Muutuste maailm_7.klassi_inimeseopet_se_opik_4ptk
MARGIT KAGADZE KATRIN KULLASEPPMUUTUSTE MAAILM7. КLASSI INIMESEÕPETUSE ÕPIK 4. peatükk
Autorid tänavad abi eest: Tallinn Ülikooli professor Aleksander Pulver,Kunda Ühisgümnaasiumi õpetaja Luule Raam jaKärdla Ühisgümnaasiumi õpetaja Tiiu HeldemaKüljendaja Gädvi TammannToimetaja Kärt Jänes-KappTallinn, 2011© Margit Kagadze, Katrin Kullasepp ja kirjastus Koolibri, 2011Kirjastus KoolibriHiiu 3811620 Tallinnwww.koolibri.ee
Sisukord4. MEIE KÕIGI ÜHINE ELU4.1. Inimene ja grupp …………………… 4 4.5. Gruppi kuulumise positiivsed ja 4.1.1. Grupi mõiste ………………… 4 negatiivsed küljed ……………………… 16 4.1.2. Gruppide liigitamine ………… 5 4.5.1. Hoolivus ja toetus grupis …… 16 Grupi suurus ………………………… 5 4.5.2. Gruppi kuulumise varjukülg … 17 Lähedus grupiliikmete vahel ……… 5 4.5.3. Toimetulek grupi negatiivse Gruppide ülesanded………………… 6 survega ……………………………… 184.2. Normid ……………………………… 7 Kuidas seista vastu grupi negatiivsele 4.2.1. Normi mõiste ………………… 7 survele? ……………………………… 18 4.2.2. Grupi normide olulisus ……… 8 4.6. Grupi juhtimine ……………………… 20 4.2.3. Eri gruppide „oma nägu”……… 8 4.6.1. Juht …………………………… 20 4.2.4. Normide roll suhete korraldamisel 9 4.6.2. Juhtimise stiilid ……………… 204.3. Murdeealine võrdsena võrdsete seas 10 4.6.3. Võimu omamine ja kasutamine 21 4.3.1. Murdeealise õigused ………… 11 4.7. Sõltumatus – olla oma otsuste 4.3.2. Murdeealise kohustused……… 12 peremees ………………………………… 234.4. Rollid ………………………………… 14 4.4.1. Rolli mõiste …………………… 14 SÕNASELETUSI ………………………… 26 4.4.2. Eri rollid ……………………… 14 3
4. Meie kõigi ühine eluNeljandas peatükis on tähelepanu suunatud inimesele kui sotsiaalsele olendile, kes elab teiste hul-gas. Käsitletakse, kuidas korraldada ühist elu ning milline roll on seejuures kokkuleppelistel reeg-litel ja gruppidel. Teema läbimise järel tead, mis on grupp, roll ja normid. Oskad välja tuua gruppi kuulumisenegatiivsed ja positiivsed küljed ning kirjeldada grupi ülesandeid. Ühtlasi tead, kuidas toimida, kuisulle grupis survet avaldatakse. Mõistad, miks on reeglitest kinnipidamine oluline nii sinu endakui ka teiste jaoks ning ka seda, et normid toetavad inimsuhete loomist ja püsimist.4.1. Inimene ja gruppInimest ümbritsevad teised inimesed nii kodus, koolis kui ka tööl. Teiste seltsis viibitakse huvi-ringis, liikluses, poes ja kinos. Koos elamine, töötamine, õppimine ja vaba aja veetmine kuulubühiskonnas elamise juurde. Inimene on sotsiaalne olend, kes on seotud teiste inimestega.4.1.1. Grupi mõisteGrupiks nimetatakse inimkooslust, mille moodustavad kaks või enam inimest. Grupp on inimkooslus, mille moodustavad kaks või enam inimest.Käesolevas õpikus tutvustatakse gruppe, mille liikmed omavahel suhtlevad ning üksteist seeläbika vastastikku mõjutavad. Oluline on teada, et lisaks nimetatakse gruppideks ka niisuguseid inim-kooslusi, mis mingi tunnuse (näiteks soo, silmavärvi) alusel küll moodustatakse, kuid mille liik-med tegelikkuses omavahel ei suhtle. Gruppi kirjeldades tuuakse välja näiteks grupi ühine eesmärk ning normid* ehk käitumisreeg-lid. Lisaks on igal grupiliikmel oma roll* ehk ootused käitumise osas. Gruppi kuuluval inimeseltuleb seega pidada kinni nii üldistest reeglitest, mis kehtivad kõikidele grupiliikmetele, kui ka käi-tuda vastavalt ootustele, mis kaasnevad konkreetse rolliga.4
4.1.2. Gruppide liigitamineGruppe saab liigitada mitme tunnuse alusel, näiteks suuruse, liikmete omavaheline läheduse jaülesande järgi.Grupi suurusÜks gruppide liigitamise alus on suurus. Grupi suuruse määramisel on oluline see, kuivõrd kõiksaavad üksteisega vahetult suhelda. Mikrogrupis ehk väikeses grupis on võimalik vahetu suhtluskõikide grupiliikmete vahel. Makrogrupiks ehk suureks grupiks peetakse gruppi, mille liikmetearvu tõttu on kõikide grupiliikmete vahetu suhtlemine keeruline. Mikrogrupis ehk väikeses grupis on kõigil grupiliikmetel võimalik üks- teisega vahetult suhelda. Makrogrupiks ehk suureks grupiks peetakse gruppi, mille liikmete arvu tõttu on kõikide grupiliikmete vahetu suhtlemine keeruline. Peep osales üleriigilise noorteürituse korraldamises. Selle raames viis ta koolis oma meeskonnaga läbi mitu konkurssi. Koostöö sujus, sest ta tundis hästi kõiki meeskonnaliikmeid ja igaühe iseloomu. Kui Peep aasta lõpus teiste koolide esindajatega kohtus, märkas ta, et mõnda neist teab ta nimepidi ja teisi näo järgi, aga paljusid pole varem kohanud. Peepu üllatas, et kõik nad on ühe ja sama noorteorganisatsiooni liikmed ja ajavad sama asja, kuid pole kõik üksteisega tuttavadki ega suhtle omavahel. See oleks küll olnud ka keeruline, kuna neid oli mitusada.Lähedus grupiliikmete vahelGrupid erinevad ka selle poolest, kui lähedased on liikmete suhted. Gruppe, mille liikmed on emotsionaalselt lähedased, nimetatakse primaarseteks* ehk esmasteksgruppideks. Sellised grupid on reeglina väiksemad ning nende liikmed suhtlevad tihedalt. Neidgruppe iseloomustab tugev inimestevaheline side. Esmane grupp on näiteks perekond, sõprus-grupp. Omavahel heades suhetes olevad inimesed, kes moodustavad sõprusgrupi, helistavad jasaadavad üksteisele päeva jooksul mitu e-kirja, jagavad isiklikke muljeid ja emotsioone. Sekundaarsetes* ehk teisestes gruppides on inimeste omavaheline side nõrgem, suhted pole niiisiklikud. Näiteks inimesed, kes õpivad ühes koolis, tunnevad teineteist küll tänaval ära, kuid eipruugi teada teineteise nime. Teretatakse ja astutakse edasi. Vestlema ei jääda, kuna selleks ollakseliialt võõrad. Gruppe, mille liikmete vahel on emotsionaalne lähedus, nimetatakse primaarseteks ehk esmasteks gruppideks. Sekundaarsetes ehk teisestes gruppides on inimestevaheline side nõrgem, suhted pole nii isiklikud. 5
Marta märkas erinevust. Ta ei tahtnud arutleda huviringikaaslastega päevaste sündmuste üle ega neile seletada, mis talle meeldib ja mis teda segab. Küll aga muutus ta jutukaks koju jõudes. Siis ei suutnud ta end tagasi hoida ning aina rääkis, mida põnevat ta päeva jooksul teinud oli.Gruppide ülesandedGrupid täidavad mitmesuguseid ülesandeid. Ühest küljest võib gruppi kuulumine rahuldadagrupiliikmete vajadusi. Teisalt võib grupil endal olla eesmärk, mida grupiliikmed proovivad koossaavutada. Näiteks kui inimene soovib tunda lähedust ja turvalisust ning saada toetust, võib kõike sedatalle anda grupp. Sellisesse gruppi kuulumine pakub võimalust tunda hoolivust, inimestevahelistsoojust. Grupp aitab kogeda ka lugupidamist, tunda end väärtuslikuna. Kui grupp on moodustatud mingi konkreetse eesmärgi saavutamiseks, ongi grupi ülesanneselle eesmärgini jõuda. Näiteks moodustatakse klassis mitu gruppi – ühe ülesanne on korraldadaklassi järgmine ühisettevõtmine, teise ülesanne teha jõulukaunistusi ja kolmandal tuleb küpse-tada klassiõhtuks pirukaid. On ka gruppe, mille ülesanne on grupi tegevuse juhtimine (näiteksõpilasesindus, mis korraldab ülekoolilisi üritusi, kogub kokku õpilaste arvamused ja edastab needkooli juhtkonnale jms) või hinnangute andmine (näiteks moodustatakse grupp, mis peab ütlema,millise klassi näidend oli parim). Grupi ülesandeks võib olla liikmete tarvete rahuldamine või mõne konk- reetse eesmärgi saavutamine. Aliis tundis ennast hästi. Tal olid sõbrad, kellega koos ta end vajaliku ja armastatuna tundis. Ka muidu läks tal hästi. Aliis huvitus korvpallist ning oli väga rahul võistkonnaga, kuhu kuulus. Nad olid vabariigis kolme parima seas. See andis põhjust uhkust tunda. SA TEAD JUBA SEDA, ET – grupiks nimetatakse inimkooslust, mille moodustavad kaks või enam inimest, – gruppe saab liigitada suuruse, liikmetevahelise läheduse ja ülesannete alusel, – grupil on ühine eesmärk, grupiliikmetel on grupis rollid, grupis on kehtestatud normid, – makro- ja mikrogrupid erinevad selle poolest, kuivõrd saavad grupiliikmed omavahel vahetult suhelda, – primaarsed ja sekundaarsed grupid erinevad selle poolest, kui tugev on liikmetevaheline emotsionaalne side, – grupp saab rahuldada gruppi kuuluvate inimeste vajadusi, – grupil võib olla konkreetne eesmärk, mida grupiliikmed aitavad saavutada.6
NUPUTA, ARUTLE, TEGUTSE 1. MINU MAAILM Kirjuta paberilehekestele grupid, kuhu kuulud (esmased, teisesed jne). Iga lehekese teisele küljele kirjuta lühidalt, mida vastav grupp sulle pakub. 2. MEIE MAAILM Moodustage 4–5-liikmelised grupid ja kinnitage kõik eelmises ülesandes täidetud paberi- lehekesed ühele suurele paberile nii, et sarnased grupid oleksid lähestikku (nt erinevate vastajate treeningukaaslaste grupid). Esitlege oma grupi tööd klassis. Arutlege selle üle, mida üks või teine grupp inimesele annab.4.2. NormidInimese elu ühiskonnas korraldavad paljud reeglid. Leidub rohkelt juhiseid selle kohta, kuidastoimida õigesti ning millised käitumisviisid on taunitavad ja millised mitte. Reeglitest kinnipida-mine on oluline, kuna aitab tagada ühiskonna toimimise. Reeglite abil korraldatakse ka tegevustgruppides.4.2.1. Normi mõisteSee, kuidas grupis toimida, on juhitud normide abil. Norm on õpitav käitumisreegel, mis kirjeldabsobivat käitumist mingis konkreetses olukorras. Norm on õpitav käitumisreegel, mis kirjeldab sobivat käitumisviisi konk- reetses olukorras.Normid on kokkuleppelised ja muutuvad. Käitumine, mis mingil ajalooperioodil pole aktseptee-ritav, võib seda olla mõnel muul ajajärgul. Samamoodi leidub norme, mis kehtivad üksnes teatud konkreetses olukorras ega ole raken-datavad teistes. Näiteks käitutakse sõprade ringis teisiti kui koolitunnis, kodus kantakse teist-suguseid rõivaid kui teatris jne. Reeglite suhtelisust ja kokkuleppelisust illustreerib seegi, et eri kultuuride käitumisreeglitesleidub erinevusi. Mida tohib ja mida mitte, seda määravad ka seadused*. Seadus on juhis, mille täitmine onkohustuslik ning rikkumine karistatav. Seadus on juhis, mille täitmine on kohustuslik ning rikkumine karistatav. 7
4.2.2. Grupi normide olulisusGruppi kuulumine eeldab grupi normide aktsepteerimist. Normidest kinnipidamine on olulinemitmel põhjusel. Esiteks on normid vajalikud grupi toimimiseks ja eesmärkide saavutamiseks.Samuti on grupi reeglitest kinnipidamine vajalik inimese enda jaoks. See aitab vältida olukordi,mis tekitaksid ebamugavust. Kui grupiliige normidest kinni ei pea, avaldab grupp talle survet. See võib toimuda julgusta-mise ja toetamise, aga ka hukkamõistmise ja karistuste kaudu. Grupi normide eiramise tagajärjelvõib inimene muutuda grupis ebapopulaarseks, suhted teiste grupiliikmetega võivad halveneda.Selline liige võidakse ka grupist välja arvata. Teele kuulus võrkpallivõistkonda. Eelmisel aastal oli Teelel võistkonna- kaaslastega tüli, sest ta ei käinud trennis nii sageli, kui teised ootasid. Võistkonnal oli juba aastaid välja kujunenud oma „stiil” – treeniti neli korda nädalas ja põhjuseta puudumist ei sallitud. Teele seati valiku ette: ta kas käib tihedamini trennis või jääb järgmisest hooajast kõrvale.4.2.3. Eri gruppide „oma nägu”Lisaks ühiskonnas üldkehtivatele normidele (näiteks istekoha pakkumine vanemale inimesele, te-retamine ruumi sisenemisel) leidub norme, mis korraldavad käitumist ja liikmete omavahelistsuhtlemist mingis konkreetses grupis. Grupid erinevad normide poolest. Iga grupp loob enda normid ise ning käitumine, mis ühesgrupis sobib, ei pruugi sobida teises. Eri gruppides võivad kehtida näiteks erinevad riietumise jakäitumise tavad ning kõnepruuk. Grupi normid „ütlevad ette”, kuidas tuleb käituda just selle grupiliikmena, millist käitumist taunitakse ja millist tunnustatakse. Nii kehtib näiteks peredes erinevkodukord – kodutööde jaotus, vaba aja veetmise viisid jne. Kui ühes sõprusgrupis oodatakse üks-teiselt seda, et probleemidest räägitakse avameelselt, siis teises grupis ei pruugi see sugugi reegliksolla. Grupid erinevad normide poolest.8
IGA GRUPP VÕIB OMA NORMID ÜLES KIRJUTADA Katke ühe gümnaasiumi kodukorrast Vastavalt kooli põhimäärusele on meie kooli kodukord õpilaste ja õpetajate vaheline kokkulepe. Kinnitame ühiselt: meie kool on loodud soodustamaks meie kõigi arengut, me kõik tahame siin targemaks saada. Seepärast on igaühel meist õigus Kellelgi meist ei ole õigust • Olla teistest erinev • Jätta abistamata, kui abi vajatakse • Avaldada oma arvamust • Pidada end teistest tähtsamaks • Loota kaaslaste abile • Nõuda teistelt nende õigustest loobumist • Tunda end turvaliselt • Raisata teiste aega • Olla armastatud • Ohustada kaaslaste turvalisust • Olla õnnelik • Solvata ja alandada4.2.4. Normide roll suhete korraldamiselNormid reguleerivad kõiki eluvaldkondi. Ka seda, kuidas suhelda teistega ning kuidas käituda,et suhted püsiksid. Näiteks on üldiselt kombeks järgida viisakusreeglid, suhtuda kaasinimestesselugupidavalt, arvestada teise inimese soovidega, abistada abipalujat. Lähedussuhetes aga eelda-takse ja oodatakse, et usaldust ei kuritarvitata (näiteks hoitakse saladust). Reegleid leidub nii töö-alastes, pere- kui ka sõprussuhetes käitumise kohta. Tauno kolis perega teise riiki elama. Endised sõbrad jäid kaugele. Tauno tutvus küll paljude uute inimestega, ent igatses endale sõpra. Uued tuttavad olid toredad, aga talle tundus, et nad on veel liiga võõrad, et neile isiklikke asju rääkida. „See ei sobiks, nii ei ole kombeks, arutles noormees endamisi. „Aga ” sõbrale sobiks küll oma muret kurta. ”Normide järgi käitumist oodatakse kõikidelt. Normide täitmist jälgitakse vastastikku ning nendetäitmata jätmise korral juhitakse sellele tähelepanu. Seda teevad nii tuttavad kui ka võõrad. Näi-teks võivad juhuslikud möödujad teha tänaval märkuse ebasobival viisil käituvale inimesele võisiis grupile. Normide järgi käitumist oodatakse kõigilt. Tiina sõitis liinibussis, kui märkas järsku, et inimesed vaatavad teda pika pilguga. Kuigi nad midagi ei ütelnud, tundis neiu, kuidas ebamugavustunne kasvab. Ta oli juba mõnda aega telefoniga rääkinud ja arvatavasti teisi seganud. Tiina lõpetas kõne. 9
SA TEAD JUBA SEDA, ET – norm on õpitav käitumisreegel, mis kirjeldab sobivat käitumist mingis konkreetses olukorras, – normid on kokkuleppelised ja muutuvad, – normidest kinnipidamine on vajalik grupi toimimiseks ja eesmärkide saavutamiseks, – normidest kinnipidamine on kasulik ka inimesele endale, – seadus on juhis, mille täitmine on kohustuslik ning rikkumine karistatav, – eri gruppidel on erinevad normid, – normid reguleerivad kõiki eluvaldkondi, ka seda, kuidas teistega suhelda, – normide järgi käitumist oodatakse kõigilt. NUPUTA, ARUTLE, TEGUTSE 1. NORMID JA NENDEST KINNIPIDAMINE Arutlege klassis normidest mittekinnipidamise üle. Oma väiteid illustreerige näidetega. Lähtuge järgmistest küsimustest. – Mis põhjustel teie arvates reegleid rikutakse? – Millised on võimalikud tagajärjed? – Millistest normidest ja miks on teie arvates raske kinni pidada? 2. SUHTED JA NORMID Arutlege grupis, millistest käitumisreeglitest peetakse kinni, suheldes: a) sõbraga, b) vanematega, c) võõraste inimestega. Lähtuge järgmistest küsimustest. – Missugune käitumine nende inimestega suheldes sobib? – Missugune käitumine nende inimestega suheldes ei sobi? – Millised normid toetavad suhete püsimist nende inimestega? – Kas nendest normidest kinnipidamine on lihtne? Põhjendage oma seisukohta.4.3. Murdeealine võrdsena võrdsete seasSamamoodi nagu seadused reguleerivad täiskasvanute käitumist, korraldatakse seaduste abil kalaste elu. Vastavalt Eesti Vabariigi seadustele on laps kuni 18-aastane isik. Seadustes on sätestatudlaste õigused ja kohustused. Nende seaduste koostamisel on lähtutud nii laste endi huvidest kui kasellest, et laste õigused ja huvid ei kahjustaks teiste ühiskonnaliikmete õigusi ja huve. Seadustes ette nähtud kohustused ja õigused aitavad lapsel areneda ning valmistavad tedaette täisväärtuslikuks eluks ühiskonnas. Õigusrikkumise toime pannud laps vastutab oma tegudeeest. Seadustes on sätestatud laste õigused ja kohustused.10
4.3.1. Murdeealise õigused On oluline, et sa teaks oma õigusi. Samas tuleb meeles pidada, et ka teistel, sind ümbritsevatel suurtel ja väikestel inimestel on samasugused õigused, mida peab austama ja järgima. Allikas: Lastekaitseliidu koduleht, http://lastekaitseliit.ee/?id=10456Seadused määratlevad lapse (sh ka murdeealise) kui teistega võrdse ühiskonnaliikme. Seadusteson sätestatud, et lapsel on õigus elule ja arengule. Samamoodi on igal lapsel õigus haridusele, naguka sellele, et ta saab abi ja kaitset ning et tema eest hoolitsetakse. Lapsel on õigus puhkusele japrivaatsusele, samuti õigus omada eraelu ning sõprus- ja suhtlusringkonda. Kui aga laps eksib ja käitub pahatahtlikult, siis tohib lapse õigusi piirata. Näiteks juhul, kui lapskahjustab kellegi head nime või tervist. SEADUSTE KAST 1. Lapse õigused § 8. Lapse õigus elule ja arengule Igal lapsel on sünnipärane õigus elule, tervisele, arengule, tööle ja heaolule. § 10. Laste võrdne õigus saada abi ja hooldust Lastel on võrdne õigus saada abi ja hooldust ning areneda, sõltumata soost ja rahvusest ning sellest, kas nad elavad täisperekonnas või üksikvanemaga, kas nad on lapsendatud või hooldatavad, kas nad on sündinud registreeritud või re- gistreerimata abielust, kas nad on terved, haiged või puudega. § 11. Lapse sotsiaalsed õigused Lapsel on mõtte-, südametunnistuse-, usu- ja sõnavabadus. Lapsel on õigus ja tal peab olema võimalus otsida, saada ja jagada mitmekülgset humanistlikku infor- matsiooni, osaleda organisatsioonides ja liikumistes. § 12. Lapse õigus puhkusele ja jõudeajale (1) Igal lapsel on õigus puhkusele ja jõudeajale, mida ta kasutab eakohaseks, meelepäraseks tegevuseks olenevalt tervisest, soovidest ja võimalustest. § 13. Lapse õigus privaatsusele (1) Lapsel on õigus isiklikule elule, suhtlus- ja sõprusringile. § 14. Lapse õigus kaitsele majandusliku, kehalise ja vaimse ekspluateerimise eest (1) Laps peab olema kaitstud majandusliku ekspluateerimise eest ja töö eest, mis on ohtlik, üle jõu käiv või kahjustab tema arengut või segab õppimist. (2) Laps ei või olla kehalise ega vaimse ekspluateerimise objektiks. Allikas: Eesti Vabariigi lastekaitse seadus, https://www.riigiteataja.ee/akt/741888?leiaKehtiv 11
4.3.2. Murdeealise kohustusedÕiguste kõrval on lastel ka kohustused. Need on seotud vanemate ja perekonnaga, keda ta peabaustama ning abistama. Laps on ühiskonna liige ja nii nagu arvestatakse tema õiguste ja huvidega,on ka temal kohustus käituda lugupidavalt kaaskodanikega, pidada kinni väärika käitumise tava-dest ning hoida avalikku korda. Niisamuti on lapsel kohustus hoida kultuuriväärtusi ning kesk-konda. Ta peab hoidma ka oma tervist ning täitma kuni 17-aastaseks saamiseni koolikohustust.Koolikohustuse juurde kuulub ka õpitegevuses osalemine ja võimetekohane õppimine. SEADUSTE KAST 2. Lapse kohustused § 18. Lapse kohustused vanemate ja perekonna ees (1) Laps peab austama oma vanemaid ja kasvatajaid, nagu ka nemad peavad aus- tama oma lapsi. (2) Laps peab aitama oma abivajavaid vanemaid, vanavanemaid, õdesid-vendi ja üleskasvatajaid. § 19. Lapse kohustused ühiskonna ees Laps on täisväärtuslik ühiskonnaliige. Tema kohustused ühiskonna ees küpse- vad koos eaga. Laps peab: 1) täitma oma põhiseaduslikke kohustusi Eesti Vabariigi ees; 2) lugupidavalt suhtuma riigikorda ja tema seadustesse; 3) hoidma kultuuriväärtusi ja elukeskkonda; 4) kinni pidama väärika käitumise tavadest ja järgima elu-, töö- ja õpikoha reegleid. § 20. Laps ja kaasinimesed (1) Laps peab kaasinimestega lugupidavalt käituma. (2) Oma õiguste kasutamisel ei tohi laps kahjustada teiste laste ega täiskasvanute seaduslikke huve ja õigusi. § 21. Laps ja töö (1) Eakohane ja vabatahtlik töö on lapse normaalse arengu tähtis tingimus. Laps hooldab iseennast, osaleb oma perekonna ühistes toimetustes ja töödes. § 22. Lapse koolikohustus Lapsel on koolikohustus vastavalt põhikooli- ja gümnaasiumiseadusele.* * Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 9. Koolikohustus (1) Koolikohustus on kohustus osaleda kooli päevakavas või individuaal- ses õppekavas ettenähtud õppes, täita õpiülesandeid ning omandada tead- misi ja oskusi oma võimete kohaselt. Koolikohustust ei loeta täidetuks, kui koolikohustuslik isik ei ole kantud ühegi kooli nimekirja või puudub õppest mõjuva põhjuseta. Isik on koolikohustuslik kuni põhihariduse omandamiseni või 17-aasta- seks saamiseni. Allikas: Põhikooli- ja gümnaasiumiseadus,, https://www.riigiteataja.ee/akt/1333241012
§ 23. Lapse kohustus hoida oma tervist Iga laps peab hoidma oma tervist ja seda mitte rikkuma, et olla kord ise täisväär- tuslik elujätkaja. § 231. Alaealise liikumisvabaduse piirang (1) Laps on kohustatud järgima avalikku korda. (2) Alla 16-aastasel alaealisel on keelatud viibida ilma täiskasvanud saatjata avali- kes kohtades kella 23.00–6.00. Ajavahemikus 01.06–31.08 on alaealisel keelatud viibida ilma täiskasvanud saatjata avalikes kohtades kella 24.00–5.00. Allikas: Eesti Vabariigi lastekaitse seadus, https://www.riigiteataja.ee/akt/741888?leiaKehtivLapse konkreetsed õigused kodus ja koolis on kokku lepitud juba konkreetsetes gruppides ning eipruugi olla täpselt ühesugused. Nii on mõnel kohustus tuua lasteaiast ära noorem õde või vend,teise ülesandeks on abistada vanemaid kodustes töödes. Mis on lubatud ühes peres, ei pruugi sedaolla teises peres. Ka sõprusgruppides ja muudes rühmades (koolikollektiiv, võistkond jne) kehti-vad erinevad reeglid selle kohta, millist käitumist aktsepteeritakse ja millist mitte. Kokkuleppelised reeglid, sealhulgas seadused, on nagu liiklusmärgid, mis hoiatavad, keelavadja soovitavad, aidates liigelda ühiskonnas nii, et ei juhtuks avariid. SA TEAD JUBA SEDA, ET – lapse õigused ja kohustused on määratud seadustega, – kohustused ja õigused aitavad lapsel areneda ning valmistavad teda ette eluks täiskasvanuna, – lapse kohustused ja õigused konkreetsetes gruppides (näiteks peres, klassis) on erinevad. NUPUTA, ARUTLE, TEGUTSE 1. LASTE KOHUSTUSED JA ÕIGUSED Arutlege klassis laste seaduslike õiguste ja kohustuste üle (vt seaduste kastid 1 ja 2). Lähtuge järgmistest küsimustest. – Valige kastidest seadusekatkeid ja leidke põhjusi, miks on konkreetsed õigused/kohustused vajalikud murdeealise enda jaoks. – Milliste õiguste ja kohustustega te eelnevalt kursis ei olnud? 2. MURDEEALISE KOHUSTUSED KODUS Moodustage 3–4-liikmelised grupid. Iga liige jagab teistega seda, millised kohustused on temal kodus. Vastused pange kirja. Esitlege oma tulemust klassile. Analüüsige, millised olid kõige sagedamini mainitud murdeealise kohustused ja mida mainiti harvem. 13
4.4. RollidOled sa märganud, et inimene käitub eri olukordades erinevalt? Mõnikord näidatakse julgelt tun-deid, teinekord käitutakse vaoshoitult. Vahel ollakse familiaarne*, teinekord ametlik. Põhjus, mispaneb inimese erinevalt käituma, võib peituda rollis, mis tal konkreetses olukorras on.4.4.1. Rolli mõisteRoll on ootus selle kohta, kuidas tuleks grupi liikmena käituda. Roll on seotud kohustuste jaõigustega. Kui grupi normid on mõeldud järgimiseks kõikidele grupiliikmetele, siis rolliga seotudnormid on täitmiseks konkreetses rollis. Teatud rollis olevalt inimeselt, näiteks lapsevanemalt, õpilaselt, teenindajalt, oodatakse teatudtüüpi käitumist ja vastava rolliga seotud normidest kinnipidamist. Roll on ootus selle kohta, kuidas inimesel tuleb grupi liikmena käituda.Nagu normidki, on rollikäitumine kokkuleppeline ja võib aja jooksul muutuda. Ka eri gruppidesvõidakse sama rolli täitvalt inimeselt oodata erinevat käitumist.4.4.2. Eri rollidOn rolle, millega kaasnevad käitumisootused on määratud juriidilise* dokumendiga. Selle doku-mendiga on kinnitatud konkreetse rolliga kaasnevad kohustused ja õigused. Niisugune on ameti-alane roll, näiteks klienditeenindaja, trollijuhi, metsavahi ametiroll. Trollijuht ei saa sõita liinilsuvalistel kellaaegadel ja metsavaht pidada valvet suvalises metsatukas. On ka niisuguseid rolle, mille täitmisel lähtutakse üldisest tavast. Näiteks pole seaduses kirjas,mida on kohustatud tegema sõber ja millised on sõbra rolliga kaasnevad õigused või kohustused.Samas on kõikidel ettekujutus, et sõber on see, keda saab usaldada ja kes toetab. On rolle, millega kaasnevad käitumisootused on määratud juriidilise dokumendiga, ning rolle, mille täitmisel lähtutakse tavast.Mõni roll mõjutab inimese käitumist pikka aega, nagu näiteks lapsevanema roll. Teisalt on rolle,mis on lühiajalised, nagu näiteks suvine töö õpilasmalevas ning malevlase roll, mis kestab üksnesmõned nädalad. On rolle, mis mõjutavad inimese käitumist pikka aega, ja rolle, mida täidetakse lühikest aega.14
Mõni roll eeldab ettevalmistusi, kuna rolliga kaasnevate ülesannete täitmiseks on vajalikud tea-tud oskused ja teadmised. Näiteks tuleb ametialase rolli saamiseks läbida koolitus. Mõni roll eel-dab teatud sünnipäraste võimete olemasolu. Näiteks kui muusikalised võimed pole inimese tugevkülg, ei oleks mõistlik õppida dirigendiks. Roll võib inimesel ühiskonnas olla ka seetõttu, et seda inimest saab kirjeldada teatud tunnusealusel (näiteks sugu). Nii on isa roll meesterahval ja ema roll naisterahval. Kaur arutles omaette, et küll oleks lihtne, kui mõnes dokumendis oleks kirjas, mida peaks tegema poiss-sõber, et romantilises suhtes midagi valesti ei läheks. Olukord oli tema jaoks natuke raske. Ta soovis nii väga teha kõike õigesti, et mitte ära rikkuda lähedust, mis tal Miaga tekkinud oli. Mõne rolli täitmiseks on vajalikud eelnevad teadmised ja oskused, teiste jaoks aga teatud võimed või tunnused.Inimene kuulub samaaegselt mitmesse gruppi, näiteks perekonda, klassikollektiivi, sõprusgruppi,gruppi, kellega koos veedab vaba aega jne. Ühtlasi tähendab see, et inimene täidab ühtaegu mitutrolli. Näiteks on ta sõbraga suheldes sõbrarollis, peres abikaasa ja lapsevanema rollis, tööl kolleegirollis. SA TEAD JUBA SEDA, ET – roll on ootus selle kohta, kuidas tuleb grupi liikmena käituda, – igaüks täidab mitut rolli, – rollikäitumine võib olla kindlaks määratud ametlikult või lähtuda tavast, – rollid erinevad selle poolest, kui pikka aega need inimese käitumist mõjutavad, – mõni roll eeldab ettevalmistusi, kuna rolliga kaasnevate ülesannete täitmiseks on vajalikud teatud oskused ja teadmised, – on rolle, mis on inimesel seetõttu, et teda saab kirjeldada teatud tunnuste järgi. NUPUTA, ARUTLE, TEGUTSE 1. ROLLID JA VÄÄRTUSED Arutlege klassis, mida õpetab inimesele: a) lapsevanema roll, b) poja või tütre roll, c) sõbra roll. Mis väärtusi vastav roll kujundab? Põhjendage oma seisukohti. 2. SÕBRA/SÕBRANNA ROLL ROMANTILISES SUHTES Murdeiga võib olla väga romantiline aeg, kui „liblikad” hakkavad kõhus ringi lendama. Millised on teie arvates poiss- ja tüdruksõbra rolliga kaasnevad kohustused ja õigused? Arutlege sel teemal klassis. Kuulake, mida arvavad noormehed tütarlaste seisukohtadest ja vastupidi. Millega nad nõustuvad ja millega mitte? Pange tähele põhjendusi. 15
4.5. Gruppi kuulumise positiivsed ja negatiivsed küljedGrupid mängivad inimese elus tähtsat rolli. Grupp on seotud inimese arenguga, mõjutades tematõekspidamisi ning minapilti. Grupid vormivad inimese väärtusi ja selle kaudu elukäiku. Grupi-liikmetelt saadud tagasiside ja samastumine grupiga annab inimesele ettekujutuse sellest, kesja milline ta on. Näiteks ühinedes grupiga, mida ühiskonnas austatakse, võib uus grupiliige kaennast rohkem väärtustatuna tunda.4.5.1. Hoolivus ja toetus grupisKui inimene seda vajab, pakub just grupp toetust ja abi. Mitmepoolne abi ning võimalus raskelhetkel kellelegi toetuda loob turvatunde. Inimene näeb, et ta pole üksi – teda ümbritsevad need,kes ei jäta teda hätta ja kes temasse usuvad. Sõbrad annavad nõu, pereliikmed julgustavad ebaõnnestumise korral jne. Kui ise ei tea, ei suu-da või ei oska, saab paluda abi teistelt. Seetõttu annab gruppi kuulumine ka kindlustunde. Teistegasaab jagada ka rõõme ning õnnestumisi. Tore on tunda, kui su edule kaasa elatakse ja sinu õnneüle head meelt tuntakse. 14-aastane noor leidis internetist enda kohta käiva kommentaari. Selle väited ei olnud sugugi tõsi. Olukord tegi siiski nukraks, sest asjaosaline arvas: „Kõik näevad seda kommentaari ja mõtlevad, et ma olengi niisugune. Kuid sõbrad ” ei jäänud olukorda ükskõikselt pealt vaatama. Ühiselt saadeti veebilehe administraatorile teade, et tegemist on laimuga, mis tuleb kustutada. Kaasati ka lapsevanemad ja õpetaja. Olukord lahenes. Grupp pakub toetust ja abi, gruppi kuulumine annab kindlus- ja turva- tunde.Gruppi kuulumise positiivne külg tuleb esile ka ülesannete lahendamisel ja eesmärkide saavuta-misel. Üheskoos suudetakse rohkem. Lisaks konkreetse ülesande lahendamisele toetavad grupi-liikmed üksteist vastastikku julgustades, nõu andes, ergutades jne. Grupis leitud lahendused või-vad olla efektiivsed just seetõttu, et on välja pakutud mitmeid variante ja osatud näha probleemieri külgi. Mitu pead on ikka mitu pead. Sigridil keerles ammu peas mõte korraldada ülekooliline heategevusüritus. Nüüd otsis ta mõttekaaslasi, kellega idee ellu viia. Ühel päeval märkas tüdruk koolistendil kuulutust: „Hei, Sina, tule õpilasesindusse!” Sigrid otsustas minna koosolekule ja teistega oma mõtteid jagada. Ehk saab idee üheskoos teoks teha.16
Üheskoos suudetakse rohkem.Inimestel on ideaalid, mille eest võitlemine ei pruugi üksikisikuna õnnestuda. Teistega koos onideede elluviimine ja väärtuste eest seismine lihtsam. Teinekord on see koguni ainus võimalus.Nii ühinevad sarnaste vaadetega inimesed seltsidesse, moodustavad ühinguid ja organisatsioone.Näiteks on noortel võimalik liituda kodutütardega, noorkotkastega, skautidega. Kui on koos paljuinimesi, pakutakse välja mitmesuguseid ideid, oluline on ka vastastikune motiveerimine ja „õlatunne” juhul, kui ebaõnnestutakse. Saavutuste korral on aga rõõm seda suurem. Seega aitab gruppi kuulumine elus hakkama saada. Grupi toetus võib olla nii materiaalne (näi-teks laenatakse vajaminevaid asju), emotsionaalne (näiteks aidatakse toime tulla kurbusega) kuika informatiivne (näiteks antakse vajalikku teavet selle kohta, kuidas toimida). Gruppi kuulumine aitab elus hakkama saada.4.5.2. Gruppi kuulumise varjukülgGruppi kuulumisel on ka sellised küljed, mis võivad kaasa tuua ebameeldivaid tagajärgi. Tead-lased on täheldanud, et grupis olles tunneb inimene survet käituda nagu teised. Kui paljudgrupis käituvad ühtemoodi, siis on inimesel psühholoogiliselt keeruline toimida teisiti. Sellisesurve tagajärjel tehaksegi sedasama, mida teevad teised. Niisuguses olukorras võib inimene toi-mida viisil, mis on vastuolus tema väärtustega. Põhjus, miks survele järele antakse, võib peitudanäiteks soovis vältida konﬂikti grupiga, soovis meeldida. Järeleandmist grupi survele soodustab kaüksmeelsuse illusioon, st mulje, et kõik mõtlevadki ühtviisi. Tegelikult ei pruugi mõnigi nõustudaavalikult väljendatud seisukohtadega, ent erimeelsust välja ei näita. Nii nähaksegi üldist üksmeelt,mis aga võib olla illusioon*. Grupi surve tajumisel võidakse toimida nagu teisedki ning minna vastu- ollu oma väärtustega.Inimene võib gruppi kuuludes oma väärtused ümber hinnata ning võtta omaks need, mida väljen-dab enamik grupiliikmeid. Taolist ümberhindamist võib toetada arusaam, et kui paljud jagavadühte seisukohta, siis on see järelikult õige. Samas ei pea see sugugi nii olema. Ka paljud võivadeksida. Lee ja Karel vaidlesid. Lee väitis, et nad peaksid tegema seda, mida kõik teisedki. Karel ei nõustunud. Lee ütles: „Aga kõik teised arvavad nii!” „Aga neil ei pruugi õigus olla, vaidles Karel vastu. ” „Ja isegi kui nii on, siis mida teised meist arvavad, kui me teistmoodi otsustame, ” oli Lee hädas.Ebameeldivate tagajärgedeni võib viia ka liigne usk grupi otsuste õigsusesse. Kaldutakse arvama,et oma grupp ei eksi ja oma grupi seisukohad on ainuõiged. Oma gruppi tunnetatakse tähtsana.Selline suhtumine võib toita negatiivse hoiaku kujunemist neisse, kes sellesse gruppi ei kuulu ja 17
arvavad teistmoodi. Suhtumine, et „nemad” ehk need, kes „meie” gruppi ei kuulu, on halvemad,tekitab pingeid ning viib tülide tekkimise ja kestmiseni gruppide vahel. Liigne usk grupi otsuste õigsusesse võib viia väära arusaamani, et oma grupp ei eksi ja oma grupi seisukohad on ainuõiged. „Meid” ja „neid” eristav suhtumine viib tülide tekkimise ja kestmiseni gruppide vahel.4.5.3. Toimetulek grupi negatiivse survegaVaatamata grupi survele vastutab inimene ise oma tegude eest ka siis, kui kuulub gruppi. Onolukordi, mil oma väärtuste eest seismine tähendab küll vastuollu sattumist grupiga, kuid aitabvältida negatiivseid tagajärgi. Oluline on oskus näha, millised on grupi surve tagajärjed nii endakui ka teiste jaoks. On olukordi, mil enda väärtuste eest seismine tähendab küll vastuollu sattumist grupiga, kuid aitab vältida negatiivseid tagajärgi.Kuidas grupp võib survet avaldada?Grupp võib avaldada survet, et inimene muudaks hoiakuid, käitumist, väärtusi. Selleks võidak-se kasutada veenmist, meelitamist, ähvardamist, kauplemist jne. Veenmise korral püütakse pan-na inimene nõustuma mingi idee või seisukohaga või toimima mingil viisil. Meelitamise korraltehakse komplimente, kiidetakse, inimest tõstetakse esile, püütakse tekitada meeldivaid emot-sioone. Kauplemise korral pakutakse inimesele vastutasuks midagi, mis peaks teda motiveerima.Ähvardamisel aga hirmutatakse ebameeldivustega, mis järgnevad, kui inimene ei nõustu käitumanõutud/oodatud viisil.Kuidas seista vastu grupi negatiivsele survele? • Seisa enesekindlalt oma seisukohtade eest. Enesekindlus kasvab, kui oled veendunud, et survele vastuhakkamine on õige. • Analüüsi kujunenud olukorda. Arutle tagajärgede üle. Mis juhtub, kui toimid nii, nagu grupp ootab? Kas väärtused, mille omaksvõtmist oodatakse, on koos- kõlas sinu omadega? • Avalda arvamust. Teistsuguse arvamuse avaldamine võib lõhkuda petliku mul- je, et kõik on väljendatava seisukohaga nõus. Sageli julgustab see teisigi oma sei- sukohta avaldama. Võimalus on ütelda selge ei, kui sa ei ole nõus sellega, mida oodatakse. • Jää endale kindlaks. Surve avaldamine ei pruugi olla ühekordne. See võib kor- duda teatud aja pärast uuesti. Grupi survele aitavad vastu seista enesekindlus, kriitiline analüüs, enda arvamuse avaldamine, ei ütlemine, endale kindlaks jäämine.18
Üks äärmuslik lahendus on grupist lahkumine. Tuleb kaaluda gruppi jäämise ja sealt lahkumiseplusse ja miinuseid: ühelt poolt survele järele andmisega kaasnevad tagajärjed, teiselt poolt gru-pist lahkumine. Võimalik on ka oma seisukohta muuta. Milles ja kui palju järeleandmisi teha, tulebotsustada inimesel endal. SA TEAD JUBA SEDA, ET – grupp pakub toetust ja abi, gruppi kuulumine annab kindlus- ja turvatunde, – üheskoos suudetakse rohkem, – gruppi kuulumine aitab elus hakkama saada, – grupi surve tajumisel võidakse toimida nagu teisedki ning minna vastuollu oma väärtustega, – liigne usk grupi otsuste õigsusesse võib viia väära arusaamani, et oma grupp ei eksi ja oma grupi seisukohad on ainuõiged, – „meie” ja „nemad” suhtumine viib tülide tekkimise ja kestmiseni gruppide vahel, – on olukordi, mil enda väärtuste eest seismine tähendab küll vastuollu sattumist grupiga, kuid aitab vältida negatiivseid tagajärgi, – grupi survele vastu seismisel tulevad kasuks enesekindlus, kriitiline analüüsimine, enda arvamuse avaldamine, ei ütlemine, endale kindlaks jäämine, – inimene vastutab ise oma tegude eest ka juhul, kui ta on grupi liige. NUPUTA, ARUTLE, TEGUTSE 1. IDEAALNE KLASS Arutlege, milline võiks olla ideaalne klass ning milline oleks ideaalse klassi kui grupi roll murdeealiste elus. Millal ja kuidas saaks klass pakkuda toetust, kaitset? Kuidas võiks klass pakkuda enese leidmist? Millised ühistegevused seda soodustaksid? Arutlege seda kõigepealt väiksemates rühmades. Seejärel tutvustab iga rühm oma seisukohti. Valmistage plakat, kus oleksid kirjas kõik mõtted. Pange plakat klassi seinale. 2. KOOSTEGEMISE RÕÕM Mõelge, mis vajaks teie kodukohas kaitsmist ja toetamist. Kuidas saaks teie klass abikäe ulatada? Mida teil selleks teha tuleb? Tutvustage oma ideed kohalikule omavalitsusele (linna- või vallavalitsusele) ja pärast heakskiitu koostage tegutsemisplaan. Paluge abi ka õpetajalt. Jagage oma klassis ülesanded nii, et igaüks saaks midagi teha. Viige idee ellu. Pärast korraldage koos klassiga mõnus piknik või grilliõhtu, et ühiselt koostegemisest rõõmu tunda. 3. GRUPI SURVE VASTU Moodustage grupid. Igaüks mõtleb läbi, kuidas käituks tema alljärgnevates olukordades, kuidas avaldaks vastupanu grupi survele. Seejärel mängige olukorrad grupis läbi nii, et igaüks saaks olla survele vastupanu avaldaja rollis. Arutlege, mida võivad tunda inimesed, kes sellistesse olukordadesse peaksid sattuma. Võite olukordi täienda ning täpsustada (näiteks kes oli see pereliige ja miks temaga kokku tuli saada). Olukord 1: Oled pereliikmega kokku leppinud, et lähed kindlaks kellaajaks koju. Sõbrad hakkavad sind veenma, et sa ei läheks. Nad ütlevad, et las pereliige ootab, ning vihjavad, et sa tahad ära minna, sest sul pole nendega, sõpradega, huvitav olla. Tegelikult see nii ei ole. Olukord 2: Arvad teisiti kui grupiliikmed. Nemad ütlevad, et sa oled valesti aru saanud ning et õigus on ikkagi neil. Sa ei taha nõustuda, kuna tead, et ka sul võib õigus olla. Mõlemad versioonid, sinu ja nende oma, on võrdselt sobivad. Sulle üritatakse jätkuvalt näidata, et sinu versioon on vale ja sa peaksid seisukohta muutma. 19
4.6. Grupi juhtimineInimeste käitumist ei suuna grupis ainult roll ja normid. Lisaks juhib grupi tegevust vastavas rollisinimene.4.6.1. JuhtGrupi juht on see, kelle staatus* ehk sotsiaalne seisund või asend teiste grupiliikmete suhtes annabvõimaluse mõjutada grupiliikmete käitumist. Grupi tegevuse suunamisel käituvad juhid erine-valt. Grupi juht on see, kelle staatus teiste grupiliikmete suhtes annab võima- luse mõjutada grupiliikmete käitumist.4.6.2. Juhtimise stiilidJuhtide juhtimisstiilid on erinevad. Eristatakse autoritaarse* ehk käskiva, võimutseva, demokraat-liku* ehk enamuse soovidega arvestava ning minna laskva juhtimisstiiliga liidreid. Autoritaarse juhtimisstiiliga juht jagab korraldusi ega aruta otsuseid teiste rühmaliikmetega.Selline juht ei põhjenda oma otsuseid ega luba vastu vaielda. Autoritaarne juht ütleb, mis on ees-märk ja kuidas teised käituma peavad. Liikmete tegevust kontrollitakse pidevalt. Grupi liikmed ei julge arvamust avaldada ega tunne end turvaliselt, sest kardavad karistust võimuid negatiivseid tagajärgi. Niisugune juhtimisstiil põhjustab rahulolematust. Samas võib gruppseatud eesmärke saavutada. Autoritaarse juhtimisstiili korral langetab juht otsused neid teistega läbi arutamata. Mart, kes oli määratud poistegrupi tegevust juhtima, ei sallinud, kui talle midagi vastu öeldi. Aga ega teised tahtnudki talle eriti midagi vastu kosta isegi siis, kui neile tundus, et Mardi otsus pole kõige mõistlikum. Aja jooksul õppisid nad ära, et parem olla vait kui sekkuda, sest nii ei järgne midagi ebameeldivat. Näiteks oli Mardil komme jätta vastuvaidleja mõneks ajaks tähelepanuta ning ühistegevusest kõrvale.Demokraatliku juhtimisstiiliga juht küsib teiste arvamust ning arvestab sellega. Asju arutatakse,liikmed kaasatakse otsuste vastuvõtmisse. Demokraatlik juht annab nõu ja toetab. Sellises grupiskogetakse toetust. Demokraatliku juhtimisstiiliga juht küsib teiste arvamust ning arvestab sellega.20
Kaarel-Eerik oli juht, kellega sai alati asja arutada. Ettepanekutele või kommentaaridele vastas ta nii, et grupiliikmetel säilis soov ka järgmisel korral oma arvamus välja öelda. Kaarel-Eerik ei naeruvääristanud ega alavääristanud teiste ideid.Minna laskva juhtimisstiiliga juht annab otsustamisel suure vabaduse grupiliikmetele. Grupp jääbomapead. Juht annab nõu siis, kui seda küsitakse, aga ei sekku eriti grupi tegevusse. Sellise juhti-misstiiliga grupid ei ole väga efektiivsed eesmärke saavutama. Minna laskva juhtimisstiiliga juht annab otsustamisel suure vabaduse grupiliikmetele ega sekku grupi tegevusse. Kärolinile näis, et nende võistkond oleks hoopis edukam, kui juht annaks sagedamini nõu. Talle tundus, et on olukordi, kui keegi ei tea, mida neil täpselt teha tuleb. Vahel puhkes isegi ägedamaid vaidlusi selle üle, mis on järgmine samm. Juhti ei paistnud see aga eriti häirivat. Tal olid tavaliselt muud tegemised käsil ja nõu andis ta alles siis, kui tema poole otse pöörduti.4.6.3. Võimu omamine ja kasutamineGrupiliikmete käitumist saab mõjutada tänu formaalsele* ehk ametlikule võimule. Formaalnevõim on grupi ametlikul juhil (näiteks kooli direktoril). Võimu omamine tähendab seda, et suu-detakse mõjutada kedagi endale soovitud suunas. Võim annab võimaluse panna keegi käituma jamõtlema nii, nagu võimu omaja tahab. Grupi ametlikul juhil on formaalne võim, tänu millele saab ta liikmete käitumist mõjutada. Võimu omamine kellegi üle tähendab seda, et suudetakse mõjutada kedagi endale soovitud suunas.Ametliku juhi kõrval võib grupis toimuvat suunata inimene, kellel on mitteformaalne ehk mitte-ametlik mõjuvõim. Mitteametliku mõjuvõimu omandab inimene, kui ta on muutunud teiste sil-mis autoriteetseks*. Autoriteet on üldtunnustatud, mitteametlik mõjuvõim, mis põhineb inimeseoskustel ja omadustel. Autoriteetsetest inimestest peetakse lugu. Nende soovitusi järgitakse ningseisukohtadega arvestatakse. Need võivad olla näiteks lapsevanemad, õde või vend, sportlased,õpetajad, lauljad, tuntud inimesed jt. Eri gruppides hinnatakse erinevaid omadusi ja oskusi ningsuhtutakse lugupidavalt erinevatesse inimestesse. Autoriteet on üldtunnustatud, mitteametlik mõjuvõim, mis põhineb inimese oskustel ja omadustel. 21
Getter läks suvel õpilasmalevasse tööle. Nende grupi vanemaks määrati Are, kelle ülesanne oli kontrollida tehtud töid ja jaotada tööülesandeid. Noorte esialgne innukus tööd teha hakkas ajapikku vähenema. Arel oli üha raskem neid ohjata, sest grupp täitis üha vähem tema korraldusi. Olukord lahenes ootamatult, kui üks väga populaarne grupiliige Aret toetama hakkas.Võimu omandamiseks on mitmeid võimalusi. Lisaks õiguspärasele võimule, mille korral võim„antakse” või „tuleb kaasa” (näiteks grupi ametlik juht, klassivanem), saab inimeste üle saavutadavõimu muudelgi tingimustel. Näiteks siis, kui ollakse eeskuju, kellega soovitakse sarnaneda. Niimõjutavad iidolid fänne. Ka juhul, kui inimene on mingis valdkonnas ekspert, võib ta tänu omapädevusele suunata inimesi teatud viisil käituma (näiteks arst tervist puudutavates küsimustes).Kui kellelgi on informatsiooni ning ta oskab seda veenvalt esitada, suudab ta samuti teisi mõjuta-da. Murdeealised leiavad seniste autoriteetide kõrvale või asemele uusi. Loobutakse senistest,lapsepõlves hinnatud eeskujudest ning leitakse uusi. Valikute tegemisel (näiteks vaba aja veetmiseviis) võib tähtsat rolli hakata mängima eakaaslane, kes on grupis autoriteetne. Autoriteetsed ini-mesed kujundavad teiste väärtusi, mõjutavad valikuid ning mängivad seega inimese elus suunavatrolli. Lugupidamise kadumise korral kaotab autoriteeti omanud inimene võimu teiste üle. Autoriteetsed inimesed kujundavad väärtusi, mõjutavad valikuid ning mängivad seega inimese elus suunavat rolli. SA TEAD JUBA SEDA, ET – grupi juht on see, kelle asend teiste grupiliikmete suhtes annab võimaluse mõjutada grupiliikmete käitumist, – autoritaarse juhtimisstiiliga juht jagab korraldusi ega aruta asju teistega, autoritaarne juht ei põhjenda oma otsuseid, – demokraatliku juhtimisstiiliga juht küsib teiste arvamust ning arvestab sellega, – minna laskva juhtimisstiiliga juht annab otsustamisel suure vabaduse grupiliikmetele, – võimu omamine kellegi üle tähendab seda, et teda suudetakse mõjutada endale soovitud suunas, – grupi ametlikul juhil on formaalne võim, mille tõttu saab ta liikmete käitumist mõjutada, – autoriteedid kujundavad väärtusi, mõjutavad valikuid ning mängivad seega inimese elus suunavat rolli. NUPUTA, ARUTLE, TEGUTSE 1. KOHTUMINE JUHIGA Korraldage kokkusaamine inimesega, kellel on mingis asutuses või organisatsioonis juhi positsioon, nagu näiteks teie kooli direktoril, õpetajal, kes teile tunde ei anna, lapsevanemal, kelle tööülesanne on juhtida. Paluge kohtumise organiseerimisel abi õpetajalt. Paluge külalisel rääkida tema kogemustest juhina. Mida tema juhi oluliste oskuste ja omadustena välja toob? Mis teeb tema arvates juhist juhi? Pärast arutlege klassis, mida uut teada saite või millele saite külaliselt kinnitust.22
2. ROLLIMÄNG: JALGPALLIMEESKOND Valige klassist kolm vabatahtlikku, kes lähevad ukse taha. Õpetaja loosib igaühele ühe juhtimisstiili: autoritaarne, demokraatlik, minna laskev. Vabatahtlikud tulevad kordamööda klassi ja mängivad jalgpallimeeskonna treenerit, kellel on klassile ehk „meeskonnale” hea uudis – nad pääsevad maailmameistrivõistlustele. Paraku ei saa minna kogu meeskond ja treeneri ülesanne on panna kokku vähendatud koosseis. Iga treener peab käituma vastavalt loosiga saadud juhtimisstiilile. Klassi ülesanne on pärast kõikide treenerite esinemist ära arvata, missugust juhi tüüpi keegi esindas.4.7. Sõltumatus – olla oma otsuste peremeesInimene kuulub ühiskonda ja paljudesse gruppidesse. Grupi liikmeks olemine eeldab grupi ees-märkidega arvestamist, juhi otsuste aktsepteerimist ja normide järgi käitumist. Samas vastutabinimene ise valikute eest, mis määravad tema elutee. Iseseisvuse saavutamiseks ja iseseisvaks elukson vajalik saavutada sõltumatus käitumises ja mõtlemises. Sõltumatus tähendab seda, et inimenesuudab ise otsustada, kuidas käituda, ning on võimeline käituma nii, nagu otsustab. Sõltumatus tähendab seda, et inimene suudab ise otsustada, kuidas käi- tuda, ning on võimeline käituma nii, nagu otsustab.Sõltumatus viitab inimese suutlikkusele olla iseseisev ja omada kontrolli elus toimuva üle. Sõltu-matu inimene ei mõtle endast kui abitust ega klammerdu suhete külge kartusest, et teised temasteemalduvad. Ta tuleb toime tunnetega, mis tekivad psühholoogilisel eemaldumisel hooldajatestselleks, et luua uusi lähedasi suhteid teistega. Näiteks muutuvad täiskasvanuea suunas liikumiselmurdeealiste emotsionaalsed suhted vanematega, hooldajatega. Sel ajal kujunevad esimesed sü-gavamad suhted inimestega väljaspool perekonda. Sõltumatus viitab ka sellele, et inimene julgeb ise otsuseid vastu võtta ega vaja selleks teiste,näiteks autoriteetide nõuandeid ja abi. Ta usub, et tema mõtted on sama väärtuslikud kui teistegiomad. See kõik loob eelduse iseseisvaks eluks. Sõltumatus viitab inimese suutlikkusele olla iseseisev ja kontrollida elus toimuvat.Teistest sõltuvat inimest kirjeldab seevastu lootmine teiste abile, toetusele ja hoolitsusele olukor-dades, kus saaks ise enda eest seista, otsustada ja end aidata. Sellised inimesed kalduvad olemakuulekad, nõustuma teiste arvamusega, käituma nagu teised. Nad tunnevad ebakindlust ning va-javad otsustamisel teiste nõuandeid, tuge. 23
Seega annab sõltumatus võimaluse kujundada ise oma elutee kooskõlas oma veendumuste,huvide, eesmärkidega. Sõltumatus ei tähenda seda, et inimene ei arvesta teistega. Sõltumatus an-nab võimaluse mitte järgida soovitusi ja viia ellu ideid, mis võivad olla kahjustavad, vastuolus omaarusaamadega, väärad. Iseseisev inimene otsustab järgida grupis kehtestatud reegleid, kui leiab, etneed on kasulikud ja vajalikud nii talle kui kogu grupile. Iseseisvus tähendab enda tegude eest vastutamist. Sõltumatult otsuseid langetav ja ideid elluviiv inimene ei tee teisi enda elu eest vastutavaks. Sõltumatu inimene analüüsib ise olukordi jateeb ise järeldusi. Nii tunneb ta ära, mis võib soovitustes või grupi otsustes olla kahjustav või tuuakaasa ebameeldivaid tagajärgi. Kelli muretses. Sõbranna oli temalt nõu küsinud. Kelli oli pakkunud välja mitu võimalust, kuidas sõbranna saaks oma probleemi lahendada. Kõik ei läinud aga parimal viisil. Kuid sõbranna lohutas Kellit. Ta ütles, et ärgu Kelli muretsegu. Ta küsis arvamust mitmelt inimeselt, et siis ise otsus langetada. Ja ega ta täpselt Kelli soovituse järgi käitunudki. Ta võttis kuulda mitmeid arvamusi ja kujundas nende põhjal enda jaoks sobiva otsuse. Sõltumatus annab võimaluse mitte järgida soovitusi ja ellu viia ideid, mis võivad olla kahjustavad, vastuolus enda arusaamadega.Inimene, läbides elukaart, puutub igal järgmisel eluetapil kokku uute ülesannetega. Kuigi sõltu-matus tähendab ise otsustamist, ei tähenda see loobumist eeskujudest ja autoriteetsete isikutesoovitustest ainult selleks, et olla ja tunda end sõltumatuna. Inimestel on erinevad kogemused.Olukord, millega keegi esmakordselt kokku puutub, võib teise jaoks olla tuttav. Tal võib olla kasu-likke mõtteid selle kohta, kuidas käituda, millised on ohud ja kuidas neid vältida. Arutelud koge-nud inimestega teevad võimalikuks kellegi teise kogemustele toetuda ning neist õppida. Eeskuju jäljendamine on sageli kasulik, kuna pakub käitumisviise, mis viivad soovituni. Eeskujuaitab planeerida tulevikku, hoida ennast ja teisi, luua ja säilitada suhteid. Eerik oli kutsunud Kerstini kohtamisele, kuid tundis ühtäkki ärevust. Talle tundus, et kõik võib valesti minna. Ometi tahtis ta, et kõik sujuks ja Kerstin tema vastu ka pärast kokkusaamist huvi tunneks. Eerik küsis sõbralt, kuidas tuleks esimesel kohtamisel käituda. Ta soovis teada, mida sõber oli oma esimesel kohtamisel teinud. Lisaks küsis ta nõu ka vanemalt õelt. Eeriku arvates oli tal väga nutikas ja tore õde, kes alati head nõu andis. Enne kohtama minemist mõtles Eerik veel kord läbi, mida sõber ja õde olid rääkinud, ning tegi siis oma otsuse.Sa saad lähtuda soovitustest ja normidest, mis tulevad kasuks su arengule ning aitavad sind ümb-ritsevas inimsuhete maailmas. Ise otsustad, ise vastutad.24
SA TEAD JUBA SEDA, ET – sõltumatu inimene suudab ise otsustada, kuidas käituda, ning on võimeline käituma nii, nagu otsustab, – sõltumatus viitab inimese suutlikkusele olla iseseisev ja omada kontrolli elus toimuva üle, – sõltumatus annab võimaluse mitte järgida soovitusi ja ellu viia ideid, mis võivad olla kahjustavad, vastuolus enda arusaamadega, väärad, – sõltumatus ei tähenda seda, et inimene ei arvesta teistega.NUPUTA, ARUTLE, TEGUTSE 1. EESKUJUDE EESKUJUL Too klassis näiteid, kuidas eeskuju jäljendamine on sulle või sinu tuttavatele kasuks tulnud. Kes olid need inimesed, keda jäljendasid või keda su tuttavad jäljendasid? Millist nõu nad andsid või millist nende käitumist ja mille saavutamiseks jäljendasid sina või su tuttavad? 2. ISE OTSUSTAN, ISE VASTUTAN Kuidas tunnevad inimesed ennast olukordades, kus peavad iseseisvalt vastu võtma otsuseid? On need olukorrad lihtsad? Selgita, kuidas tunneksid end järgmistes olukordades, kui sinu arvamus ei kattu sinu jaoks oluliste inimeste arvamusega. – Teed plaane talviseks koolivaheajaks – Kaalud, milliseid riideid kanda klassiõhtul – Kavandad, mida sünnipäeval teha (missuguseid mänge mängida jne) – Koostad oma blogi või suhtlemisportaali kontot – Pead otsustama, missuguses huviringis käima hakata – Arutled, keda oma sünnipäevale kutsuda Lisa loetellu näiteid omalt poolt.RAAMAT TULEB KÜLLA 1. Soovitame sul tutvuda Louis Sachari raamatuga „Augud” . Räägi ka teistele, kuidas on selles raamatus kirjeldatud eri rolle. 25
Sõnaseletusiautoriteet – üldtunnustatud, mitteametlik mõjuvõim, mis põhineb inimese oskustel ja omadus-telfamiliaarne – pealetükkivalt või ülepakkuvalt tuttavlikformaalne – ametlikillusioon – väärarvamusjuriidiline – õigusliknorm – õpitav käitumisreegel, mis kirjeldab sobivat käitumist mingis konkreetses olukorrasprimaarne – esmaneroll – käitumisootusseadus – juhis, mille täitmine on kohustuslik ning rikkumine karistatavsekundaarne – teisenestaatus – sotsiaalne seisund, asend teiste grupiliikmete suhtes26
Muutuste maailm 7.кlassi inimeseõpetuse õpik


Gaasipaigaldise kasutamise järelevaataja ja gaasitöid juhtiva isiku nõuetele vastavuse hindamise ja tõendamise kord – Riigi Teataja
Gaasipaigaldise kasutamise järelevaataja ja gaasitöid juhtiva isiku nõuetele vastavuse hindamise ja tõendamise kord
Vastu võetud 28.06.2002 nr 28
RTL 2002, 75, 1159
9.09.2002 nr 55 (RTL 2002, 103, 1560) 19.09.2002
12.02.2003 nr 30 (RTL 2003, 27, 399) 1.03.2003
26.03.2007 nr 18 (RTL 2007, 27, 481) 6.04.2007
Määrus kehtestatakse «Küttegaasi ohutuse seaduse» § 20 lõike 2 alusel.
(1) Käesolev määrus kehtestab gaasipaigaldise kasutamise järelevaataja ja gaasitöid juhtiva isiku (edaspidi isik) nõuetele vastavuse hindamise ja tõendamise korra.
(2) Isiku nõuetele vastavust hinnatakse pädevuseksamil ning nõuetele vastavust tõendatakse pädevustunnistuse väljastamisega.
[RTL 2003, 27, 399 – jõust. 1.03.2003]
Isiku nõuetele vastavuse hindaja ja tõendaja väljastab pädevustunnistuse, kui isik vastab pädevustunnistuse saamise eeltingimustele, milleks on:
2) gaasipaigaldise kasutamise järelevaatajana tegutsemise soovi korral vastavus «Küttegaasi ohutuse seaduse» § 13 lõike 2 nõuetele ja gaasitöid juhtiva isikuna tegutsemise soovi korral vastavus «Küttegaasi ohutuse seaduse» § 16 lõike 2 nõuetele.
§ 4. Hindamise ja tõendamise protseduur
(1) Isik, kes soovib gaasipaigaldise kasutamise järelevaataja või gaasitöid juhtiva isiku pädevustunnistust, esitab isiku nõuetele vastavuse hindajale ja tõendajale vastavasisulise taotluse. Nimetatud taotlus peab sisaldama vähemalt järgmist:
1) taotluse esitaja ees- ja perekonnanimi ja kontaktandmed;
2) millist pädevustunnistust taotletakse (gaasipaigaldise kasutamise järelevaataja või gaasitöid juhtiv isik) ja taotletav pädevuse ulatus;
3) kinnitus «Küttegaasi ohutuse seaduse» § 13 lõikes 2 või § 16 lõikes 2 esitatud nõuete täidetuse kohta, olenevalt asjaolust, millist pädevustunnistust taotletakse;
(2) Isiku nõuetele vastavuse hindaja ja tõendaja võib taotluse esitajalt nõuda ka muid asjakohaseid andmeid, mis otseselt seonduvad isiku nõuetele vastavuse hindamise ja tõendamise menetlusega.
(3) Kehtetu.
(4) Isiku nõuetele vastavuse hindaja ja tõendaja võib pädevustunnistuse taotlejat eksamile mitte lubada, kui:
(5) Kui taotluse esitajat ei lubata eksamile, peab isiku nõuetele vastavuse hindaja ja tõendaja oma otsust kirjalikult motiveerima ning vastavasisulise otsuse taotluse esitajale teatavaks tegema.
(1) Isiku nõuetele vastavuse hindaja ja tõendaja koostab kirjaliku eksamijuhendi, milles määrab kindlaks eksami korralduse, eksami kestvuse, eksamineeritavate ja eksamineerijate isikute õigused ja kohustused, eksami positiivse soorituse nõuded, hindamismetoodika ja muud eksami korralduse olulise asjaolud. Eksamijuhend peab sisaldama ka eksamitulemuste vaidlustamise võimaluse ja korra kirjelduse.
(2) Eksamijuhend peab võimaldama ammendava ülevaate saamist eksami korraldusest.
(1) Isiku nõuetele vastavuse hindaja ja tõendaja koostab eksamiküsimustiku. Eksamiküsimustik peab võimaldama adekvaatselt hinnata eksamineeritava isiku teadmiste piisavust ja vastavust «Küttegaasi ohutuse seaduse» nõuetele.
(2) Eksamiküsimustik koostatakse vastavate õigusaktide ning gaasiseadmeid ja gaasipaigaldisi käsitlevate dokumentide ning kirjanduse alusel, kusjuures eksamiküsimustiku maht ja ulatus sõltub asjaolust, millist pädevustunnistust taotletakse.
2) pädevustunnistuse välja andnud isiku nõuetele vastavuse hindaja ja tõendaja nimi, kontaktandmed ning majandustegevuse registri registreerimisnumber;
[RTL 2007, 27, 481 – jõust. 6.04.2007]
4) millisele pädevusele isik vastab (gaasitöid juhtiv isik või gaasipaigaldise kasutamise järelevaataja) ja pädevuse ulatus;
7) pädevustunnistuse väljastanud isiku ees- ja perekonnanimi, ametinimetus ning allkiri.
(4) Pädevustunnistuse kehtivust pikendab selle väljaandja järgmiste tingimuste esinemisel:
2) pädevustunnistusel märgitud pädevuse ulatus ei laiene ja isik kinnitab, et ta vastab jätkuvalt «Küttegaasi ohutuse seadusest» tulenevatele nõuetele, sealhulgas tunneb antud valdkonda reguleerivate õigusaktide nõudeid.


Toidu-, sööda- ja veterinaarjärelevalve tasu maksmise, sularahas vastuvõtmise ja maksmise kontrollimise ning enammakstud järelevalvetasu tagastamise kord – Riigi Teataja
Toidu-, sööda- ja veterinaarjärelevalve tasu maksmise, sularahas vastuvõtmise ja maksmise kontrollimise ning enammakstud järelevalvetasu tagastamise kord
Toidu-, sööda- ja veterinaarjärelevalve tasu maksmise, sularahas vastuvõtmise ja maksmise kontrollimise ning enammakstud järelevalvetasu tagastamise kord - sisukord
§ 4 Järelevalvetasu maksmine loomade ja loomsete saaduste, toidu ning sööda Euroopa Liidu välisest riigist Eestisse toimetamise korral
RT I, 23.12.2019, 22
Vastu võetud 20.12.2019 nr 89
Määrus kehtestatakse söödaseaduse § 294 lõike 6 ja § 295 lõike 6, toiduseaduse § 494 lõike 6 ja § 495 lõike 6 ning veterinaarkorralduse seaduse § 357 lõike 6 ja § 359 lõike 4 alusel.
Määrusega kehtestatakse toidu-, sööda- ja veterinaarjärelevalve tasu (edaspidi järelevalvetasu) maksmise, sularahas vastuvõtmise ja maksmise kontrollimise ning enammakstud järelevalvetasu tagastamise kord.
(1) Järelevalvetasu maksmiseks kohustatud isik (edaspidi kohustatud isik) on isik, kelle suhtes on Veterinaar- ja Toiduameti ametnik, sealhulgas veterinaarjärelevalveametnik (edaspidi ametnik), teinud toidujärelevalve, söödajärelevalve või veterinaarjärelevalve toimingu (edaspidi koos järelevalvetoiming).
(2) Ametnik teeb eelmise kalendrikuu jooksul tehtud järelevalvetoimingute eest järelevalvetasu sissenõudmise otsuse iga kalendrikuu viiendaks kuupäevaks.
(3) Järelevalvetasu sissenõudmisel Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 999/2001, (EÜ) nr 396/2005, (EÜ) nr 1069/2009, (EÜ) nr 1107/2009, (EL) nr 1151/2012, (EL) nr 652/2014, (EL) 2016/429 ja (EL) 2016/2031, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1/2005 ja (EÜ) nr 1099/2009 ning nõukogu direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ ja 2008/120/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivid 89/608/EMÜ, 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ, 96/23/EÜ, 96/93/EÜ ja 97/78/EÜ ja nõukogu otsus 92/438/EMÜ (ametliku kontrolli määrus) (ELT L 95, 07.04.2017, lk 1–142), IV lisas ning veterinaarkorralduse seaduses sätestatud ja selle alusel kehtestatud määrades arvestab ametnik olenevalt tehtud veterinaarjärelevalve toimingust loomade liiki ja arvu, loomade kaalu, loomsete saaduste kogust, loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi seaduse § 3 lõikes 7 sätestatud tähenduses kaubasaadetiste arvu või üksikjuhtudel käitlemisettevõttes või selle osas tehtud veterinaarjärelevalve toimingute arvu.
(4) Veterinaarkorralduse seaduse § 353 lõike 5 punktides 1–3, toiduseaduse §-s 491 ja söödaseaduse §-s 291 nimetatud järelevalvetoimingute eest järelevalvetasu sissenõudmisel arvestatakse toiminguid teinud ametnike arvu ning toimingu tegemisele kulunud aega.
(5) Järelevalvetasu sissenõudmise otsus toimetatakse kohustatud isikule kätte viie tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates.
(6) Kohustatud isik kannab järelevalvetasu üle otsuses näidatud Rahandusministeeriumi riigikassa kontsernikonto koosseisus olevale arvelduskontole kümne tööpäeva jooksul järelevalvetasu sissenõudmise otsuse saamise päevast arvates, kasutades otsuses märgitud viitenumbrit.
§ 4. Järelevalvetasu maksmine loomade ja loomsete saaduste, toidu ning sööda Euroopa Liidu välisest riigist Eestisse toimetamise korral
(1) Loomade ja loomsete saaduste, veterinaarkorralduse seaduse §-s 4 nimetamata toidu ja sööda Euroopa Liidu välisest riigist Eestisse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/625 artikli 3 punktis 40 sätestatud tähenduses toimetamise korral maksab kohustatud isik kaubasaadetise üle tehtud järelevalvetoimingu eest järelevalvetasu ametniku esitatud järelevalvetasu sissenõudmise otsuses märgitud summas enne kauba tolliprotseduurile suunamist.
(2) Ametnik teeb lõikes 1 nimetatud juhul järelevalvetasu sissenõudmise otsuse ja toimetab selle kohustatud isikule kätte viivitamata pärast järelevalvetoimingute tegemist.
(3) Kui kohustatud isik on veterinaarkorralduse seaduse § 357 lõike 5, toiduseaduse § 494 lõike 5 või söödaseaduse § 294 lõike 5 alusel vabastatud järelevalvetasu maksmisest enne kauba tolliprotseduurile suunamist, maksab ta järelevalvetasu §-s 3 sätestatud nõuete kohaselt.
Järelevalvetoimingu eest järelevalvetasu sissenõudmiseks toimetab ametnik kohustatud isikule kätte otsuse, milles peavad olema märgitud:
6) järelevalvetasu laekumise koht (panga nimetus, kontonumber, viitenumber).
(1) Veterinaar- ja Toiduamet määrab kindlaks isikud, kellel on õigus järelevalvetasu sularahas vastu võtta.
(2) Kuni kümne euro suuruse järelevalvetasu võtab lõikes 1 nimetatud isik kohustatud isiku soovil vastu sularahas.
(3) Lõikes 1 nimetatud isik täidab kohustatud isiku juuresolekul järelevalvetasu vastuvõtmise kviitungi, mis väljastatakse kohustatud isikule. Järelevalvetasu vastu võtta ilma kviitungit väljastamata on keelatud.
(4) Järelevalvetasu vastuvõtmise kviitung peab lisaks järelevalveasutuse nimele sisaldama raamatupidamise seaduse § 7 lõikes 2 nimetatud andmeid.
Kohustatud isikul on kahe aasta jooksul järelevalvetasu maksmise päevast arvates õigus esitada Veterinaar- ja Toiduametile kirjalik taotlus enammakstud järelevalvetasu tagastamiseks, esitades ka järelevalvetasu maksmist tõendava dokumendi.
Enammakstud järelevalvetasu tagastamise taotluses (edaspidi taotlus) märgitakse:
2) panga nimetus ja järelevalvetasu maksnud isiku kontonumber, millelt makse tehti, juhul kui järelevalvetasu ei makstud sularahas;
3) järelevalvetasu maksmise kuupäev;
(1) Veterinaar- ja Toiduamet kontrollib taotluses esitatud andmete õigsust ning teeb enammakstud järelevalvetasu tagastamise või sellest keeldumise otsuse kümne tööpäeva jooksul taotluse saamise päevast arvates.
(2) Enammakstud järelevalvetasu tagastatakse, kui järelevalvetasu on makstud ettenähtust suuremas summas.
(3) Enammakstud järelevalvetasu ei tagastata, kui ei ole võimalik kindlaks teha järelevalvetasu maksnud isikut või isikut, kelle eest on järelevalvetasu makstud, või kui isikul puudub tagasimakse saamise õigus.
(4) Enammakstud järelevalvetasu tagastamise või sellest keeldumise otsus toimetatakse kohustatud isikule kätte viie tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates. Kohustatud isikule tagastatakse tema esitatud järelevalvetasu maksmist tõendav dokument.
Tagastatav järelevalvetasu kantakse taotluses märgitud pangakontole viie kalendripäeva jooksul enammakstud järelevalvetasu tagastamise otsuse tegemise päevast arvates.
Põllumajandus- ja maaelupoliitika asekantsler kantsleri ülesannetes


Haldusõiguserikkumiste seadustiku ja relvaseaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Haldusõiguserikkumiste seadustiku ja relvaseaduse muutmise seadus
RT I 2002, 29, 175
Vabariigi Presidendi 21. märtsi 2002. a otsusega nr 127
§ 1. Haldusõiguserikkumiste seadustikus (RT 1992, 29, 396; RT I 2001, 74, 453; 87, 524 ja 526; 97, 605; 102, 677; 2002, 18, 98; 21, 117) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahv 146 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 146. Gaasi-, pneumo-, heit- ja külmrelva ebaseaduslik käitlemine
Gaasi-, pneumo-, heit- või külmrelva, välja arvatud tsiviilkäibes keelatud külmrelv, ebaseadusliku valmistamise, ümbertegemise, soetamise, omamise, müümise, kandmise, edasitoimetamise või muu ebaseadusliku käitlemise eest – määratakse rahatrahv kuni saja trahviühiku ulatuses või haldusarest kuni kakskümmend ööpäeva.»;
2) paragrahv 1461 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 1461. Elektrišokirelva ja tsiviilkäibes keelatud külmrelva ebaseaduslik käitlemine
Elektrišokirelva või tsiviilkäibes keelatud külmrelva valmistamise, soetamise, omamise, hoidmise, müümise, kandmise, edasitoimetamise, vedamise või muu ebaseadusliku käitlemise eest – määratakse rahatrahv kuni kahesaja trahviühiku ulatuses või haldusarest kuni kolmkümmend ööpäeva.»;
3) seadustikku täiendatakse §-dega 1462–1467 järgmises sõnastuses:
« § 1462. Relva, tulirelva olulise osa ja laskemoona käitlemise nõuete ning arvestuse ja registreerimise korra rikkumine
Relva, tulirelva olulise osa või laskemoona kandmise, hoidmise, üleandmise, valmistamise, ümbertegemise, parandamise, müügi, laenutamise, veo või käitlemise muude nõuete või arvestuse või registreerimise korra rikkumise eest – määratakse rahatrahv kuni kahesaja trahviühiku ulatuses.
§ 1463. Relva või laskemoona kandmine alkoholijoobes või narkootilise, psühhotroopse või psühhotoksilise aine mõju all
Relva või laskemoona kandmise eest alkoholijoobes või narkootilise, psühhotroopse või psühhotoksilise aine mõju all – määratakse rahatrahv kuni kahesaja trahviühiku ulatuses või haldusarest kuni kolmkümmend ööpäeva.
§ 1464. Relva või laskemoona ebaseaduslik kandmine avalikul üritusel
Relva või laskemoona kandmise eest avalikul üritusel isiku poolt, kelle ülesandeks ei ole avalikul üritusel teenistus- või tööülesannete täitmine, – määratakse rahatrahv kuni kahesaja trahviühiku ulatuses või haldusarest kuni kolmkümmend ööpäeva.
§ 1465. Relvaloa, paralleelrelvaloa, relvakandmisloa ja relva kollektsioneerimisloa väljaandmise korra rikkumine
Relvaloa, paralleelrelvaloa, relvakandmisloa või relva kollektsioneerimisloa väljaandmise korra rikkumise eest neid väljaandva ametiisiku poolt – määratakse rahatrahv kuni kahesaja trahviühiku ulatuses.
§ 1466. Relva ja laskemoona üleandmise nõude rikkumine
Relva või laskemoona ettenähtud tähtaja jooksul politseiasutusele üleandmata jätmise eest isiku poolt, kelle relvasoetamisloa või relvaloa kehtivus on lõppenud, peatatud või kehtetuks tunnistatud, samuti relva või laskemoona ettenähtud tähtaja jooksul omanikule üleandmata jätmise eest isiku poolt, kelle paralleelrelvaloa kehtivus on lõppenud, peatatud või kehtetuks tunnistatud, – määratakse rahatrahv kuni saja trahviühiku ulatuses.
§ 1467. Relvasoetamisloa, relvaloa ja paralleelrelvaloa tagastamise nõude rikkumine
Relvasoetamisloa, relvaloa või paralleelrelvaloa, mille kehtivus on lõppenud, peatatud või kehtetuks tunnistatud, ettenähtud tähtaja jooksul politseiasutusele või omanikule tagastamata jätmise eest – määratakse rahatrahv kuni kümne trahviühiku ulatuses.»;
4) paragrahv 147 tunnistatakse kehtetuks;
5) paragrahvi 10 lõikes 2 asendatakse sõnad «§ 147 lg 4 ja 7» sõnadega «§ 1463» ning paragrahvi 189 lõiget 1 täiendatakse pärast arvu «146,» arvudega «1462, 1463, 1464, 1465, 1466, 1467,» ning loetelust jäetakse välja arv «147,»;
6) paragrahvi 228 lõiget 2 täiendatakse punktidega 7–10 järgmises sõnastuses:
« 7) Justiitsministeerium – § 1462 (teenistusrelvade osas);
8) Kaitseministeerium – § 1462 (sõjaväerelvade osas);
9) Keskkonnaministeerium – § 1462 (teenistusrelvade osas);
10) Rahandusministeerium – § 1462 (teenistusrelvade osas).»
§ 2. Relvaseaduses (RT I 2001, 65, 377; 88, 531; 102, 673) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 4 tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
« (2) Külmrelva võib ohutust tagades kasutada filmivõtetel, etendustel ja etenduste ettevalmistamisel.»;
2) paragrahv 18 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 18. Piiramata tsiviilkäibega relvad ja laskemoon
(3) Piiramata tsiviilkäibega relvadele ja nende laskemoonale laieneb seadus üksnes käesoleva paragrahvi lõigete 4–8 osas.
(8) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 6 nimetatud külmrelva võib ohutust tagades kanda ja kasutada ajaloolise kultuuri-, võitlus- või sporditraditsiooni järgimiseks ning traditsioone järgiva võitluse imiteerimiseks.»;
3) paragrahvi 19 lõike 1 punktid 3 ja 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 3) külmrelvad, välja arvatud § 18 lõike 1 punktides 3–6 ning § 20 lõikes 2 nimetatud külmrelvad;
4) heitrelvad, välja arvatud § 18 lõike 1 punktides 7–9 nimetatud heitrelvad;»;
4) paragrahvi 20 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Tsiviilkäibes keelatud külmrelvad on:
3) vedru- või raskusjõul väljaviskuva ja seejärel jäigalt kinnituva teraga nuga, mille tera pikkus on üle 8,5 cm või mille tera on kahelt poolt teritatud.»;
5) paragrahvi 25 lõike 3 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) kasteet, kasteetnuga, teraspiits, samuti muu spetsiaalselt kehavigastuse tekitamiseks valmistatud ese;»;
6) seadust täiendatakse peatükiga 131 järgmises sõnastuses:
«131. peatükk
Juriidilise isiku poolt relva, tulirelva olulise osa või laskemoona hoidmise, üleandmise, valmistamise, ümbertegemise, parandamise, müügi, laenutamise, veo või käitlemise muude nõuete või arvestuse või registreerimise korra rikkumise eest – karistatakse kuni 50 000-kroonise rahatrahviga.
Juriidilise isiku poolt elektrišokirelva või tsiviilkäibes keelatud külmrelva valmistamise, soetamise, omamise, hoidmise, müümise, edasitoimetamise, vedamise või muu ebaseadusliku käitlemise eest – karistatakse kuni 50 000-kroonise rahatrahviga.
§ 893. Gaasi-, pneumo-, heit- või külmrelva ebaseaduslik käitlemine
Juriidilise isiku poolt gaasi-, pneumo-, heit- või külmrelva, välja arvatud tsiviilkäibes keelatud külmrelv, valmistamise, soetamise, omamise, hoidmise, müümise, edasitoimetamise, vedamise või muu ebaseadusliku käitlemise eest – karistatakse kuni 20 000-kroonise rahatrahviga.
Relva või laskemoona ettenähtud tähtaja jooksul politseiasutusele üleandmata jätmise eest juriidilise isiku poolt, kelle relvasoetamisloa või relvaloa kehtivus on lõppenud, peatatud või kehtetuks tunnistatud, – karistatakse kuni 30 000-kroonise rahatrahviga.
§ 895. Relvasoetamisloa ja relvaloa tagastamise nõude rikkumine
Juriidilise isiku poolt relvasoetamisloa või relvaloa, mille kehtivus on lõppenud, peatatud või kehtetuks tunnistatud, ettenähtud tähtaja jooksul politseiasutusele tagastamata jätmise eest – karistatakse kuni 10 000-kroonise rahatrahviga.
Juriidilise isiku poolt riiklikku järelevalvet teostavale ametiisikule relva, tulirelva olulise osa või laskemoona kontrollimiseks esitamata jätmise või nende hoiu- ja asukoha või lasketiiru või laskepaiga kontrollimise takistamise või kontrollimiseks vajalike dokumentide või andmete esitamisest keeldumise, samuti valeandmete esitamise eest või esitamise eest sellisel kujul, mis ei võimaldanud järelevalve teostamist, – karistatakse kuni 50 000-kroonise rahatrahviga.
§ 897. Erikonfiskeerimise kohaldamine
Kohus võib kohaldada käesoleva seaduse §-des 891–894 sätestatud haldusõiguserikkumiste vahetuks objektiks olnud aine või eseme erikonfiskeerimist.
§ 898. Juriidilise isiku haldusõiguserikkumise asja menetlemine
(1) Käesoleva seaduse §-des 891–896 sätestatud haldusõiguserikkumiste asjades on õigus asja arutada:
1) politseiametnikul;
2) maa- või linnakohtu kohtunikul.
(2) Käesoleva seaduse §-des 891–896 sätestatud haldusõiguserikkumiste asjades on haldusõiguserikkumise protokolli koostamise õigus politseiametnikul.
(3) Politseiametnikul on õigus haldusõiguserikkumise asja arutades määrata rahatrahv. Kui haldusõiguserikkumise asjas on vaja otsustada erikonfiskeerimise kohaldamine, arutab asja maa- või linnakohtu kohtunik.
(4) Juriidilise isiku haldusõiguserikkumise asja menetletakse haldusõiguserikkumiste seadustikus (RT 1992, 29, 396; RT I 2001, 74, 453; 87, 524 ja 526; 97, 605; 102, 677; 2002, 18, 98; 21, 117) ja täitemenetluse seadustikus (RT I 1993, 49, 693; 2001, 29, 156; 43, 238) sätestatud korras, kui käesolevas seaduses ei sätestata teisiti.
§ 899. Haldusõiguserikkumise protokoll
(1) Haldusõiguserikkumise protokollis märgitakse:
1) selle koostamise aeg ja koht;
4) juriidilisest isikust õigusrikkuja nimi ja aadress;
5) õigusrikkuja esindaja ees- ja perekonnanimi ning ametikoht;
6) õigusrikkumise aeg ja koht ning rikkumise kirjeldus;
7) viide käesoleva seaduse paragrahvile, mis näeb ette vastutuse selle õigusrikkumise eest;
8) tunnistajate seletused ja muud tõendid;
9) õigusrikkuja esindaja seletus ja märge, et talle on tutvustatud õigust kasutada õigusabi;
(2) Protokollile kirjutavad alla selle koostanud ametnik ja õigusrikkuja esindaja. Kui õigusrikkuja esindaja keeldub protokollile alla kirjutamast, tehakse selle kohta protokolli märge. Protokollile lisatakse õigusrikkuja esindaja kirjalikud märkused protokolli ja sellele allakirjutamisest keeldumise kohta.»;
7) paragrahvi 91 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
« (5) Käesoleva seaduse § 3 lõikes 5 nimetatud registri kasutusele võtmiseni jätkatakse teenistus- ja tsiviilrelvade registri pidamist Vabariigi Valitsuse poolt varem kehtestatud korras.»;
8) paragrahvi 92 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Relvaseadus (RT I 1995, 62, 1056; 1997, 93, 1564; 1999, 57, 597; 2001, 7, 17; RT III 2001, 26, 280; RT I 2001, 65, 377), välja arvatud seaduse § 16 lõige 5, tunnistatakse kehtetuks 2002. aasta 31. märtsist.
(2) Relvaseaduse (RT I 1995, 62, 1056; 1997, 93, 1564; 1999, 57, 597; 2001, 7; 17; RT III 2001, 26, 280; RT I 2001, 65, 377) § 16 lõige 5 tunnistatakse kehtetuks 2003. aasta 31. märtsist.»
§ 3. Käesolev seadus jõustub 2002. aasta 31. märtsil.


text:
Maksumaksja portaal - Maksuinfo - RIIGIKOHTU LAHENDID MAKSUASJADES - Käibemaks
MAKSUINFO > RIIGIKOHTU LAHENDID MAKSUASJADES > Käibemaks
Müügikäibe maksustamine
Kohus selgitab turuhinna määramise põhimõtteid
3-3-1-5-99
Kohus selgitab reklaamiteenuse käibe tekkimise koha ja 0% maksumäära rakendamise põhimõtteid
3-3-1-29-99
Kohus selgitab, et notar on ettevõtja käibemaksuseaduse mõistes
Kohus selgitab, et raha tasumine kolmanda isiku kaudu ei muuda raha maksjat kauba või teenuse edasimüüjaks
Kohus selgitab, et negatiivne kassajääk ei pruugi tähendada varjatud käivet, vaid puudujääk võib olla kaetud laenuga
3-3-1-90-06
Kohus kohaldas Euroopa Liidu õigust ning leidis, et enne isiku käibemaksukohustuslasena registreerimist soetatud kauba hilisem müük on käibemaksuvaba
3-2-1-1-07
Vaidlus tsiviilasjas puudutab liisingulepingu lõpetamisel maksavalt hüvitiselt käibemaksu arvestamist
3-2-1-37-07
Kohus selgitab tsiviilasjas, et kinnistamisavalduse riigilõivu tuleb arvutada tehinguväärtuselt ilma käibemaksuta
Kohus selgitab, et kui kahe ettevõtja vahel toimus näilik tehing, mille üks pool on käibemaksu tasunud ja teine pool sisendkäibemaksuna maha arvanud, siis ei ole maksuhalduril põhjust ühele tehingupoole maksu määrata, sest ta peaks teisele tehingupoolele samas summas maksu tagastama
3-3-1-14-08
Vaidlus puudutab üleminekusätet kruntide käibemaksuvabastuse kohta (KMS § 46 lg 3)
3-2-1-79-08
Kohus selgitab tsiviilasjas, et lepingupoolte kokkulepe jätta teenustasult maksmata käibemaks ei muuda tehingut tühiseks ega vabasta teenuse osutajat kohustusest tasuda käibemaksu
3-2-1-118-08
3-2-1-124-08
Vaidlus puudutab kasutatud kaupade müügi erikorra (KMS § 41) rakendamist
3-3-1-18-09
Vaidlus puudutab parendatud ehitiste maksustamist
3-3-1-36-10
Kohus kohaldas Euroopa Liidu õigust ning leidis, et mitteseotud isikute vahelist tasuta tehingut ei saa käibemaksuga maksustada. Kohus leidis, et lisaks kasutusvaldusele laieneb maksuvabastus ka kinnisasja isiklikule kasutusõigusele
3-3-1-47-10
Kohus selgitab, et isiku vahetumise korral võlasuhtes (nõude loovutamine või võla ülekandmine) ei teki ühelt isikult teisele üle läinud nõude osas maksustavat käivet
3-2-1-92-10
Kohus selgitab tsiviilasjas, et panditud vara müügist saadud raha arvestatakse pankrotimenetluses käibemaksuta müügihinnas
3-3-1-40-12
Kohus selgitab müüja kohustusi tõendada kauba ühendusesisese käibe puhul kauba toimetamist teise liikmesriiki
3-3-1-72-12
Kohus selgitab kohaliku omavalitsuse üksuse asutuste omavaheliste käivete maksustamise põhimõtteid
3-2-1-48-13
Kohus selgitab tsiviilasjas, et pankrotihalduri tasu peab ka koos lisanduva käibemaksuga jääma seaduses sätestatud piirmäära sisse
3-3-1-40-13
Kohus selgitab, et liisingulepingu eseme väljaostmise õiguse tasu eest üleandmine teisele isikule on KMS § 2 lg 3 p 3 mõistes teenus ja tuleb käibemaksuga maksustada
Kohus selgitab, et kui kaup asus võõrandamise hetkel Lätis, siis kauba käivet Eestis käibemaksuga ei maksustata
3-2-1-14-14
3-1-1-40-14
Kohus selgitab kriminaalasjas, et ostja poolt üle võetud müüja kohustused suurendavad käibe maksustatavat väärtust
Vaidlus puudutab KMS § 29 lg 10 rakendamist ja vara tasuta võõrandamise aja tuvastamist
3-3-1-17-15
Kohus selgitab KMS § 22 lg 3.1 alusel käibemaksukohustuslaste registrist kustutamise korda
3-2-1-183-15
Kohus selgitab, et pankrotihalduri tasu piirmäärade arvutamisel ei võeta arvesse tasule lisatavat käibemaksu
3-3-1-79-15
Kohus selgitas, et kui ettevõtja maksustatav käive ületab 16 000 eurot aastas, siis ei ole maksuhalduril õigus seda isikut käibemaksukohustuslaste registrist kustutada põhjendusega, et ennetada maksupettuste toimepanemist
Impordikäibemaks
Kohus selgitas mõlemas kohtuasjas, et pankrotistunud tollimaakleri klient ei vastuta tollivõla eest, kui ta on nõutavad maksud tollimaaklerile tasunud. Tollivormistuse riigilõiv ei kuulu maksuvõla hulka
3-3-1-5-01
Kohus selgitas, et tollimaaklerile tasutud impordikäibemaksu saab sisendkäibemaksuna maha arvata sellel kuul, millal see tasuti tollimaaklerile
Vaidlus puudutab kaupade klassifitseerimist ja sellest tulenevalt alkoholiaktsiisiga maksustamist. Täiendav käibemaks tulenes aktsiisi määramisest
Vaidlus puudutab kaupade klassifitseerimist ja sellest tulenevalt tollimaksuga maksustamist. Täiendav käibemaks tulenes tollimaksu määramisest
Sisendkäibemaksu mahaarvamine, üldiselt
Kohus selgitab mõistet "oma ettevõtluses kasutatavad kauba ja teenused"
Kohus selgitab, et sisendkäibemaksu mahaarvamist ei takista see, kui arved tasub kolmas isik
3-3-1-62-00
Kohus selgitab ettevõtluse mõistet ja sisendkäibemaksu osalise mahaarvamise põhimõtteid, kui soetatud kaupu ja teenuseid kasutatakse vaid osaliselt ettevõtluse tarbeks
3-3-1-18-01
Vaidlus puudutas 1998. aastal kehtinud käibemaksuseaduse § 18 lg 8 tõlgendamist, mille Riigikohus hiljem tunnistas põhiseadusevastaseks (vt 3-4-1-1-02 ja 3-4-1-6-02)
Vaidlus puudutab aastatel 2002-2004 kehtinud käibemaksuseaduse sätet, mis lubas sõiduauto soetamisel maha arvata 2/3 sisendkäibemaksust
Kohus selgitab, et maksuhaldurile teadaolev impordikäibemaks tuleb maksu määramisel sisendkäibemaksuna arvesse võtta ka siis, kui muud tõendid puuduvad
Kohus selgitab finantstehingute maksustamist ja sisendkäibemaksu osalist mahaarvamist, täiendades otsuses 3-3-1-62-00 toodud seisukohti
3-3-1-73-04
Kohus selgitab, et tagasiulatuvalt registreeritud käibemaksukohustuslasel on õigus ka tagasiulatuvalt maha arvata sisendkäibemaksu
Kohus selgitab, et maksupettuse tuvastamise korral tuleb ebaõige ostja asendada õigega ja lubada sisendkäibemaksu mahaarvamist tegelikult toimunud tehingute alusel
Kohus selgitab, et halduskohtus mõistetakse kohtukulud välja koos käibemaksuga. Ettevõtja, kellele kulud hüvitatakse, korrigeerib maha arvatud sisendkäibemaksu
Kohus selgitab pankrotimenetluses välistatud kauba tagastamisest tekkiva sisendkäibemaksu korrigeerimise ja käibemaksuvõla sissenõudmise põhimõtteid
3-3-1-43-09
Kohus selgitab sisendkäibemaksu mahaarvamise üldisi nõudeid
Kohus selgitab, et KMS § 12 lg 14 ei välista tehinguväärtuse korrigeerimist ja sisendkäibemaksu vähendamist, kui pooltevaheline tehing oli näilik
3-3-1-19-15
Kohus selgitab, et kui kauba või teenuse käibe toimumise koht ei olnud Eestis, siis ei saa ostja arvele ebaõigesti näidatud Eesti käibemaksu sisendkäibemaksuna maha arvata
3-3-1-59-15
Kohus selgitab, et arve ebaolulised vormilised puudused ei takista sisendkäibemaksu mahaarvamist, kui tehingu sisu on muude tõenditega kontrollitav
3-3-1-51-15
3-3-1-10-16
Kohus selgitab, et mittetulundusühingu õiguslik vorm iseenesest ei saa takistada sisendkäibemaksu mahaarvamist kaupadelt ja teenustelt, mis osalevad maksustatava käibe loomisel
Sisendkäibemaksu mahaarvamise õiguse puudumine ettevõtte ülemineku korral
3-3-1-20-11
Kohus selgitab, et kinnisvara ostjal ei ole sisendkäibemaksu mahaarvamise õigust, kui võõrandamistehing kujutas endast ettevõtte üleandmist, millest KMS § 4 lg 2 p 1 kohaselt käivet ei teki
3-3-1-89-11
Kohus selgitab, et kui ülevõtte üleandmine toimub vahendlikult mitme tehingu kaudu, millesse on kaasatud kolmandad isikud, siis ei kohaldu KMS § 4 lg 2 p 1
3-3-1-25-13
Kohus selgitab, et KMS § 4 lg 2 p 1 ei kohaldu sundtäitmise korral, kuid kohaldub siis, kui võlgnik müüb oma vara ise kohtutäituri kontrolli all (TMS § 102)
3-3-1-1-13
Kohus selgitab, milliste asjaolude ja tõendite alusel hinnata ettevõtte üleminekut
Vaidlus puudutab ettevõtte üleandmist ja KMS § 4 lg 2 p 1 kohaldamist
Sisendkäibemaksu mahaarvamine ja korrigeerimine seoses kinnisasjade soetamisega
Kohus selgitas, et kui kinnisasja või ehitise võõrandamine vastab ettevõtte üleandmise tunnustele, siis ei ole ettevõtte üleandjal sisendkäibemaksu korrigeerimise kohustust
Kohus selgitab eluruumidega seotud sisendkäibemaksu mahaarvamise piiranguid aastatel 2000-2001 kehtinud käibemaksuseaduse sätete kohaselt
Kohus kordab otsuses 3-3-1-21-02 väljendatud seisukohti sisendkäibemaksu korrigeerimise kohta kinnisasja võõrandamisel
Kohus selgitab ettevõtluse mõistet ja sisendkäibemaksu mahaarvamise põhimõtteid kinnisvara soetamisel, viidates ka otsustele 3-3-1-21-02 ja 3-3-1-12-04
Kohus selgitab sisendkäibemaksu mahaarvamist olukorras, kui müüja on kinnisasja müüki ebaõigesti käibemaksuga maksustanud
3-3-1-3-09
Kohus selgitab ettevõtluse mõistet ja sisendkäibemaksu mahaarvamise põhimõtteid kinnisvara soetamisel
3-3-1-92-08
Kohus möönab, et KMS § 46 lg 5, millega pikendati sisendkäibemaksu korrigeerimise perioodi 5-lt aastalt 10-le, võib olla vastuolus õiguspärase ootuse põhimõttega, kuid konkreetses kohtuasjas põhiseaduslikkuse järelevalve menetlust ei alustatud
Vaidlus puudutab krundi mõistet ja KMS § 16 lg 2 p 3 kohaldamist
3-3-1-25-14
Vaidlus puudutab kinnisvaratehingu vabatahtlikku maksustamist ning maksuhalduri teavitamise viisi
3-3-1-51-14
3-3-1-47-15
Riigikohus selgitab, et eluruumiks projekteeritud korter võib olla kasutuses äriruumina (majutusteenuse osutamiseks kasutatav külaliskorter) ning selle üürimist ja rentimist saab sel juhul käibemaksuga maksustada
Sisendkäibemaksu mahaarvamine, hoolsuskohustus
Kõik vaidlused nendes kohtuasjades puudutavad kauba või teenuse ostja sisendkäibemaksu mahaarvamise õigust olukorras, kui arvel näidatud müüja osutub variisikuks, kes jätab käibemaksu riigile tasutama. Kohus selgitab ostja heausksuse ja hoolsuskohustuse põhimõtteid. Paljudes kohtuasjades käib vaidlus lisaks sisendkäibemaksu mahaarvamise õigusele ka selle üle, kas väljamakset võib maksustada tulumaksuga kui mittenõuetekohase dokumendi alusel tehtud väljamakse
3-3-1-29-03
3-3-1-43-03
3-3-1-21-04
3-3-1-71-08
3-3-1-32-09
3-3-1-18-10
3-3-1-73-10
3-3-1-9-12
3-3-1-81-12
3-3-1-15-13
3-3-1-65-13
3-3-1-27-14
3-3-1-33-14
3-3-1-76-14
3-3-1-30-15

matches:
Kohus
Kohus
Kohus
Kohus
Kohus
Kohus
Kohus
Kohus
§ 46
Kohus
§ 41
Kohus
Kohus
Kohus
Kohus
Kohus
Kohus
Kohus
Kohus
§ 2
Kohus
Kohus
§ 29
Kohus
§ 22
Kohus
Kohus
Kohus
Kohus
Kohus
Kohus
Kohus
§ 18
Riigikohus
Kohus
Kohus
Kohus
Kohus
Kohus
Kohus
Kohus
Kohus
§ 12
Kohus
Kohus
Kohus
Kohus
§ 4
Kohus
§ 4
Kohus
§ 4
§ 102
Kohus
§ 4
Kohus
Kohus
Kohus
Kohus
Kohus
Kohus
Kohus
§ 46
§ 16
Riigikohus
Kohus


Law on Language 1989
ENSV ÜN ja Valitsuse Teataja 1989 Nr. 4 (lk. 81-86)
EESTI NÕUKOGUDE SOTSIALISTILIKU VABARIIGI KEELESEADUS
Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi riigikeel on eesti keel. Eestimaal, eestlaste põlisel asualal on eesti keel riigi erilise tähelepanu ja kaitse all. Eesti keele seadustamisega riigikeeleks on loodud kindel alus eesti rahva ja tema kultuuri säilimiseks ja arendamiseks.
Eesti NSV-s on igale üksikisikule, samuti igale asutusele, ettevõttele ja organisatsioonile tagatud õigus kasutada eesti keelt nii kõnes kui ka kirjas.
Eesti NSV tagab eesti keele õpetamise ja uurimise Eestis ning toetab eesti keele õpetamist ja uurimist väljaspool Eestit.
Vene keelt käsitleb käesolev seadus lähtudes üleliidulise suhtlemise vajadustest ja kui keelt, mida Eesti NSV-s eesti keele järel kõige enam kasutatakse emakeelena.
Eesti keele seisund riigikeelena ei riiva mis tahes emakeelega isikute kodanikuõigusi. Kaitstes eesti keelt riiklikul tasemel tunnistab Eesti NSV igast rahvusest kodanike vääramatut õigust oma emakeele ja kultuuri viljelemisele, kõigi kodanike võrdsust seaduse ees sõltumata nende emakeelest.
§ 1. Vastavalt Eesti NSV konstitutsiooni paragrahvile 5 on Eesti Nõugokude Sotsialistliku Vabariigi riigikeel eesti keel.
Eesti NSV riigikeele, vene keele ja teiste keelte kasutamise korra sätestab käesolev seadus.
§ 2. Üksikisikul on Eesti NSV territooriumil õigus eestikeelsele asjaajamisele ja suhtlemisele kõikides Eesti NSV riigivõimu- ja riigivalitsusasutustes ning asutustes, ettevõtetes ja organisatsioonides.
Sätestatu kehtib ka muid keeli asjaajamiseks kasutavate riigivõimu- ja riigivalitsusasutuste ning asutuste, ettevõtete ja organisatsioonide suhtes.
§ 3. Üksikisikule on tagatud võimalus ka venekeelseks asjaajamiseks ja suhtlemiseks Eesti NSV riigivõimu- ja riigivalitsusasutustes ning asutustes, ettevõtetes ja organisatsioonides.
Asjaajamine üksikisikuga teistes keeltes toimub vastavalt võimalustele ja tegevuseesmärgile.
§ 4. Üksikisikutega tööalaselt suhtlevatele isikutele, nagu kõik juhtivtöötajad, riigivõimu- ja riigivalitsusasutuste, ühiskondlike organisatsioonide, õigussüsteemi, korrakaitse- ja järelevalveorganite töötajad, meditsiinipersonal, ajakirjanikud, teenindus-, kaubandus-, side-, õnnetus- ja päästeteenistuse töötajad ning muud, kehtestatakse keeleoskusnõuded. Eesti keele ja vene keele ning muude keelte valdamine ja kasutamine on kohustuslik käesoleva seaduse § 37 alusel kehtestatavate nõuete piires.
§ 5. Juhtivtöötajad suhtlevad alluvaga viimase poolt valitud keeles, kusjuures nad ei ole kohustatud ületama oma keeleoskusnõuete piire.
§ 6. Teeninduses ja kaubanduses on teenindav pool kohustatud kasutama teenindatava poolt valitud keelt oma keeleoskusnõuete piires.
§ 7. Üksikisiku keelevaliku tõkestamine ja halvustamine on keelatud ja seadusandluses ettenähtud juhtudel karistatav.
Riigivõimu- ja riigivalitsusasutused
§ 8. Eesti NSV riigivõimu- ja riigivalitsusasutuste asjaajamiskeel on eesti keel. Eesti NSV riigivõimu- ja riigivalitsemisorganite istungeid ja töökoosolekuid juhatatakse ning nende protokollid vormistatakse eesti keeles.
Eesti NSV riigivõimu- ja riigivalitsemisorganite aktid võetakse vastu ja avaldatakse eesti keeles ja nende tõlge vene keeles.
Eesti NSV kohalikes riigivõimu- ja riigivalitsusasutustes võib asjaajamiskeelena kasutada vene keelt vastavuses käesoleva seaduse §-ga 36.
§ 9. Eesti NSV riigivõimu- ja riigivalitsusasutuste pöördumisel väljapoole Eesti NSV-d kasutatakse mõlemale poolele sobivat keelt.
§ 10. Eesti NSV riigivõimu- ja riigivalitsusasutused kasutavad kirjalikul suhtlemisel Eesti NSV-s paiknevate asutuste, ettevõtete ja organisatsioonidega ning omavahel eesti keelt.
Kohalikud riigivõimu- ja riigivalitsusasutused, millede asjaajamine vastavalt käesoleva seaduse §-le 36 on venekeelne, võivad kirjalikul suhtlemisel Eesti NSV riigivõimu- ja riigivalitsusasutustega kasutada vene keelt.
§ 11. Pöördumisel üksikisiku poole Eesti NSV-s kasutavad Eesti NSV riigivõimu- ja riigivalitsusasutused eesti keelt, eesti keelt mittevaldavate isikute puhul vene või muud keelt.
Eesti NSV riigivõimu- ja riigivalitsusasutused tagavad üksikisikule eesti- ja venekeelse suhtlemis- ja asjaajamisvõimaluse ning eesti- ja venekeelsete dokumentide saamise vastavalt viimaste sihile või isiku soovile. Suhtlemine ning dokumentide väljaandmine muudes keeltes võib Eesti NSV riigivõimu- ja riigivalitsusasutustes toimuda vastavalt nende asutuste tegevuse eesmärgile ja võimalustele, lähtudes kohaliku elanikkonna rahvuslikust koosseisust või rahvusvahelise suhtluse vajadustest.
Asutused, ettevõtted ja organisatsioonid
§ 12. Eesti NSV territooriumil paiknevate asutuste, ettevõtete ja organisatsioonide sisemise asjaajamise keel on eesti keel.
Senine venekeelne asjaajamine saab jätkuda tähtajaliselt Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi poolt kehtestatavas korras, kusjuures tähtaegade määramisel arvestatakse eestikeelsele asjaajamisele siirdumise reaalseid eeldusi. Töötajale tagatakse eestikeelne tööalane teave ja temalt võetakse vastu ka eestikeelseid sisedokumente. Venekeelset asjaajamist jätkavate asutuste, ettevõtete ja organisatsioonide allüksustel on õigus kasutada asjaajamises eesti keelt. Mitte-eestikeelne sisemine asjaajamine võib toimuda ka vastavalt käesoleva seaduse §-dele 20 ja 25.
§ 13. Tehnilist dokumentatsiooni võivad asutused, ettevõtted ja organisatsioonid kasutada originaalkeeles.
Eesti NSV asutused, ettevõtted ja organisatsioonid võivad väljastada mitte-eestikeelset tehnilist dokumentatsiooni ainult tellija soovil.
§ 14. Eesti NSV territooriumil paiknevate asutuste, ettevõtete ja organisatsioonide pöördumisel väljapoole Eesti NSV-d kasutatakse mõlemale poolele sobivat keelt.
§ 15. Eesti NSV-s paiknevad asutused, ettevõtted ja organisatsioonid kasutavad suhtlemisel Eesti NSV riigivõimu- ja riigivalitsusasutustega ning omavahel eesti keelt.
Vene keelt sisemise asjaajamiskeelena kasutavad asutused, ettevõtted ja organisatsioonid võivad omavahelisel suhtlemisel ning suhtlemisel Eesti NSV riigivõimu- ja riigivalitsusasutustega kasutada vene keelt.
Keelekasutust sõjaväeosades käesolev seadus ei reguleeri.
§ 16. Pöördumisel üksikisiku poole Eesti NSV-s kasutavad asutused, ettevõtted ja organisatsioonid eesti keelt, eesti keelt mittevaldavate isikute puhul vene või muud keelt.
Eesti NSV asutused, ettevõtted ja organisatsioonid tagavad üksikisikule eesti- ja venekeelse suhtlemis- ja asjaajamisvõimaluse ning eesti- ja venekeelsete dokumentide saamise vastavalt viimaste sihile või isiku soovite.
§ 17. Eesti NSV-s paiknevate asutuste, ettevõtete ja organisatsioonide vabariigisisene aruandlus ja finantsdokumendid on eestikeelsed.
§ 18. Kohtumenetluses toimub keelte kasutamine vastavalt Eesti NSV konstitutsiooni paragrahvile 158.
§ 19. Eesti NSV tunnistab kõigi oma kodanike võrdset õigust riiklikule omakeelsele üldharidusele.
Eesti NSV tagab eestikeelse hariduse kogu oma territooriumil.
Venekeelne üldharidus tagatakse vastavalt venekeelse elanikkonna paiknemisele.
§ 20. Eesti NSV kodanikel on õigus õppe- ja kasvatuskeeltelt ükskeelsetele lasteasutustele ja üldhariduskoolidele.
Mitte-eestikeelsete lasteasutuste ja koolide sisemine asjaajamine võib olla omakeelne.
Laste- ja õppeasutuste juhatajad ning õppe- ja kasvatuspersonal peavad valdama asjaomase asutuse õppe- ja kasvatuskeelt.
§ 21. Eesti NSV tagab eesti keele õpetamise kõigis muukeelsetes õppeasutustes ja õpperühmades nende ametkondlikust alluvusest sõltumata.
Kõigile eesti keelt mittevaldavatele üliõpilastele õpetatakse eesti keelt.
§ 22. Eesti NSV kodanikel on õigus eestikeelsele kutse-, keskeri- ja kõrgharidusele kõigil erialadel, mida Eesti NSV-s õpetatakse.
Eesti NSV vene õppekeelega koolide lõpetanute edasiõppimisvõimalused Eesti NSV kutse-, keskeri- ja kõrghariduse süsteemis tagatakse vene õppekeelega rühmade või koolidega vastavalt vabariigi vajadustele ja võimalustele, samuti eesti keele süvendatud õpetamisega nendele eestikeelse erialakoolituse alguses.
§ 23. Eesti NSV tagab õiguse esitada teadustöid ja neid teadlaskraadide taotlemiseks kaitsta eesti keeles.
Eesti NSV-s ei tõkestata teaduspublikatsioonide keelevalikut. Väitekirju võib esitada ja teadlaskraade kaitsta mis tahes keeles, mida erialanõukogu aktsepteerib.
§ 24. Eesti NSV tagab eestikeelse kultuuri eelisarendamise, toetades ühtlasi teiste rahvusrühmade kultuuritegevust.
Igas Eesti NSV linnas ja rajoonis peab olema tagatud eestikeelne teabelevi.
Eesti NSV tagab eesõiguse eestikeelsete tru2kiste tootmisele.
Eesti NSV tagab televisiooni ja raadio levikanalid eestikeelsetele programmidele ja viimaste kättesaadavuse kogu Eesti NSV territooriumil.
Eesti NSV tagab filmide, video ja muude audiovisuaalsete teoste avalikul esitamisel nende tõlke eesti keelde.
Tagatakse igakülgne venekeelne teave Eesti NSV kohta televisioonis, raadios ja trükisõnas.
Usundilise tegevusega ning tavanditega seonduvat keelekasutust käesolev seadus ei reguleeri.
§ 25. Eesti NSV-s võivad rahvuskultuuriühendused sisemises asjaajamises kasutada oma rahvuskeelt, lasta valmistada omakeelseid trükiseid, formulare ja dokumente.
Rahvuskultuuriühendused võivad algatada omakeelsete lasteasutuste, koolide, kultuuriasutuste ja perioodikaväljaannete asutamise ning nendel on õigus korraldada omakeelset koolivälist õppe- ja kasvatustööd.
§ 26. Eesti NSV-s toimuvatel koosolekutel, istungitel, konverentsidel ja muudel kokkutulekutel esinejate keelevalik on vaba. Arusaadavus tagatakse vajaduse korral tõlkega.
Rahvusvaheliste ja liiduvabariikidevaheliste kokkutulekute keeled ja tõlke määrab korraldustoimkond.
§ 27. Eesti NSV kohanimed on eestikeelsed. On lubatud ainult aja- ja kultuurilooliselt põhjendatud erandid.
Igal Eesti NSV kohal on üksainus ametlik nimi. See on fikseeritud eesti-ladina tähestikus ja teda võidakse Eesti NSV-s kinnitatud eeskirjade põhjal kirjutada ka teistes tähestikes.
§ 28. Eesti NSV eesti rahvusest kodaniku nimi koosneb ühest või enamast eesnimest ja ühe- või kahekordsest perekonnanimest. Muude nimeosade lisamine toimub ainult isiku nõudel. Isikunimi fikseeritakse eesti-ladina tähestikus ja teda võidakse Eesti NSV-s kinnitatud eeskirjade põhjal kirjutada ka teistes tähestikes.
Eesti NSV muust rahvusest kodanikel on õigus kanda nime vastavalt rahvuslikule tavale, kuid nimi peab ametlikus tarvituses sisaldama vähemalt perekonnanime ja ühe eesnime. Muust rahvusest kodaniku nime kandmine eestikeelsetesse dokumentidesse toimub kinnitatud eeskirjade põhjal.
§ 29. Eesti NSV koha- ja isikunimede rahvusvaheline ladinatäheline kuju on identne Eesti NSV-s kasutatavaga.
Kui veovahendil, hoonel, rajatisel või muul esemel on ametlikuks nimeks eestikeelne sõna või algselt ladinatäheline nimi, on selle rahvusvaheline ladinatäheline kuju identne sama sõna või nime kirjakujuga eestikeelses tekstis.
§ 30. Nimetarvituse üksikasjaliku korra sätestab Eesti NSV nimeseadus.
Tähised ja teave
§ 31. Eesti NSV-s kasutatakse eestikeelseid formulare ja blankette. Eestikeelsele tekstile võib olla lisatud tõlkeid.
Muukeelseid formulare ja blankette võidakse kasutada vastavuses käesoleva seaduse §-dega 12, 20, 25 ja suhtlemisel väljapoole Eesti NSV-d.
§ 32. Pitsatite, templite ja stampide tekstid on eesti keeles, vajaduse korral koos tõlkega.
§ 33. Avalikult väljapandavate siltide, kuulutuste, teadaannete ja reklaami tekst peab olema eestikeelne. Sellele võib teisel kohal, eestikeelsest tekstist mitte suuremana, lisada tõlke või transkriptsiooni. Tõlke lisamisel arvestatakse kohalike elanike, liiduvabariikidevahelise ja välissuhtluse vajadusi.
Rahvuskultuuriühenduste, koolide ja välissuhtluse tarbeks kasutatavad kuulutused, teadaanded ja reklaam võivad olla muukeelsed.
Eesti NSV-s müüdavate kaupade kasutamisjuhendid peavad olema ka eesti keeles. Eesti NSV-s toodetud ja müüdavate kaupade sildid peavad olema vähemalt eesti keeles.
§ 34. Registrimärkide tähekombinatsioonid Eesti NSV-s võivad sisaldada ainult ladina tähti.
§ 35. Käesoleva seaduse §-d 2, 3, 11 ja 16 rakenduvad ühe aasta, §-d 6, 10 lg. 1, 31, 32 ja 33 lg. 3 kahe aasta ning §-d 5, 15 lg. 1, 17 ja 34 nelja aasta jooksul pärast seaduse jõustumist.
§ 36. Kohalike riigivõimu- ja riigivalitsusasutuste puhul, kus seni on olnud asjaajamine venekeelne ning millede haldusala elanikkond oma rõhuvas enamuses ei valda eesti keelt, võib Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium käesoleva seaduse § 8 lg. 1 rakendamise tähtajaliselt edasi lükata, arvestades tähtaegade määramisel eestikeelse asjaajamise taastamise reaalseid eeldusi.
Eelmine lõige ei laiene Eesti NSV pealinnale Tallinnale ega tema rajoonidele.
Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kohalikel riigivõimu- ja riigivalitsusasutustel on õigus suhelda omavahel ning vene keelt sisemises asjaajamises kasutavate asutuste, ettevõtete ja organisatsioonidega vene keeles.
§ 37. Käesoleva seaduse § 4 rakendub järk-järgult nelja aasta jooksul pärast seaduse jõustumist.
Käesoleva seaduse §-s 4 ettenähtud erialade ja ametikohtade loetelud, keeeleoskusnõuded vastavate isikutega töölepingu sõlmimisel, atestatsioonitingimused, keelte õpetamise kord ning § 4 rakendamise tähtajad kehtestatakse Eesti NSV Ministrite Nõukogu poolt kooskõlastatult Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi Keelekaitsekomisjoniga.
Vastutus ja seaduse täitmise kontroll
§ 38. Eesti NSV riigivõimu- ja riigivalitsusasutuste ning asutuste, ettevõtete ja organisatsioonide juhid vastutavad personaalselt käesoleva seaduse nõuete täitmise eest oma alluvuskonna piires.
Need ametiisikud, samuti käesoleva seaduse §-s 4 nimetatud töötajad, kes on süüdi käesoleva seaduse tahtlikus rikkumises, kannavad ettenähtud korras vastutust.
§ 39. Käesoleva seaduse täitmise kontroll pannakse Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumile ja tema poolt moodustatavale Keelekaitsekomisjonile.
Tallinn, 18. jaanuaril 1989.