETI STRUKTUUR JA KOOSSEIS
§ 30. [Kehtetu – RTL 2002, 3, 29 - jõust. 10.01.2002]


Otsing leidis 1301 vastet
Otsing leidis 1301 vastet • 1. leht 77-st • 1, 2, 3, 4, 5 ... 77
Re: PS3 500GB vs PS3 12GB
HDMI kaabel edastab vaid digitaalsignaali, VGA aga vaid analoogsignaali.DVI's võivad mõlemad olla aga odavate passiivadapteritega (HDMI > DVI > VGA) pilti ette ei saa.Just seda teed minnes tuleks soetada aktiivadapter, mis on küllaltki hinnaline ning millega võib tekkida sobivusprobleeme (resolutsio...
Postitas Ninzor
01 Jaan 2014, 11:07
Teema: PS3 500GB vs PS3 12GB
Re: Neti pulk
Otse USB pesas teda tööle minuteada ei saa.Vähemalt modifitseerimata konsoolil mitte.
1.Soetada WiFi-marsruuter nagu näiteks Huawei B660, D105 jne.
2.Ühendada netipulk arvutiga ja arvuti omakorda PS3'mega.
08 Aug 2012, 04:18
Teema: Neti pulk
Re: Xbox slim puldid ei saa ühendust.
Xbox Slim'il power nupu ümber tuledering puudub.Vaid nupu keskel sütib tulukene.
Antud videos ei tööta konsool üldsegi.Teil on aga esimeses postituses kirjas, et konsool töötab.Järelikult on puldid sync'imata konsooliga, nagu varasemalt teiste poolt mainitud.
30 Juul 2012, 20:00
Teema: Xbox slim puldid ei saa ühendust.
Re: Tervist , küsimus.
[quote="Lehov"]Aga kui keegi teab selle kohta rohkem kuidas näha PS3 pilti läpaka ekraanil siis oleks hea kuulda kuidas seda teha
Kõige lihtsam viis on soetada USB Capture Card.Teised variandid üldiselt vajavad sülearvuti modifitseerimist.
15 Juul 2012, 20:49
Teema: Tervist , küsimus.
Re: Mõned küsimused enne psp e1000 ostu!!
Mängud jäävad ikkagi UMD'le.Mängu seisu (savegame) salvestad mälukaardile.
Teema: Mõned küsimused enne psp e1000 ostu!!
Re: Mass Effect 3'le tuleb uus lõpp
Elame, näeme.Teada saab siis kui huvi juba täielikult kadunud on.
25 Mär 2012, 17:48
Teema: Mass Effect 3'le tuleb uus lõpp
Üldiselt fännidele lõpp ei meeldinud ning nõuavad tasuta uut lõppu DLC'na.Kinnitust pole vist olnud.
25 Mär 2012, 05:45
Paljud arvavad, et Reaper'id üritavad suunata Shepard'i valikuid läbi "indoctrination'i" ning et lõpp oli midagi, mis oli vaid Shepard'i peas jne.
Spekulatsioone on palju ning põhjendused on head.Tõe teada saamiseks peab ootama aga Bioware'i vastust DLC kujul.
25 Mär 2012, 04:40
Uus lõpp tuleb tasuta või tasuline DLC kujul?Praeguse lõpu kohta on lõputult spekulatsioone.
24 Mär 2012, 18:03
Re: Xbox 360 HDD kasutamine wiil?
Softmod'itud Wii'd võimaldavad homebrew'd jne. käitada välistelt andmekandjatelt.
Xbox 360 HDD karp lahti ning ketas välja, siis osta väline USB 2.5" kõvakettakorpus ja sinna pista.
16 Mär 2012, 15:56
Foorum: WII U, WII, 3DS küsimused & probleemid
Teema: Xbox 360 HDD kasutamine wiil?
Re: Loll küsimus :D
Jah, see käib siis kasutatud mängude kohta.Mängudel on kaasas vaid üks multiplayer kood.Kui ostad mängu, mil ta kasutatud on, siis pead uue koodi ostma lisaks mängule.See on tehtud kasutatud mängude turu pärssimiseks ning sellelt kasu lõikamiseks.
13 Mär 2012, 17:49
Teema: Loll küsimus :D
Re: La noire kohta küsimus?
L.A. Noire saab paari kuu pärast aasta vanuseks ning vähemalt minuarust pole tegu hea mänguga.
06 Mär 2012, 05:13
Teema: La noire kohta küsimus?
Re: Sony ikkagi tegeleb uue konsooliga?!
Ma olen kindel, et nad aretavad midagi.Xbox 720'ga konkureeriv konsool tuleb välja ja mitte palju hiljem.See ei tähenda, et PS3 support siiski ära lõppeb.Vastupidi, mõlemaid hakatakse korraga müüma nagu PSP'd ja PSP Vita't.Sellega peaks kaasnema ka PS3'me hinnaalandus ning võib isegi tulla uus ja so...
25 Veebr 2012, 15:21
Teema: Sony ikkagi tegeleb uue konsooliga?!
R4 kaartide kodulehel peaks olema uuendus, mis paneb nad tööle ka uuema firmware puhul.
22 Veebr 2012, 15:24
Teema: 3DS
Re: Mõned küsimused ennem ps3 ostmist.
Nii ei saa.Tervet mängu PS3 omale peale ei salvesta.Mängimise jaoks on originaal plaati vaja.
17 Veebr 2012, 02:34
Teema: Mõned küsimused ennem ps3 ostmist.
Re: Kuulujutud PS4 tulekust ümber lükatud
Developer konsoolide videokaart baseerub ATI HD6670'nel, mis on lauaarvuti videokaart.Tegu on ka Eestis müüdava kaardiga.Konsoolides jagavad protsessor, graafikakiip, jne. sama trükkplaati, mis tähendab et teda massiliselt ei toodeta sellisel kujul. Konsooli lõplik versioon peaks baseeruma ikkagi ti...
15 Veebr 2012, 03:34
Teema: Kuulujutud PS4 tulekust ümber lükatud
Re: Kas Xboxil peab ostma gold live account-i et mängida Multyplayeris?
[quote="Marmor"] [quote="metslane"] kuid ps3 parem ikkagi multiplayeri poolest [/quote] Miks? Mina maksaksin Xbox Live Gold'i eest kui mul Xbox oleks, sest tegu on stabiilselt töötava ning areneva teenusega.PSN'i ainukene eelis on see, et ta on tasuta.Muud ei mida...
05 Veebr 2012, 18:29
Foorum: Microsoft Xbox 360 & Xbox One küsimused & probleemid
Teema: Kas Xboxil peab ostma gold live account-i et mängida Multyplayeris?


Lapsevanema lisapuhkepäevad ja graafikujärgsed töötunnid - Tööõigus - vastused.ee
Lapsevanema lisapuhkepäevad ja...
Küsimus: Lapsevanema lisapuhkepäevad ja graafikujärgsed töötunnid31.03.2011
Töötan puhkekeskuses administraator-klienditeenindajana. Mul on kolm last, vanuses 17, 14 ja 3 (juunis saab 4). Olen varasemalt saanud 3 lisapuhkusepäeva kahe lapse pealt. Kas see kehtib ka praegu?
Kuna mul on ka öövahetused ja väike laps, kas sel puhul on mingeid lisasoodustusi? Kas öötöö pealt on seadusega ette nähtud lisatasu või on see ettevõtte otsustada?
Lepingus on kirjas järgnev lause: "Töötaja töötab täistööajaga vastavalt graafikule ja kasutatakse 12-kuulist summeeritud tööaega. Töögraafik koostatakse vastavalt tellimustele ja töökoormusele."
Kas see tähendab seda, et kui ei ole hooaeg ja töötunde tuleb vähem (meil on tunnitasu), siis miinimumpalka ettevõte maksma ei pea, vaid maksab reaalsete tundide alusel? Mis on miinimumpalk, mille töötaja peab kätte saama? Kas sellest arvestatakse midagi maha?
Ühel vanematest on õigus saada alla 14-aastase lapse puhul kolm tööpäeva tasustatud lapsepuhkust (4,25 eurot) (TLS §63 lg1) ning kuni 10 tööpäeva tasustamata lapsepuhkust (TLS §64). Alla nelja aastase lapse kasvatamine töö- ja puhkeaja kasutamisel eeliseid ei anna.
Summeeritud tööaja arvestuse korral peab töötaja nädalas saama puhata vähemalt 36 tundi järjest (TLS §52 lg2).
Turismitöötajatel võib tööandja arvestusperioodi pikendada kollektiivlepinguga kuni 12 kuuni, tingimusel, et töötamine ei kahjusta töötaja tervist ja ohutust ning tööaeg ei ületa TLS § 46 lõikes 1 nimetatud piirangut.
Töölepinguseaduse § 45 lg 1 ütleb, et öötöö (kl 22–6) eest makstakse 1,25-kordset töötasu, kui ei ole lepitud kokku, et töötasu sisaldab tasu ööajal töötamise eest. Seega on antud kaks võimalust – kas nn lisatasu maksmine kõikide öösel töötatud tundide eest igakordse arvestuse alusel või öötöö tõttu suurendatud töötasu. Viimase variandi puhul peaks töölepingus olema näidatud öötöö eest makstav töötasu osa. Selguse saamiseks soovitan paluda tööandjalt sellekohast täpsustust. Summeeritud töötundide arvestusperioodi lõpp on Teie lepingu puhul aasta lõpus.
Vabariigi Valitsuse kehtestatud alammäärast madalamat töötasu ei või töötajale maksta (TLS §28 lg6). Alammäär vs. miinimumpalk on 1,73 eurot tunnis ning 278,02 eurot kuus.
2011 aasta väljamaksetel on tulumaksuvaba miinimum 144 eurot, tulumaks 28,14 eurot (278,02-144 -21%),
töötuskindlustus (2,8%) 7,78 eurot (278,02-2,8%).


Töökeskkonna füüsikaliste ohutegurite piirnormid ja ohutegurite parameetrite mõõtmise kord – Riigi Teataja
Töökeskkonna füüsikaliste ohutegurite piirnormid ja ohutegurite parameetrite mõõtmise kord - sisukord
4 ELEKTROMAGNETVÄLJAD
§ 10 Terminid
§ 11 Elektromagnetvälja piirnormid kontrollitavas keskkonnas
§ 12 Raadiosageduslike indutseeritud ja kontaktvoolude piirnormid kontrollitavas keskkonnas
§ 13 Elektromagnetvälja piirnormid mittekontrollitavas keskkonnas
§ 14 Raadiosageduslike indutseeritud ja kontaktvoolude piirnormid mittekontrollitavas keskkonnas
§ 15 Piirnormid keha osalise ekspositsiooni korral
§ 16 Erandid kontrollitavas keskkonnas
§ 17 Erandid mittekontrollitavas keskkonnas
§ 18 Tööandja tegevus
5 MÕÕTMISE KORD
§ 19 Füüsikaliste ohutegurite parameetrite mõõtmine
Vastu võetud 25.01.2002 nr 54
RT I 2002, 15, 83
26.11.2004 RT I 2004, 82, 556 05.12.2004
12.04.2007 RT I 2007, 34, 214 30.04.2007
12.04.2007 RT I 2007, 34, 215 30.04.2007
(1) Määrus sätestab müra, vibratsiooni ja elektromagnetväljade piirnormid töökeskkonnas ja nende mõõtmise korra.
(2) Määrust kohaldatakse kõikidele töökohtadele «Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse» § 4 lõike 1 tähenduses.
[Kehtetu – RT I 2007, 34, 214 - jõust. 30.04.2007]
[Kehtetu – RT I 2007, 34, 215 - jõust. 30.04.2007]
4. peatükk ELEKTROMAGNETVÄLJAD
§ 10. Terminid
Määruses kasutatavate terminite sisu seletatakse järgmiselt:
1) kaitstav ala – ruumi osa, kus kehtivad käesolevas määruses esitatud piirnormid;
2) kontrollitav keskkond – töökeskkond, kus elektromagnetvälja mõju on hinnatav;
3) mittekontrollitav keskkond – töökeskkond, kus elektromagnetvälja mõju ei ole otseselt hinnatav, kuna ei ole teada välja tekitavate seadmete kiirguse parameetrid ega väljade koosmõju;
4) maksimaalne lubatud ekspositsioon Mmax – elektromagnetvälja mõju, mis loetakse töötajale kahjutuks. Maksimaalne lubatud ekspositsioon määratakse sõltuvalt ohu laadist erinevate elektromagnetvälja iseloomustavate suuruste piirnormide kaudu, nt elektrivälja tugevus, magnetvälja tugevus jne;
5) mõõdetavate suuruste ajaline keskmine või ruutkeskmine –ajas muutuva elektromagnetvälja ekspositsiooni määramiseks ja maksimaalselt lubatud suurustega võrdlemiseks leitakse mõõdetavate suuruste ajaline keskmine Mk või ruutkeskmine Mkr järgmiste valemite abil:
6) osaline ekspositsioon –elektromagnetvälja mõju inimkeha osale mittehomogeenses väljas;
7) ruumiline keskmine –vaadeldavas ruumiosas toimiva elektromagnetväljaga ekvivalentse homogeense elektromagnetvälja parameeter. Mittehomogeense välja mõju määramiseks ja maksimaalselt lubatud suurustega võrdlemiseks tuleb teostada mõõdetavate suuruste ruumiline keskmistamine;
8) ristlõike keskmine – elektromagnetlainet iseloomustavate suuruste ruutkeskmised üle pinnaekvivalendi, mis võrdub täiskasvanud inimese vertikaalse ristlõike suurusega. Ristlõike keskmist määratakse vastava mõõteanduriga skaneerides piki tasapinna osa, mis on ekvivalentne seisva täiskasvanud inimese vertikaalse ristlõikega ja asetseb vaadeldavas kaitstavas alas. Üldjuhul piisab tasapinnalisest skaneerimisest vertikaalsuunas 2 m ulatuses kaitstava ala keskel;
9) raadiosagedused (RS) – raadiolevis kasutatav sagedusvahemik. Kokkuleppeliselt 0 kuni 3000 GHz. Käesolevas määruses on RS piiritletud sagedusvahemikuga 3 kHz kuni 300 GHz;
10) mitmesageduslik väli – mitme eri sagedusega kiirgusallika poolt tekitatud elektromagnetväli;
11) lähivälja piirkond (tugeva gradiendi piirkond) – elektromagnetlaine kiirgusallikat ümbritseva ruumi osa, mis asub kiirgusallika lähedal. Seal levivat elektromagnetlainet ei loeta tasapinnaliseks ega elektromagnetvälja homogeenseks;
12) kaugvälja piirkond (vaba ruumi piirkond) – elektromagnetlaine kiirgusallikat ümbritseva ruumi osa, kus levivat elektromagnetlainet loetakse tasapinnaliseks ja elektromagnetvälja homogeenseks;
13) raadiosagedusliku välja «kuum koht» – rangelt piiritletud ruumi osa, kus raadiosagedusliku välja intensiivsus on ümbritsevast tunduvalt kõrgem;
14) erineelduvuskiirus (Ap) – aine massiühikus neeldunud (hajutatud) elektromagnetlaine võimsus dP; Ap = dP/dm, ühik W/kg.
§ 11. Elektromagnetvälja piirnormid kontrollitavas keskkonnas
(1) Elektromagnetvälja maksimaalne lubatud ekspositsioon kontrollitavas keskkonnas on esitatud tabelis 3:
(2) Lähivälja piirkonnas sagedustel alla 300 MHz kasutatakse E ja H piirnorme, kaugvälja piirkonnas – S piirnorme (vt tabel 3).
(3) Mitmesageduslike väljade korral määratakse iga sagedusvahemiku (Mmax)i ja liidetakse nende ruutude suhted eraldi toimivate elektri- ja magnetväljatugevuste ruutudega igas sagedusvahemikus. Saadud summad peavad olema
§ 12. Raadiosageduslike indutseeritud ja kontaktvoolude piirnormid kontrollitavas keskkonnas
(1) Raadiosageduslike indutseeritud ja kontaktvoolude maksimaalne lubatud ekspositsioon kontrollitavas keskkonnas on esitatud tabelis 4:
(2) Voolutugevuse piirnorm võimalike lülitusefektide korral on I m=1000 f mA keskmiselt igas sekundis (tk = 1 sek) sagedustel 3 kHz kuni 100 kHz ning Imr = 100 mA ruutkeskmiselt iga 6 minuti jooksul (tk = 6 min) sagedustel 0,1 MHz kuni 100 MHz ja lagiväärtusena – 500 mA.
(3) Juhul kui elektromagnetväljas töötava isiku kontakt metallesemetega on välistatud, mõõdetakse voolutugevust läbi ühe jala, kui kontakt ei ole välistatud, määratakse voolutugevus kontaktvoolu mõõtjaga inimkeha takistuse ekvivalendi kaudu.
(4) Indutseeritud voolu mõõtmine ei ole kohustuslik, kui elektriväljatugevuse osaline ekspositsioon ei ületa tabelis 3 antud M max suurust sagedustel, mis ei ületa 0,45 MHz ning sagedusvahemikus 2 kuni 50 MHz on väiksem kui 0,16 Mmax.
§ 13. Elektromagnetvälja piirnormid mittekontrollitavas keskkonnas
Elektromagnetvälja maksimaalne lubatud ekspositsioon mittekontrollitavas keskkonnas on esitatud tabelis 5:
§ 14. Raadiosageduslike indutseeritud ja kontaktvoolude piirnormid mittekontrollitavas keskkonnas
(1) Raadiosageduslike indutseeritud ja kontaktvoolude maksimaalne lubatud ekspositsioon mittekontrollitavas keskkonnas on esitatud tabelis 6:
(2) Voolutugevuse piirnormid võimalike lülitusefektide korral on I m = 450 f mA keskmiselt igas sekundis (tk = 1 sek) sagedustel 3 kHz kuni 100 kHz ning Imr = 45 mA ruutkeskmiselt iga 6 minuti jooksul (tk = 6 min) sagedustel 0,1 MHz kuni 100 MHz ja lagiväärtusena – 220 mA.
(3) Indutseeritud voolude mõõtmine ei ole kohustuslik, kui elektriväljatugevuse osaline ekspositsioon ei ületa tabelis 5 antud M max suurust sagedustel, mis ei ületa 0,20 MHz ning sagedusvahemikus 2 kuni 50 MHz on väiksem kui 0,16 Mmax.
§ 15. Piirnormid keha osalise ekspositsiooni korral
Tabelis 7 toodud piirnormid kehtivad kõikide kehaosade kohta, välja arvatud silmad ja munandid:
§ 16. Erandid kontrollitavas keskkonnas
(1) Sagedusvahemikus 100 kHz kuni 6 GHz võib tabelis 3 toodud piirnorme ületada, kui:
1) usaldatavate tehniliste vahenditega saab tõestada, et erineelduvuskiirus (Ap) on kogu keha ulatuses alla 0,4 W/kg ja ruumkeskmistatud ApV ei ületa 8 W/kg, kusjuures keskmistamine tehakse keha koe iga 1 g ulatuses, välja arvatud käte, jalalabade, randmete ja pahkluude piirkond, kus ApV ei tohi olla kõrgem kui 20 W/kg koe iga 10 g ulatuses;
2) indutseeritud ja kontaktvoolude piirnorme (tabel 4) ei ole ületatud.
(2) Lõikes 1 toodud erandid kehtivad seadmetele, mille raadiosageduslikku kiirgust saab seadme kasutaja kontrollida ning need kehtivad ainult selle kasutaja jaoks. Kasutaja vahetus läheduses asuvate isikute jaoks kehtivad mittekontrollitava keskkonna erandid.
(3) Sagedusvahemikus 100 kHz kuni 450 MHz võib tabelis 3 toodud piirnorme ületada, kui seadme kiirgusvõimsus vabas ruumis on 7 W või madalam.
(4) Sagedusvahemikus 450 MHz kuni 1500 MHz võib tabelis 3 toodud piirnorme ületada, kui seadme kiirgusvõimsus ei ületa 7(450/f) W, kus f on sagedus MHz-des.
(5) ApV keskmistamise aeg on 6 minutit. Sagedustel üle 6 GHz võib keha osalise mõjutamise korral kasutada piirnorme tabelist 3.
(6) Käesolevas paragrahvis toodud erandid ei kehti sagedusvahemikus 0,003–0,1 MHz. Siiski võib tabelis 3 toodud piirnorme ületada, kui on võimalik näidata, et ruutkeskmine voolutihedus 1 sekundi jooksul koe iga 1 cm2 kohta ei ületa 35 f mA/cm2 , kus f on sagedus MHz-des.
§ 17. Erandid mittekontrollitavas keskkonnas
(1) Sagedusvahemikus 100 kHz kuni 6 GHz võib tabelis 5 toodud piirnorme ületada, kui:
1) usaldatavate tehniliste vahenditega võib tõestada, et Ap on kogu keha ulatuses alla 0,08 W/kg ja ruumkeskmistatud ApV ei ületa 1,6 W/kg, kusjuures keskmistamine tehakse keha koe iga 1 g ulatuses, välja arvatud käte, jalalabade, randmete ja pahkluude piirkond, kus ApV ei tohi olla kõrgem kui 4 W/kg koe iga 10 g ulatuses;
2) indutseeritud ja kontaktvoolude piirnorme (tabel 6) ei ole ületatud.Toodud erandid kehtivad seadmetele, mille raadiosagedusliku kiirguse tase ei ole teada ning seadme kasutaja seda ei kontrolli.
(2) Sagedusvahemikus 100 kHz kuni 450 MHz võib tabelis 5 toodud piirnorme ületada, kui seadme kiirgusvõimsus vabas ruumis ei ületa 1,4 W.
(3) Sagedusvahemikus 450 MHz kuni 1500 MHz võib tabelis 5 toodud piirnorme ületada, kui seadme kiirgusvõimsus ei ületa 1,4(450/f) W, kus f on sagedus MHz-des.
See erand ei kehti seadmetele, mille kiirgusstruktuur asetseb inimkehale lähemal kui 2,5 cm.
§ 18. Tööandja tegevus
1) tegema kindlaks (kaardistama) kaitstaval alal mõjuvate elektromagnetväljade tasemed ja kõrgendatud terviseriskiga piirkonnad;
2) keelama töö kontrollimata raadiosageduslike seadmetega;
3) taotlema raadiosageduslike seadmete tarnijatelt infot tekitatava kiirgusvälja ja selle mõju vähendamise võimaluste kohta. Juhul kui selline info puudub või ei ole usaldusväärne, korraldama seadme elektromagnetvälja parameetrite mõõtmised;
4) kontrollima vähemalt kord 3 aasta jooksul raadiosageduslike seadmete kiirgusvälja taset. Juhul kui seadme konstruktsiooni, ekraneerimist või kasutamisviisi on muudetud, viima läbi täiendavad elektromagnetvälja parameetrite mõõtmised;
5) võtma tarvitusele abinõud töökoha elektromagnetilise kiirguse vähendamiseks võimalikult madalale tasemele;
6) märgistama ohtlike raadiosageduslike kiirgusväljade piirkonnad asjakohaste ohutusmärkidega;
7) kui tehniliste ühiskaitsevahenditega ei ole võimalik kiirgusvälja taset piirnormini vähendada, andma töötajale asjakohased isikukaitsevahendid;
8) hindama ja kontrollima töötajate ekspositsiooni vähendamiseks kasutusele võetud abinõude efektiivsust.
5. peatükk MÕÕTMISE KORD
§ 19. Füüsikaliste ohutegurite parameetrite mõõtmine
Määruses nimetatud füüsikaliste ohutegurite parameetreid võib mõõta pädev mõõtja «Mõõteseaduse» (RT I 2004, 18, 132) tähenduses.
[RT I 2004, 82, 556 - jõust. 05.12.2004]


Töövaidluskomisjonide praktika töötasu vaidlustes - Raamatupidaja
Töövaidluskomisjonide praktika töötasu vaidlustes
01. juuni 2011 09:00
Töötasu käsitlevate artiklite sarja kahes viimases artiklis annavad Heli Raidve ja Kristine Kuusik ülevaate mõnedest töövaidluskomisjoni 2010. aasta otsustest, mis käsitlevad töötasu vaidlusi.
Uus töölepingu seadus jõustus 2009. aasta suvel, nii et seaduse ühtset ja üldistatavat rakenduspraktikat veel ei ole. Küll aga teeb töövaidluskomisjon igapäevaselt otsuseid, mida saab lugeda töölepingu seaduse rakenduspraktikaks.
2008. aastal esitati TVK-dele 4102, 2009. aastal 6371 avaldust. 2010. aastal TVK-dele avalduste esitamine vähenes – aasta jooksul esitati “vaid” 3803 avaldust. Neist 6% ehk 233 avaldust esitasid tööandjad. Töötajate nõuetest olid esikohal maksmata töötasu ja nn lõpparve nõuded.
Töötasu tuvastamine
Töölepingu seaduse kohaselt on töötasu töölepingu oluline tingimus (TLS § 1), mille suuruses lepivad pooled kokku töölepingu sõlmimisel ja mis kajastatakse töölepingu kirjalikus dokumendis (TLS § 5 lg 1 p 5).
Praktikas võib juhtuda, et töötasu kokkulepe jääb fikseerimata. Otsuses 1751 tuvastas TVK, et töölepingu puudumise tõttu pole töötasu suurust võimalik tuvastada ja seetõttu tuleb lähtuda VÕS-i § 25 lõikest 1 ehk pooltevahelisest praktikast, st kontole laekuvast summast. Samas leidis TVK otsuses nr 5, et kuna töötasu suurust ei ole usaldusväärsete kirjalike tõenditega võimalik tuvastada, tuleb lähtuda töötasu mõistlikust määrast, mida sama tegevusalaga ettevõtted tavapäraselt sama kvalifikatsiooniga töötajale maksavad, st statistikaameti andmetest.
Autorid pooldavad teises otsuses toodud seisukohta, mis ühtib töölepingu seadusega.
TLS-i § 29 lõikes 2 sätestatud reegel ütleb: kui töötasu suurust ei ole kokku lepitud või kui kokkulepet ei suudeta tõendada, on töötasu suuruseks kollektiivlepingus ette nähtud, selle puudumisel sarnase töö eest sarnastel asjaoludel tavaliselt makstav tasu.
Töötasu vähendamine – TLS § 37
TLS-i § 37 kohaselt võib tööandja vähendada töötaja töötasu kolmeks kuuks ettenägematute ja tööandjast sõltumatute asjaolude ilmnemisel, mille tõttu tööandja ei saa enam töötajat kokkulepitud mahus tööga kindlustada ja kokkulepitud töötasu maksmine oleks tööandja jaoks ebamõistlikult koormav. Töötaja võib sel juhul proportsionaalselt vähendada tööaega või öelda töölepingu üles. TLS-i § 37 on äärmuslik meede, mida meie praeguses majanduslikus olukorras on kasutanud mitmed tööandjad.
Töövaidluses nr 1732 vähendas tööandja töötaja töötasu, kuid ei vähendanud töötaja tööaega. Oma avalduses TVK-le palus töötaja tunnistada kehtetuks tööandja teate töötasu vähendamise kohta. TVK leidis, et töötaja nõue ei kuulu rahuldamisele, kuna töötaja on nõustunud töötasu vähendamisega, mida on kinnitanud ka oma allkirjaga, samas ei ole töötaja ise keeldunud töö tegemisest võrdeliselt töötasu vähendamisega.
Töötaja peab oma algatusel keelduma väiksemas mahus töö tegemisest, vastaval juhul loetakse vaikimine nõusolekuks teha vähendatud töötasu eest endises mahus tööd.
Töötasu faktiline muutmine
Otsuses nr 1995 leidis TVK, et töötasu vähendamine on seaduslik ka siis, kui töötaja keeldub omal algatusel täitmast tööülesandeid, mis on märgitud tema ametijuhendis. Viidatud vaidluses palus töötaja tunnistada ebaseaduslikuks töötasu vähendamise ja kohustada tööandjat maksma kokkulepitud töötasu. TVK tuvastas, et halvale tervislikule seisundile viidates keeldus töötaja ise tegemast tööd, milles pooled olid kokku leppinud. Tööandja tuli töötajale vastu ning võttis töötajalt need töökohustused, mis seadsid ohtu töötaja tervise, kuid vähendas proportsionaalselt tööülesannete vähendamisega ka töötaja töötasu.
Antud juhul põhjendas TVK töötasu vähendamise seaduslikkust sellega, et siinkohal oli töötaja ise see, kes algatas ametijuhendi muutmise ja seeläbi töötasu vähendamise. Tegemist ei olnud tööandja ühepoolse tahteavaldusega ning seetõttu oli töötasu vähendamine proportsionaalselt töömahu vähenemisega seaduslik.
TVK otsuses nr 498 rõhutatakse, et kui töötajal on pretensioone töötasu vähendamise kohta, peab ta esimesel võimalusel teavitama sellest tööandjat või pöörduma TVK-sse. Selle juhtumi puhul tuvastas TVK, et töötaja viidi üle osalisele tööajale tähtajaliselt ja seoses sellega vähenes ka töötaja palk proportsionaalselt.
Töötaja oli sellest teadlik ja nõustus uute tingimustega ning ei pöördunud kordagi tööandja poole ega vaidlustanud tingimuste muutmisi. TVK otsusest nähtub, et vähem saadud töötasu ei kuulu rahuldamisele, kuna töötaja pikka aega vaikis ja sai vähendatud töötasu, mida kinnitavad tema pangaülekanded. TVK luges vaikimise nõusolekuks, sest töötaja väljendas oma käitumisega tegelikku tahet tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 68 lõike 3 järgi, milleks oli TVK arvates tahe tuua kaasa õiguslik tagajärg ehk siis teisisõnu töötasu vähendamine. Komisjon leidis, et töötasu vähendamisele vastuväidete esitamata jätmisega avaldas töötaja oma nõusolekut ja hilisem TVK kaudu töötasu vähendatud osa nõudmine oli vastuolus hea usu põhimõttega.
Sarnane on TVK otsus nr 1542. Selle vaidluse puhul vähendas tööandja töötasu ühepoolselt ja töötaja oli sellest teadlik. Töötaja vaidlustas töötasu vähendamise 16 kuud hiljem. TVK otsustas, et TsÜS-i § 68 lõike 3 kohaselt väljendas töötaja pikaajalise vaikimisega oma nõusolekut töötasu vähendamiseks ja jättis töötaja nõude rahuldamata.
Töövaidluses nr 1358 oli töölepingus töötasu X, töölepingut ei olnud kirjalikult muudetud. Töötaja kinnitas vaidluses, et nõustus suuliselt töötasu vähendamisega poolte kokkuleppel kolmeks kuuks. Kuna tööandja ei hakanud pärast kolme kuu möödumist töötasu endises määras X maksma, palus töötaja TVK-l mõista tööandjalt välja töölepingujärgne töötasu alates neljandast kuust. Töövaidluskomisjon pani selles asjas autoritele üllatuslikult tõendamiskohustuse töötajale ja leidis, et töötaja ei ole tõendanud töötasu vähendamist ainult kolmeks kuuks. TVK leidis, et VÕS-i § 23 lõike 1 kohaselt võivad kokkulepped tulla praktikast, seega luges TVK vähendatud tasu uueks tähtajatuks kokkuleppeks.
Vastupidiselt eelnevale oli töövaidluses nr 1911 töötajale aastaid makstud töötasu rohkem, kui töölepingus kirjas. Kui tööandja hakkas töötasu maksma endisest vähem ehk vastavalt kirjalikule töölepingule, esitas töötaja vähemsaadud töötasu nõude. TVK leidis, et ei ole tõendatud, et pooled oleksid leppinud kokku töötasu muutmises (suurendamises), seega saab töötaja nõuda vaid töölepingu järgset töötasu.
Otsuse nr 669 kohaselt vähendas tööandja väidetavalt poolte kokkuleppel kõigi töötajate töötasu 20% ulatuses. Vaidlev töötaja oli sel ajal töövõimetu. TVK asus seisukohale, et tööandja kohustus on tõendada, et iga töötajaga sõlmiti mistahes vormis kokkulepe töötasu vähendamiseks. Kuna tööandja selle töötaja puhul kokkuleppe sõlmimist tõendada ei suutnud, mõistis TVK töötajale vähemsaadud töötasu välja.
Lisatasude vähendamist käsitleb TVK otsus nr 10. Tööandja vähendas ühepoolselt makstavat lisatasu. TVK leidis, et tööandja oli võtnud endale vabatahtlikult ühepoolse kohustuse lisatasu maksta ja võis seda ühepoolselt ka muuta. Samas leidis TVK, et tööandja oleks pidanud töötajat muudatustest informeerima, kuna töötajal oli välja kujunenud õigustatud ootus ja ta võis uuenenud olukorda käsitleda oma õiguste rikkumisena.
Milliseid otsuseid on TVK teinud seoses vaidlustega ületunnitöö tasustamise üle, loe ajakirjast Raamatupidamise Praktik.
Lemmi Kann, Kristine Kuusik, Heli Raidve
Töövaidluskomisjonide praktika töötasu vaidlustes, 2. osa 2 30. juuni 2011 10:31
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2011/06/01/toovaidluskomisjonide-praktika-tootasu-vaidlustes


§ 76 Euroopa Parlamendi valimise seaduse muutmine
§ 77 Riigikogu valimise seaduse muutmine
§ 78 Rahvahääletuse seaduse muutmine
§ 79 Kaitseväeteenistuse seaduse muutmine
§ 80 Kaubandusliku meresõidu koodeksi muutmine
§ 81 Laeva lipuõiguse ja laevaregistrite seaduse muutmine
§ 83 Rahvastikuregistri seaduse muutmine
§ 84 Riigilõivuseaduse muutmine
§ 85 Riigivapi seaduse muutmine
§ 86 Surma põhjuse tuvastamise seaduse muutmine
§ 87 Vangistusseaduse muutmine
§ 88 Välismaalaste seaduse muutmine
§ 89 Välissuhtlemisseaduse muutmine
§ 90 Välisteenistuse seaduse muutmine
§ 91 Äriseadustiku muutmine
§ 92 Konsulaarseaduse kehtetuks tunnistamine
29.05.2009 otsus nr 484
(4) Konsulipatendi vormi ja andmise korra kehtestab välisminister määrusega .
(2) Konsulaarametniku koolituse ja eksami korraldamise, konsulaarametniku kutse ja erikutse andmise korra ning kutse- ja erikutsekvalifikatsiooni tunnistuse vormi kehtestab välisminister määrusega .
Konsulaarametniku konsulaarteenuse ja konsulaarabi osutamise toimingud registreeritakse ametitoimingute raamatus. Konsulaarametniku ametitoimingute raamatut peetakse digitaalse andmekoguna. Andmekogu asutab ja selle pidamise korra kehtestab välisminister määrusega .
(1) Aukonsul on oma pädevuse piires konsulaarülesandeid täitev isik, kelle välisminister nimetab tähtajaliselt või määramata ajaks. Iga aukonsuli pädevuse määrab välisminister käskkirjaga.
(3) Konsulaarametnik väljastab isikutunnistuse ja digitaalse isikutunnistuse välisriigis viibivale Eesti kodanikule isikut tõendavate dokumentide seaduse kohaselt.
(2) Erikutsega konsulaarametnik võib peale käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatu teha isiku taotlusel tõestamistoiminguid tõestamise vormis, kui selle tegemiseks Eesti Vabariigi välisesinduses on põhjendatud vajadus ning toiming on vahetult seotud Eesti kodaniku, Eesti juriidilise isiku või Eestis asuva varaga. Erikutsega konsulaarametnik võib tõestada tehinguid ja tahteavaldusi ning teha notariaadiseaduse § 29 lõike 1 punktis 2 ning §-s 32 nimetatud toiminguid, välja arvatud hääletamise, loosimise ja liisuheitmise tulemuste tõestamine.
4) notariaadiseaduse §-s 32 nimetatud toiming tehakse juhul, kui vannutatav on Eesti kodanik;
(2) Tõestamistoimingu tegemise ja Välisministeeriumi konsulaarosakonnaga kooskõlastamise korra kehtestab välisminister määrusega .
(1) Konsulaarametnik võib põhjendatud vajaduse korral koostada perekonnaseaduse kohaselt Eesti kodaniku sünni- või surmaakti tingimusel, et sünd või surm ei ole registreeritud välisriigis.
(2) Konsulaarametnik võib põhjendatud vajaduse korral koostada perekonnaseaduse kohaselt Eesti kodanike abieluakti Välisministeeriumi konsulaarosakonna nõusolekul ja tingimusel, et see tegevus on asukohariigis lubatud.
(3) Konsulaarametnik muudab, parandab, tühistab ja taastab isiku taotlusel Eesti Vabariigi välisesinduses koostatud perekonnaseisuakti ning annab välja tunnistusi ja perekonnaseisuakti ärakirju perekonnaseaduses ja selle alusel antud õigusaktis sätestatud korras.
(4) Perekonnaseisuakti koostamise, kannete muutmise või parandamise, perekonnaseisuakti taastamise või tühistamise ning korduva perekonnaseisutunnistuse taotluse vormi kehtestab välisminister määrusega, mis on kooskõlastatud regionaalministriga.
(5) Abieluakti koostamise, perekonnaseisuakti kande muutmisega seoses uue tunnistuse väljastamise ja perekonnaseisuakti koostamise kohta kordustunnistuse väljastamise eest tuleb tasuda riigilõivu.
Konsulaarametnik või aukonsul väljastab Eesti juhiloa, rahvusvahelise juhiloa, esmase juhiloa või duplikaadi välisriigis viibivale Eesti kodanikule liiklusseaduse kohaselt.
(1) Konsulaarametnik edastab püsivalt välisriigis elava Eesti kodaniku Eesti kodakondsusest vabastamise taotluse ja muud nõuetekohased dokumendid menetlusse võtmiseks Kodakondsus- ja Migratsiooniametile kodakondsuse seaduse kohaselt.
(2) Konsulaarametnik väljastab kodakondsusest vabastamist taotlenud isikule seadusega ettenähtud dokumendid, võtab tagasi Eesti kodakondsust tõendavad dokumendid ning edastab need Kodakondsus- ja Migratsiooniametile kodakondsuse seaduse kohaselt.
(5) Avaliku dokumendi legaliseerimise korra ja taotluse vormi kehtestab välisminister määrusega .
(2) Dokumendi edastamise taotlusel ettenähtud andmete loetelu kehtestab välisminister määrusega .
(1) Konsulaarametnik edastab välisriigi kodaniku elamis- ja tööloa taotluse või elamisõiguse taotluse menetlusse võtmiseks Kodakondsus- ja Migratsiooniametile välismaalaste seaduse ja Euroopa Liidu kodaniku seaduse kohaselt.
(2) Konsulaarametnik kannab elamisloa või elamisõiguse andmed isiku kehtivasse reisidokumenti ning väljastab isikutunnistuse välismaalaste seaduse või Euroopa Liidu kodaniku seaduse ja isikut tõendavate dokumentide seaduse kohaselt.
(1) Konsulaarametnik edastab välisriigi kodaniku ja välismaalase digitaalse isikutunnistuse väljaandmise taotluse Kodakondsus- ja Migratsiooniametile isikut tõendavate dokumentide seaduse kohaselt.
(3) Urni või kirstu pitseerimise taotlemise tingimused, korra ja tõendi vormi kehtestab välisminister määrusega .
(6) Rahalise abi andmise ja tagastamise korra ning tagatiseta rahalise abi taotluse vormi kehtestab välisminister määrusega .
(3) Euroopa Liidu liikmesriigi kodanikule rahalise abi andmise korra kehtestab välisminister määrusega .
§ 76. Euroopa Parlamendi valimise seaduse muutmine
Euroopa Parlamendi valimise seaduse (RT I 2003, 4, 22; 2009, 12, 70) § 48 lõikes 2 asendatakse sõna «aukonsulaat» sõnadega «aukonsuli juhitav konsulaarasutus» sobivas käändes.
§ 77. Riigikogu valimise seaduse muutmine
Riigikogu valimise seaduse (RT I 2002, 57, 355; 2009, 2, 5) § 49 lõikes 2 asendatakse sõna «aukonsulaat» sõnadega «aukonsuli juhitav konsulaarasutus» sobivas käändes.
§ 78. Rahvahääletuse seaduse muutmine
Rahvahääletuse seaduse (RT I 2002, 30, 176; 2009, 2, 5) § 42 lõikes 2 asendatakse sõna «aukonsulaat» sõnadega «aukonsuli juhitav konsulaarasutus» sobivas käändes.
§ 79. Kaitseväeteenistuse seaduse muutmine
Kaitseväeteenistuse seaduse (RT I 2000, 28, 167; 2009, 15, 94) § 137 lõikes 3 ja § 144 lõigetes 2, 4 ja 5 asendatakse sõnad «saatkond või konsulaat» sõnaga «välisesindus» sobivas käändes.
§ 80. Kaubandusliku meresõidu koodeksi muutmine
Kaubandusliku meresõidu koodeksi (RT 1991, 46–48, 577; RT I 2006, 26, 191) §-s 66 asendatakse sõna «konsulaarasutusele» sõnadega «välisesinduse konsulaarametnikule» ning sõna «konsul» sõnaga «konsulaarametnik» sobivas käändes.
§ 81. Laeva lipuõiguse ja laevaregistrite seaduse muutmine
Laeva lipuõiguse ja laevaregistrite seaduses (RT I 1998, 23, 321; 2008, 59, 330) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 10 lõikes 2 asendatakse sõnad «Eesti Vabariigi välisesindus» ja «välisesindus» sõnadega «välisesinduse konsulaarametnik» sobivas käändes;
2) paragrahvi 36 lõikes 3 asendatakse sõnad «tuleb esitada legaliseeritult» tekstiosaga «peavad olema legaliseeritud või kinnitatud tunnistusega (apostille’ga), kui välislepinguga ei nähta ette teisiti».
1) paragrahvi 72 lõikes 3 asendatakse sõnad «konsulile või saatkonnale» sõnaga «välisesindusele»;
2) paragrahvi 76 lõige 10 tunnistatakse kehtetuks.
§ 83. Rahvastikuregistri seaduse muutmine
Rahvastikuregistri seaduses (RT I 2000, 50, 317; 2008, 59, 330) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 26 lõike 1 punkt 22 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:«22) Eesti konsulaarametniku teade püsivalt välisriigis elava Eesti kodaniku ja konsulaarseaduses nimetatud välismaalase rahvastikuregistrisse kantavate aktuaalsete andmete kohta;»;
2) paragrahvi 26 lõike 1 punkt 26 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:«26) välisriigi asutuse väljaantud dokument, mille alusel rahvastikuregistri objektiks oleva isiku isikuandmed tekivad või muutuvad, kui sellist dokumenti Eestis tunnustatakse ning kui see on legaliseeritud või kinnitatud tunnistusega (apostille’ga), kui välislepinguga ei nähta ette teisiti;»;
3) paragrahvi 40 lõike 1 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:«Välisriigis püsivalt elav Eesti kodanik ja konsulaarseaduses sätestatud välismaalane esitavad elukoha andmed Eesti konsulaarametnikule konsulaarseaduses sätestatud korras.»;
4) paragrahvi 42 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:«(5) Välisriigis püsivalt elava Eesti kodaniku ja konsulaarseaduses nimetatud välismaalase elukoha aadressi kannab rahvastikuregistrisse Eesti konsulaarametnik või see kantakse rahvastikuregistrisse Eesti konsulaarametniku edastatud andmete alusel.»
§ 84. Riigilõivuseaduse muutmine
1) paragrahvi 232 lõigetes 1–3, 5 ja 14–16 asendatakse tekstiosa «940 krooni» tekstiosaga «938 krooni»;
2) seadust täiendatakse §-ga 2751 järgmises sõnastuses:«§ 2751. Dokumendi tunnistusega (apostille’ga) kinnitamise tellimine
Dokumendi tunnistusega (apostille’ga) kinnitamise tellimise eest tasutakse riigilõivu 230 krooni.»
§ 85. Riigivapi seaduse muutmine
Riigivapi seaduse (RT I 2001, 65, 376; 2008, 7, 53) § 6 lõike 2 punktis 3 asendatakse tekstiosa «suursaatkondade, alaliste esinduste, konsulaatide ja aukonsulaatide» tekstiosaga «välisesinduste ja aukonsuli juhitavate konsulaarasutuste».
§ 86. Surma põhjuse tuvastamise seaduse muutmine
Surma põhjuse tuvastamise seaduse (RT I 2005, 24, 179; 2008, 27, 178) § 5 lõikes 7 asendatakse sõna «konsulaarasutust» sõnaga «välisesindust».
§ 87. Vangistusseaduse muutmine
Vangistusseaduse (RT I 2000, 58, 376; 2009, 15, 93) §-s 56 asendatakse sõnad «asukohariigi konsulaarasutust» sõnadega «kodakondsusjärgse riigi välisesindust».
§ 88. Välismaalaste seaduse muutmine
Välismaalaste seaduses (RT I 1993, 44, 637; 2009, 11, 67) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 1028 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:«(21) Vabariigi Valitsus võib sõlmida välisriikidega viisaküsimustes esindamise kokkuleppeid.»;
2) paragrahvi 111 lõikes 1 asendatakse sõna «välisesindusele» sõnadega «välisesinduse konsulaarametnikule».
§ 89. Välissuhtlemisseaduse muutmine
Välissuhtlemisseaduse (RT I 2006, 32, 248; 2008, 15, 107) § 9 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(6) Välisministeerium osutab konsulaarteenust ja konsulaarabi ning täidab muid konsulaarülesandeid konsulaarseaduse kohaselt.»
§ 90. Välisteenistuse seaduse muutmine
Välisteenistuse seaduses (RT I 2006, 26, 193; 2007, 44, 316) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 15 lõikes 1 lisatakse pärast sõnu «vähemalt ühe aasta» tekstiosa «ning vastab käesoleva paragrahvi lõike 4 alusel välisministri kehtestatud tingimustele.»;
2) paragrahv 37 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:«§ 37. Konsuli välisesinduse juhiks nimetamine
Peakonsuli, konsuli ja asekonsuli nimetab välisesinduse juhiks välisminister atesteerimiskomisjoni ettepanekul ning konsulaarseaduses sätestatut arvestades.»
§ 91. Äriseadustiku muutmine
Äriseadustiku (RT I 1995, 26–28, 355; 2009, 12, 71) § 33 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Registripidajale esitatav avaldus peab olema notariaalselt kinnitatud. Selle asemel võib avaldusel olevad allkirjad kinnitada välisriigi ametiisik, kellel on õigus tõestada allakirjutanu isikusamasust. Välisriigis kinnitatud dokument peab olema legaliseeritud või kinnitatud tunnistusega (apostille’ga), kui välisleping ei sätesta teisiti.»
§ 92. Konsulaarseaduse kehtetuks tunnistamine
Konsulaarseadus (RT I 2003, 78, 527; 2008, 59, 330) tunnistatakse kehtetuks.


Halinga Vallavolikogu 21. novembri 2012 määruse nr 29 „Halinga valla põhimäärus“ muutmine – Riigi Teataja
Halinga Vallavolikogu 21. novembri 2012 määruse nr 29 „Halinga valla põhimäärus“ muutmine
RT IV, 24.04.2013, 8
Vastu võetud 17.04.2013 nr 9
§ 1. Halinga Vallavolikogu 21. novembri 2012 määruses nr 29 „Halinga valla põhimääruses“ tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 35 lõiget 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Revisjonikomisjon täidab riskijuhtimise osapoole funktsiooni.“.
2) paragrahvi 46 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 46 Vallavanema puhkusele lubamine“;
3) paragrahvi 46 lõiked 3, 4 ja 5 tunnistatakse kehtetuks;
4) paragrahvi 56 lõiget 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Halinga vallal on arengukava ja eelarvestrateegia, mis on aluseks eri eluvaldkondade arengu integreerimisele ja koordineerimisele.“;
5) paragrahvi 56 lõiget 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Täiendavad arengukavad peavad olema kooskõlas arengukavaga. Arengukava peab arvestama valla üldplaneeringut. Kui täiendav arengukava sisaldab tegevusvaldkonna hetkeolukorra analüüsi, ei pea seda arengukavas esitama.“;
6) paragrahvi 56 lõiget 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Arengukava koostatakse valla kohta ja selles esitatakse vähemalt:
4) strateegiliste eesmärkide täitmiseks vajalikud tegevused arengukava perioodi lõpuni.“;
7) paragrahvi 56 lõiget 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Arengukava osa on eelarvestrateegia, mille nõuded on sätestatud kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduses. Arengukava ja eelarvestrateegia on aluseks vallaeelarve koostamisel, kohustuste võtmisel, varaga tehingute tegemisel, investeeringute kavandamisel ning investeeringuteks toetuse taotlemisel.“;
8) paragrahvi 56 lõiget 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(7) Arengukava ja eelarvestrateegia peavad hõlmama iga aasta 15. oktoobri seisuga vähemalt nelja eelseisvat eelarveaastat. Kui vallal on pikemaajalisi varalisi kohustusi või neid kavandatakse pikemaks perioodiks, tuleb arengukavas esitada andmed arengukava kehtivusaega ületavate kohustuste kohta.“;
9) paragrahvi 56 lõiget 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(8) Valitsus korraldab avalike arutelude kaudu kõigi huvitatud isikute kaasamise arengukava koostamise protsessi ning tagab kehtestatud arengukava järgimise. Valitsus avalikustab arengukava või selle muutmise eelnõu valla veebilehel vähemalt kaheks nädalaks. Arengukava kohta tehtud ettepanekud esitab valitsus koos oma seisukohaga volikogule.“;
10) paragrahvi 56 lõiget 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(9) Volikogu kinnitab arengukava ja eelarvestrateegia määrusega hiljemalt 15. oktoobriks. Arengukava ja eelarvestrateegia peavad olema vastu võetud enne eelseisva aasta eelarve vastuvõtmist. Uus volikogu koosseis võib eelarvestrateegiat uuendada valimiste järgsel aastal igal ajal enne 15. oktoobrit.“;
11) paragrahvi 57 lõiget 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Eelarvestrateegia on arengukavast tulenev selgitustega finantsplaan, mis on arengukava osa. Eelarvestrateegia nõuded on sätestatud kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduses.“;
12) paragrahvi 57 lõiget 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Kui arengukava muudetakse ja sellega kaasneb mõju eelarvele, tuleb eelarvestrateegia viia arengukavaga kooskõlla.“;
13) paragrahvi 57 lõiget 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Konsolideerimisgrupi üksus esitab rahandusministeeriumi poolt kinnitatud vormil andmed eelseisva nelja aasta kohta iga aasta 25. aprilliks valitsusele.“.
14) paragrahvi 61 lõiget 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Valitsus võib volikogu vastava otsuse alusel võtta laenu, emiteerida võlakirju, võtta kapitalirendi- ja faktooringukohustusi ning kohustusi teenuste kontsessioonikokkulepete alusel investeeringuteks, põhivara soetuseks antavaks sihtfinantseerimiseks, osaluste, aktsiate, osade ja muude omakapitaliinstrumentide omandamiseks, kohaliku omavalitsuse üksuste finantsjuhtimise seaduse § 34 lõike 2 punktides 1-3 ja 7 nimetatud võlakohustuste täitmiseks ning § 37 lõikes 2 nimetatud laenude andmiseks.“;
15) paragrahvi 61 lõiget 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Volikogu võib võtta valla või temast sõltuva üksuse rahavoogude juhtimise eesmärgil laenu tingimusel, et laen makstakse eelarveaasta lõpuks tagasi. Volikogu võib otsustada laenu võtmise iga üksikjuhtumi puhul eraldi või kehtestada valitsusele eelarveaastaks piirmäära, milleni võib võetavate laenude kogusumma ulatuda.“;
16) paragrahvi 61 lõiget 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Volikogu võib kooskõlas eelarvestrateegiaga anda laenu ainult temast sõltuvale üksusele investeeringuteks ja üksnes tagada sõltuva üksuse samaks ostarbeks võetavaid kohustusi.“;
17) paragrahvi 61 lõiget 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(7) Volikogu võib kooskõlas eelarvestrateegiaga valla või sõltuva üksuse võlakohustuse tagamiseks koormata kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõigetes 1 ja 2 nimetatud ülesannete täitmiseks olulist kinnisasja või lubada vastavat kinnisasja koormava hoonestusõiguse võõrandamist või kinnisasja koormamist piiratud asjaõigusega selliselt, et kinnisasja või hoonestusõiguse võõrandamisel või koormamisel jätkuks kinnisasja kasutamine endisel otstarbel.“.
18) paragrahvi 65 lõiget 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Eelarve eelnõu 1. lugemise seletuskirjas sisalduvad selgitused eelmise aasta, jooksva aasta ning eelseisva aasta tulude ja kulude kohta, selgitusi eelarve eelnõus ja eelarvestrateegias erinevate andmete oluliste erinevuste kohta, ülevaade Halinga valla arengukavas kajastatud eesmärkide kavandatavast täitmise plaanist eelseisval eelarveaastal ja nende täitmiseks kavandatavatest tegevustest, ülevaade eelseisvaks eelarveaastaks kavandatavatest investeeringutest koos maksumuste ja finantseerimisallikatega, ülevaade finantsdistsipliini tagamise meetmete rakendamise kavas või raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetluse ajal saneerimiskavas eelseisvaks eelarveaastaks kavandatud tegevuste kohta, valla oodatav põhitegevuse tulemi väärtus ja netovõlakoorumus eelseisva eelarveaasta lõpuks ning muu oluline informatsioon eelarveaasta kohta.“;
19) paragrahvi 68 lõiget 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kui volikogu ei ole eelarvet eelarveaasta alguseks vastu võtnud, võib valitsus kuni eelarve vastuvõtmiseni teha eelarve eelnõus kavandatud väljamineku, kui selle tegemise tähtaeg saabub enne eelarve vastuvõtmist ja see tuleneb:
4) kohtuotsusest.“;
20) paragrahvi 68 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
21) paragrahvi 68 lõiget 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Kui volikogu ei ole eelarvet eelarveaasta alguseks vastu võtnud, võib valitsus kuni eelarve vastuvõtmiseni teha lõikes 1 nimetamata väljamineku volikogu määratud liigenduses ühe kaheteistkümnendiku ulatuses:
2) alanud eelarveaasta eelarve eelnõus kavandatud väljaminekust, kui see on väiksem eelmise aasta lõpliku eelarve vastavast väljaminekust.“;
22) paragrahvi 69 lõike 4 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„2) väljaminekud vähenevad;“;
23) paragrahvi 69 lõike 4 punkt 3 tunnistatakse kehtetuks;
24) paragrahvi 69 lõike 5 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„5) Valitsus võib teha lisaeelarve eelnõu volikogule esitamisest kuni lisaeelarve vastuvõtmiseni eelnõus kavandatud väljamineku, kui selle tegemise tähtaeg saabub enne lisaeelarve vastuvõtmist ja see tuleneb:
2) kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 34 lõike 2 punktides 1–3, 5–52 ja 7 ning lõikes 7 nimetatud kohustuse täitmiseks sõlmitud lepingust;“;
3) kohtuotsusest.“;
25) paragrahvi 69 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
„(6) Valitsus võib kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 27 lõikest 2 tulenevaid väljaminekuid teha enne lisaeelarve vastuvõtmist.“;
26) paragrahvi 70 lõike 4 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„2) sõlmitud lepingu alusel põhivara soetuseks antavast sihtfinantseerimisest;“;
27) paragrahvi 71 lõiket 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) Raamatupidamine esitab rahandusministeeriumile eelarvestrateegia tegevusvaldkondade kaupa ning eelarve, lisaeelarve ja andmed eelarve täitmise kohta tegevusalade kaupa.“;
28) paragrahvi 71 lõiget 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Raamatupidamine esitab andmed eelarvestrateegia kohta eelarveaastale eelneva aasta 30. oktoobriks.“;
29) paragrahvi 72 lõie 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Valitsus või valitsuse hallatav asutus võivad teha tehinguid ainult eelarves kinnitatud väljaminekute summa piires, välja arvatud kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse §-s 24, § 26 lõike 4 punktis 4 ning lõigetes 6 ja 61 nimetatud juhtudel.“;
30) paragrahvi 72 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Vallvalitsus ning valla ametiasustuse hallatav asutus võivad sõlmida lepingu, millega kaasneb väljaminek tulevastel eelarveaastatel, juhul kui sellega on arvestatud eelarvestrateegias. Kui väljaminekuga ei ole eelarvestrateegias arvestatud, võib lepingu sõlmida ainult volikogu loal.“;
31) paragrahvi 75 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
„(7) Valitsuse võimalikud korrigeerivad tegevused sissetulekute alalaekumise korral on:
2) läbi valitsuse tasandi eelarve muutmise vähendada eelarveaasta väljaminekuid tervikuna, kui see ei lähe vastuollu volikogu poolt kinnitatud eelarvega.“;
32) paragrahvi 75 täiendatakse lõikega 8 järgmises sõnastuses:
„(8) Läbi seirearuande antakse korrigeeritavate tegevuste kohta infot volikogule ning kui lõikes 7 punktides 1 ja 2 loetletud tegevused ei anna tulemust, tuleb valitsusel koostada lisaeelarve eelnõu ning esitada see volikogule vastu võtmiseks.“.
33) paragrahvi 76 lõikes 3 asendatakse tekstiosa „15. märtsiks“ tekstiosaga „15. aprilliks“.