Uute toodete, tavade, protsesside ja tehnoloogiate arendamise toetus – Riigi Teataja
Uute toodete, tavade, protsesside ja tehnoloogiate arendamise toetus - sisukord
§ 6 Projektile esitatavad nõuded
§ 12 Nõuded taotluse osaks olevale projektiplaanile
§ 16 Taotluste hindamine ja taotluste paremusjärjestuse koostamine
§ 20 Projekti elluviimist tõendavate dokumentide esitamine
RT I, 03.08.2016, 6
Vastu võetud 29.07.2015 nr 75
RT I, 31.07.2015, 6
29.07.2016 RT I, 03.08.2016, 5 06.08.2016
Määrusega kehtestatakse „Eesti maaelu arengukava 2014–2020” (edaspidi arengukava) meetme 16 „Koostöö” tegevuse liigi „Uute toodete, tavade, protsesside ja tehnoloogiate arendamine” raames antava uute toodete, tavade, protsesside ja tehnoloogiate arendamise toetuse (edaspidi toetus) andmise ja kasutamise tingimused ning kord.
(1) Põllumajandustoodetest mittepõllumajandustoodete töötlemisele ning metsasaaduste töötlemisele ja metsa majandamisele suunatud § 5 lõikes 1 nimetatud projekti elluviimise toetamine on vähese tähtsusega abi komisjoni määruse (EL) nr 1407/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 352, 24.12.2013, lk 1–8), tähenduses (edaspidi vähese tähtsusega abi) ning sellele kohaldatakse nimetatud määruses ja konkurentsiseaduse §-s 33 sätestatut.
(2) Kui lõikes 3 nimetatud vähese tähtsusega abi saajal on vähese tähtsusega abi määr ületatud, on § 5 lõikes 1 nimetatud projekti elluviimise toetamine teadus- ja arendusprojektidele antav riigiabi komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 ELi aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks (ELT L 187, 26.06.2014, lk 1–78), artikli 25 tähenduses.
(3) Riigiabi või vähese tähtsusega abi saaja on konkurentsiseaduse § 2 lõike 1 tähenduses ettevõtja, sealhulgas mittetulundusühing või mittetulundusühingu liige või Euroopa Innovatsioonipartnerluse (edaspidi EIP) töörühma liige, kes osaleb ise või kelle töötaja, osanik, aktsionär, liige või juhtorgani liige osaleb toetatavas tegevuses.
1) äriseadustiku tähenduses ettevõtja;
3) piiriülese koostööprojekti korral § 4 lõikes 4 nimetatud nõuetele vastavat EIP töörühma esindama volitatud töörühma liige.
[RT I, 03.08.2016, 5 - jõust. 06.08.2016]
(2) Sama tegevuse kohta võivad toetust taotleda kaks või enam lõikes 1 nimetatud isikut (edaspidi taotleja) ühiselt. Sel juhul peavad kõik taotlejad vastama toetuse saamiseks esitatud nõuetele.
(1) Kui taotlejaks on § 3 lõike 1 punktis 1 nimetatud ettevõtja, peab tema eelmise majandusaasta põhitegevusala taotluse esitamise hetkel äriregistri andmetel olema justiitsministri 28. detsembri 2005. a määruse nr 59 „Kohtule dokumentide esitamise kord” lisa 16 „Eesti majanduse tegevusalade klassifikaator (EMTAK)” (edaspidi EMTAK 2008) kohaselt üks järgmistest:
5) segapõllumajandus (EMTAK 2008, jagu A, alajagu 015);
6) põllumajandust abistavad tegevusalad ja saagikoristusjärgsed tegevused (EMTAK 2008, jagu A, alajagu 016);
7) metsakasvatus ja muud metsamajanduse tegevusalad (EMTAK 2008, jagu A, alajagu 021);
8) looduslike materjalide kogumine, välja arvatud puit (EMTAK 2008, jagu A, alajagu 023);
9) toiduainete tootmine (EMTAK 2008, jagu C, alajagu 10);
10) joogi tootmine (EMTAK 2008, jagu C, alajagu 11).
(2) Kui taotlejaks on § 3 lõike 1 punktis 1 või 2 nimetatud isik, peab ta vastama järgmistele nõuetele:
1) taotleja omatoodetud või töödeldud toodete ja saaduste turustamisest saadav müügitulu kas koos või eraldi oli taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaastal üle 4000 euro;
2) taotleja võlakordaja ehk võõrkapitali osakaalu näitaja, mille arvutamisel jagatakse kohustuste summa koguvara summaga, ei olnud taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaastal suurem kui 0,7;
3) taotleja maksevõime näitaja, mille arvutamisel jagatakse käibevara summa lühiajaliste kohustuste summaga, oli taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaastal suurem kui üks;
4) taotlejal ei ole riikliku maksu võlga või tema riikliku maksu võla tasumine on ajatatud ja maksuvõla tasumise ajatamise korral on maksuvõlg, mille tasumise tähtaeg on möödunud, tasutud ettenähtud summas;
5) taotleja kohta ei ole taotluse esitamise tähtpäevale järgneva päeva seisuga karistusregistrisse kantud karistusandmeid loomakaitseseaduse §-s 661, 662 või 666, tarbijakaitseseaduse §-s 45, 46, 47 või 471, väetiseseaduse §-s 37, jäätmeseaduse §-s 120, 1201, 125, 126, 1261 või 1266, toiduseaduse §-s 531, 532, 533, 535 või 536, söödaseaduse §-s 33, 34 või 35 või karistusseadustiku §-s 522, 551, 364, 365, 372 või 375 sätestatud süütegude toimepanemise eest;
6) taotleja ega § 6 lõikes 1 nimetatud partner ei ole saanud ega taotle samal ajal sama kulu kohta toetust riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest või muud tagastamatut riigiabi;
7) taotleja on varem riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest saadud ja tagasimaksmisele kuulunud summa tähtajal tagasi maksnud või toetuse tagasimaksmise ajatamise korral tagasimaksed tasunud ettenähtud summas;
8) taotleja suhtes ei ole algatatud likvideerimismenetlust ega kohtuotsusega välja kuulutatud pankrotti;
9) äriühingust taotleja taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kahe majandusaasta aruanded peavad olema taotluse esitamise hetkeks äriregistrist kättesaadavad.
(3) Taotlejaks oleva mittetulundusühingu puhul peab üksnes selle koosseisu kuuluva vähemalt kolme liikme põhitegevusalaks olema lõikes 1 nimetatud tegevusala ning need liikmed peavad vastama lõike 2 punktides 1 ja 2 sätestatud nõuetele.
(4) Kui taotlejaks on § 3 lõike 1 punktis 3 nimetatud EIP töörühm, peab ta vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487–548) artiklis 55 sätestatud eesmärkidele, artikli 56 lõigetes 1 ja 2 ning artikli 57 lõigetes 1 ja 3 sätestatud nõuetele ning EIP töörühma liikmed peavad vastama lõike 2 punktides 3–7 sätestatud nõuetele. EIP töörühma liikmeteks olevad ettevõtjad peavad vastama lõikes 2 sätestatud nõuetele.
(5) Lõike 2 punktis 2 sätestatud võlakordaja võib olla suurem kui 0,7 taimekasvatussaaduste töötlemisega tegeleva taotleja puhul, kelle sätestatust suurem võlakordaja on tingitud tavapäraselt suurtest lühiajalistest kohustustest, mis moodustavad üle 50 protsendi taotleja kohustustest ja tulenevad tema tegevuseks vajalike sisendite hooajalisest kokkuostmisest. Tavapäraselt suureks loetakse selliseid lühiajalisi kohustusi, mis on samas suurusjärgus varasemate aastate vastavate kohustustega, mida kinnitavad taotleja taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kahe majandusaasta aruanded.
(6) Lõike 2 punktides 2 ja 3 sätestatud näitajate arvutamisel ümardatakse näitaja väärtus täpsuseni kaks kohta pärast koma.
(7) Vähese tähtsusega abi saaja peab lisaks vastama järgmistele nõuetele:
1) jooksva majandusaasta ja sellele vahetult eelnenud kahe majandusaasta jooksul antud vähese tähtsusega abi ei tohi koos selle toetuse raames antava abiga ületada vähese tähtsusega abi ülemmäära 200 000 eurot;
2) toetuse andmisel võetakse arvesse komisjoni määruse (EL) nr 1407/2013 artiklis 5 sätestatud erinevateks eesmärkideks antava vähese tähtsusega abi kumuleerimisreegleid.
(8) Vähese tähtsusega abi andmisel loetakse üheks ettevõtjaks sellised ettevõtjad, kes on omavahel seotud komisjoni määruse (EL) nr 1407/2013 artikli 2 lõike 2 kohaselt.
(9) Riigiabi saaja ei tohi olla raskustes olev ettevõtja komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 artikli 2 punkti 18 tähenduses.
(10) Riigiabi ei anta ettevõtjale, kellele komisjoni eelneva otsuse alusel, millega abi on tunnistatud ebaseaduslikuks ja siseturuga kokkusobimatuks, on esitatud seni täitmata korraldus abi tagasimaksmiseks komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 artikli 1 lõike 4 punkti a kohaselt.
(1) Toetust võib taotleda põllumajandustoodete tootmisele ja töötlemisele, metsasaaduste töötlemisele, metsa majandamisele ning põllumajandustoodetest mittepõllumajandustoodete töötlemisele suunatud järgmiste tegevuste kohta (edaspidi koos projekt):
1) põllumajandus-, toidu- või metsandussektoris uute toodete, tavade, protsesside ja tehnoloogiate arendamise projektide, sealhulgas katseprojektide elluviimine;
2) põllumajandus-, toidu- või metsandussektoris tootearendusprojektide, sealhulgas katseprojektide elluviimine;
3) punktides 1 ja 2 nimetatud projektitegevuste tulemuste levitamine.
(2) Katseprojekti raames toetatakse tegevusi, mis on seotud toodete või tehnoloogiate katsetamisega tingimustes, kus neid ei ole varem rakendatud. Katseprojekti faas eelneb toote või tehnoloogia äriliselt kasutuselevõtmisele ja võib järgneda uute toodete, tavade, protsesside ja tehnoloogiate arendamisele või tootearenduse projektile.
(3) Projekti tulemusi võib levitada ka piiriüleselt.
(4) EIP töörühm võib taotleda toetust sellise EIP piiriülese koostööprojekti rahastamiseks, kus ta osaleb EIP töörühma partnerina ja kus piiriülese töörühma kulud kaetakse kahe eri regiooni poolt. Sellisel juhul peab EIP töörühm määrama oma osaluse projektis kas lõikes 5 nimetatud piiriülese koostööprojekti juhtpartneri või partnerina.
(5) Piiriülese koostööprojekti juhtpartner on isik, kes koordineerib kogu piiriülese projekti elluviimist ja partnerite tegevust ning tagab seeläbi planeeritud projektitegevuste toimumise vastavalt kokkulepitud ajakavale ja eelarvele. Kui EIP töörühm osaleb piiriüleses koostööprojektis juhtpartnerina, võib ta taotleda kogu projekti kulude katmist. EIP töörühma piiriüleses koostööprojektis partnerina osalemisel saab Eesti partner toetust taotleda üksnes oma kohalike tegevuste kulude katteks.
1) puidust ehitusmaterjalide, mööblitööstuse toodete ning tubakatoodete tootmiseks, töötlemiseks ja turustamiseks;
2) eraldiseisvaks teadustegevuseks, millel puudub praktiline väljund toetust taotleva ettevõtja jaoks;
3) teavitus- ja esitlustegevuseks, mis kattub Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 14 alusel toetatava teavitustegevusega;
4) tegevuseks või ostuks, mille kulude katmiseks on taotletud toetust muude projektide raames.
§ 6. Projektile esitatavad nõuded
(1) Toetust võib taotleda projekti elluviimiseks, kui taotleja on kaasanud partnerina projekti planeerimisse ja elluviimisesse lepingu alusel vähemalt ühe Euroopa Liidu liikmesriigis või riigis, kellel on kehtiv assotsieerumisleping Euroopa Liiduga, registreeritud ja tegutseva teadus- ja arendusasutuse (edaspidi partner), kellel on projekti valdkonnas varasem teadus- ja arendustegevuse kogemus ning projekti elluviimiseks vajalikud vahendid, ruumid ja asjaomase kvalifikatsiooniga personal.
(2) Projektitegevuste planeerimine ja elluviimine peab toimuma taotleja ja partneri vahelises koostöös. Projekti tulemuste levitamine on kohustuslik olenemata sellest, kas taotleja taotleb projekti tulemuste levitamisega seotud kulude katmist või mitte.
(3) Taotleja, kellel on õigus taotleda toetust § 9 lõikes 1 või 2 sätestatud määras, peab taotluses määrama, kas projekti tegevus on seotud põllumajandus-, toidu- või metsandussektoris uute toodete, tavade, protsesside ja tehnoloogiate arendamisega, sealhulgas asjaomaste uuringutega, või tootearendusprojektide elluviimisega või mõlema eespool nimetatuga.
(4) Kui taotlejal on § 2 lõikes 2 sätestatud vähese tähtsusega abi määr ületatud, on projekti kohta taotlejale antav abi riigiabi ning taotleja peab taotluses määrama, kas ta taotleb toetust põllumajandus-, toidu- või metsandussektoris uute toodete, tavade, protsesside ja tehnoloogiate arendamiseks või tootearenduseks.
(5) Projekti kohta peab avalikustama järgmised andmed:
1) projekti pealkiri;
4) projekti partneri või partnerite kontaktandmed;
5) projekti lühikokkuvõte, sealhulgas projekti eesmärk, peamised tegevused ja praktilised tulemused;
6) märksõnad;
7) projekti staatus;
8) projekti rahastamisallikas;
9) projektiperiood;
10) projekti geograafiline asukoht, kus projektitegevused peamiselt toimuvad;
11) lõppenud projekti puhul projekti lõpparuanne, sealhulgas põhjalik projekti tulemuste kirjeldus;
12) projekti kogueelarve.
(6) Projekti elluviimist ei või alustada varem ja projekti elluviimist tõendavad dokumendid ei või olla väljastatud varem kui taotluse esitamise päevale järgneval päeval.
(1) Projekti abikõlbliku kulu koos abikõlbliku objekti tähistamiseks tehtud kuludega moodustavad:
1) projekti elluviimisega seotud personalikulud;
2) mittetootlikud investeeringud, mis hõlmavad tarkvara, katse- ja uurimisvahendite ning -seadmete ostmise, liisimise, rentimise või üürimise kulusid sel määral, mil neid kasutatakse projekti jaoks ja selle läbiviimise aja jooksul;
3) kulud ostetud uuringule, tehnilisele teabele ja turuhinnaga ostetud või litsentseeritud patendile ning kulud projekti elluviimisega otseselt seotud konsultatsioonile ja muule sarnasele tegevusele;
4) täiendavad kaudsed kulud kuni 15 protsendi ulatuses projekti otsestest personalikuludest lihtsustatud hüvitamisviisi alusel tingimusel, et toetuse saaja puhul ei ole tegemist riigiabi saajaga;
5) projekti tulemuste levitamisega seotud kulud, sealhulgas rahastamisallika sümbolite kasutamisega seotud kulud;
6) lähetuskulud Euroopa Liidu piires, mis on seotud projekti tulemuste levitamisega või on projekti elluviimiseks vältimatult vajalikud;
7) EIP piiriülese koostööprojekti abikõlblikud koostöökulud EIP töörühma puhul, kes osaleb piiriüleses koostööprojektis juhtpartnerina;
8) muud toetatavate tegevustega otseselt seotud ja tegevuste elluviimiseks vajalikud kulud, mis on vajalikud projektitegevuse elluviimiseks, vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 artiklis 61 loetletud kuludele ning ei ole käesolevas määruses nimetatud mitteabikõlbliku kuluna.
9) [kehtetu - RT I, 03.08.2016, 5 - jõust. 06.08.2016]
(2) Lõike 1 punktis 1 nimetatud personalikulud ei või taotlejal ületada 12 protsenti projekti abikõlbliku kulu maksumusest.
(3) Kui lõike 1 punktis 2 nimetatud ostetud vahendit ja seadet ei kasutata projekti jaoks kogu selle kasutusea vältel, loetakse abikõlblikuks vaid amortisatsioonikulud, mis vastavad projekti kestusele ja mis arvutatakse üldiselt aktsepteeritava raamatupidamistava kohaselt.
(4) Kõik abikõlblikud kulud peavad olema põhjendatud, selged ja üksikasjalikult kirjeldatud, majanduslikult otstarbekad ning vajalikud projekti eesmärgi saavutamiseks. Taotleja tagab toetusraha otstarbeka ja säästliku kasutamise.
3) standardtarkvara, -arvutustehnika ja -sidevahendi, sealhulgas mobiiltelefoni ostmise ja üürimise kulud;
5) lepingu sõlmimisega, intressiga, kindlustusega ja muu taolisega seotud kulud;
6) liisimise, rentimise või üürimise makse, pärast projekti elluviimise lõpetamist;
8) koolituskulud, sealhulgas koolitusreisi kulud;
10) maa ja olemasoleva hoone ostmise ning üürimise kulud;
11) õigus- ja raamatupidamisteenuse eest tasumiseks tehtud kulutused ning tehnilise teostatavuse uuringu eest tehtud kulutused;
12) kulutused reklaamile;
13) riigilõiv, notaritasu;
14) trahv, finantskaristus ja kohtumenetluse korral menetluskulud;
15) toreduslikud kulutused tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 63 tähenduses ja muud majanduslikult ebaotstarbekad kulud;
17) muud kulud, mis ei ole seotud kavandatava projekti või tegevuse elluviimisega.
(6) Abikõlblike kulude omafinantseeringuna võib kasutada mitterahalisi sissemakseid.
(7) Käibemaks on abikõlblik Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320–469), artikli 69 lõike 3 punkti c kohaselt.
(3) Hinnapakkumus peab sisaldama taotleja nime, pakkuja nime, pakkuja kontaktandmeid, hinnapakkumuse väljastamise kuupäeva, hinnapakkumuse kehtivusaega ning kavandatava tegevuse käibemaksuta ja käibemaksuga maksumust.
(4) Taotleja, toetuse saaja või partneri valitud hinnapakkumus ei tohi olla põhjendamatult kõrge võrreldes tavaliselt sarnase kulutuse eest tasutava hinnaga.
(5) Väljavalitud hinnapakkumus peab olema objektiivselt põhjendatud ning juhul, kui taotleja, toetuse saaja või partner ei ole valinud odavaimat hinnapakkumust, peab selle kohta esitama põhjenduse.
(6) Hinnapakkumusel peab iga ostetud teenuse, töö või vara hind olema eraldi välja toodud.
(7) Kui taotleja, toetuse saaja või partner ei ole saanud nõutud arvu hinnapakkumusi, peab ta seda põhjendama.
(8) Taotleja, toetuse saaja või partner ja hinnapakkuja ning nende osanik, aktsionär, liige või juhtorgani liige ei tohi omada osalust üksteise äriühingus ega kuuluda üksteise juhatusse või nõukokku.
(9) Hinnapakkuja ega hinnapakkuja osanik, aktsionär, liige või juhtorgani liige ei tohi omada osalust teise hinnapakkuja äriühingus ega kuuluda teise hinnapakkuja juhatusse või nõukokku.
(1) Toetust antakse kuni 90 protsenti toetatava projekti abikõlblikest kuludest.
(2) Paragrahvi 2 lõikes 1 sätestatud vähese tähtsusega abi andmise korral on toetusmäär taotleja kohta kuni 90 protsenti abikõlblikest kuludest, kuid mitte rohkem kui § 4 lõike 7 punktis 1 sätestatud 200 000 eurot vähese tähtsusega abi saaja kohta.
(3) Kui § 3 lõike 1 punktis 1 nimetatud taotlejal on vähese tähtsusega abi määr ületatud, on toetusmäärad järgmised:
1) uute toodete, tavade, protsesside ja tehnoloogiate arendamisega, sealhulgas asjaomased rakendusuuringud, seotud projekti kohta toetuse taotlemise korral suurettevõtjale kuni 50 protsenti, keskmise suurusega ettevõtjale kuni 60 protsenti ja väikese suurusega ettevõtjale kuni 70 protsenti projekti abikõlbliku kulu maksumusest;
2) tootearendusega seotud projekti kohta toetuse taotlemise korral suurettevõtjale kuni 25 protsenti, keskmise suurusega ettevõtjale kuni 35 protsenti ja väikese suurusega ettevõtjale kuni 45 protsenti projekti abikõlbliku kulu maksumusest.
(4) Toetust on võimalik saada lõike 3 punktides 1 ja 2 sätestatud toetusmäärast 15 protsendi võrra rohkem, ent mitte rohkem kui 80 protsenti projekti abikõlbliku kulu maksumusest, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:
1) projekt hõlmab tõhusat koostööd ettevõtjate vahel, kellest vähemalt üks on väikese või keskmise suurusega ettevõtja komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 artikli 2 punkti 2 tähenduses, projekt viiakse ellu vähemalt kahes liikmesriigis või liikmesriigis ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingus osalevas riigis ning ükski ettevõtja ei kanna üle 70 protsendi abikõlblikest kuludest;
2) projekt hõlmab tõhusat koostööd ettevõtja ja vähemalt ühe teadusuuringute ja teadmiste levitamisega tegeleva organisatsiooni vahel, kes kannab vähemalt 10 protsenti abikõlblikest kuludest ning kellel on õigus avaldada oma uuringu tulemused;
3) projekti tulemusi levitatakse laialdaselt konverentsidel, väljaannetes, avatud juurdepääsuga hoidlates või tasuta või avatud lähtekoodiga tarkvara kaudu.
(5) Toetuse maksimaalne suurus on 350 000 eurot abikõlblikest kuludest projekti kohta.
(6) Kui toetust taotlevad kaks või enam taotlejat ühiselt, võib iga taotleja taotleda toetust lõikes 1 või 2 sätestatud määral, kui ta vastab lõikes 1 või 2 sätestatud nõuetele, või lõikes 3 sätestatud määral, kui ta ei vasta lõikes 1 või 2 sätestatud nõuetele.
(1) Toetuse saamiseks esitab taotleja selleks ettenähtud tähtajal PRIA-le elektrooniliselt Microsoft Exceli tarkvaraga töödeldavas vormingus või kirjalikult avalduse ja selles esitatud andmeid tõendavad dokumendid (edaspidi koos taotlus).
(2) Lisaks esitab taotleja PRIA-le §-s 12 nimetatud projektiplaani.
(3) PRIA teatab taotluse esitamise tähtaja ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded ja oma veebilehel. PRIA võib kuulutada välja taotlusvoore ka üksnes EIP piiriüleste koostööprojektide kohta.
(4) PRIA koostab toetuse saamiseks esitatava avalduse ja projektiplaani vormid ning avaldab need oma veebilehel.
(5) Avalduse allkirjastab taotleja või tema esindusõigust omav isik elektrooniliselt esitatava taotluse puhul digiallkirjaga või paberil esitatava taotluse puhul omakäeliselt.
1) taotleja kontaktandmed;
3) taotleja juriidiline vorm või tüüp ja tegevusala;
4) ettevõtte suurus;
5) tegevuse või projekti kirjeldus;
6) tegevuse või projekti pealkiri;
7) partneri kontaktandmed;
8) teised projekti kaasatud pooled;
9) kavandatava tegevuse ulatus ja liik;
10) projekti algus- ja lõppkuupäev;
11) projekti eelarveline maksumus;
12) taotleja ja partneri kinnitused taotlejale esitatud nõuete ja kohustuste kohta;
13) EIP piiriülese koostööprojekti puhul kinnitus teise riigi rahastamisotsuse kohta, selle olemasolu korral;
14) andmed müügitulu kohta;
15) projekti toimumise koht.
§ 12. Nõuded taotluse osaks olevale projektiplaanile
(1) Taotleja esitab PRIA-le projektiplaani, mis sisaldab järgmisi andmeid:
1) projekti tegevuste lühikirjeldus;
2) projekti lähteülesanne;
3) projekti tööplaan;
4) projekti ajakava;
5) projekti lahendustee ja kasutatav metoodika;
6) projekti oodatavad tulemused;
7) projekti eeldatavad kaasatavad pooled ja nende tööjaotus projekti tegevuste elluviimisel;
8) projekti eelarve kalkulatsioon;
9) projekti tulemuste levitamise kava;
10) EIP piiriüleses koostööprojektis juhtpartnerina osalemisel ja projekti koostöökulude katmise taotlemisel projekti kogueelarve, partneri või partnerite eelarved ja teisest riigist taotletav või edukalt taotletud toetus;
11) EIP töörühma puhul lisaks kirjeldus, kuidas kavatsetakse saavutada EIP eesmärke, edendada tootlikkust ja ressursside säästvat majandamist, ning kinnitus, et projekti tulemusi levitatakse eelkõige EIP võrgustiku kaudu.
(2) Piiriülese koostööga seotud kulude katmiseks esitatud projektiplaan peab lisaks sisaldama ülevaadet tegevuste, tööjaotuse ja eelarve jaotumise kohta Eesti ja rahvusvaheliste partnerite vahel. Kui teine riik on rahastamisotsuse langetanud, tuleb PRIA-le esitada vastav kinnitus.
1) kavandatavas projektis osaleva partneri kinnitus, et ta vastab toetuse saamiseks esitatud nõuetele ning et tema ja hinnapakkuja ning nende osanik, aktsionär, liige või juhtorgani liige ei oma osalust üksteise äriühingus ega kuulu üksteise juhatusse või nõukokku, ning et ta on nõus kavandatavas projektis osalema ja projektiplaanis kirjeldatud tegevusi ellu viima;
2) ärakirjad dokumentidest, mis tõendavad partneri vastavust § 4 lõike 2 punktides 4–8 sätestatud nõuetele;
3) [kehtetu - RT I, 03.08.2016, 5 - jõust. 06.08.2016]
4) ärakiri § 6 lõikes 1 nimetatud lepingust;
5) taotleja ja partneri kinnitus, et nad ei taotle ega ole taotlenud toetuse poolt kaetavate kulude katteks rahastust muudest rahastamisallikatest.
(2) Taotleja, kelle majandusaasta lõpeb vähem kui 60 tööpäeva enne § 10 lõike 1 kohaselt teatatud taotluse esitamise tähtaja viimast päeva, esitab majandusaasta aruande.
(3) Kui toetust taotlevad kaks või enam taotlejat ühiselt, esitavad taotlejad ühiselt taotluse, kuid lõikes 1 nimetatud dokumendid esitab iga projektis osalev taotleja taotluse juurde eraldi. EIP töörühm peab esitama täiendava taotlusdokumendina töörühma sisekorra ja töörühma liikmete nimekirja.
(4) EIP piiriülese koostööprojekti puhul, mis hõlmab rahastajat teisest Euroopa Liidu riigist, peab EIP töörühmana toetust taotlev partner tõendama korraldusasutusele oma osalust teise regiooni poolt kaasrahastatavas EIP töörühmas. Taotleja esitab teise regiooni rahastaja kinnituse, et taotleja tegevus partnerina selles piiriüleses koostööprojektis moodustab olulise osa koostööprojekti tegevustest.
(5) EIP töörühma esitatud taotluses tuleb esitada kirjeldus, kuidas kavatsetakse saavutada EIP eesmärke, edendada tootlikkust ja ressursside säästvat majandamist, ning kinnitus, et projekti tulemusi levitatakse eelkõige EIP võrgustiku kaudu.
(1) PRIA kontrollib vastuvõetud taotluse nõuetele vastavust ja selles esitatud andmete õigsust ning taotleja ja kavandatava projekti vastavust Euroopa Liidu õigusaktides, Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduses, arengukavas ja määruses sätestatud nõuetele.
(2) EIP piiriülese koostööprojekti puhul kontrollib vastava riigi pädev asutus piiriülese koostööprojekti tegevuse vastavust arengukava strateegiale ja prioriteetidele. EIP piiriülese koostööprojekti töörühma tegevuste kontroll lepitakse kokku vastavate riikide pädevate asutuste vahel.
(3) PRIA esitab Maksu- ja Tolliametile (edaspidi MTA) pärast taotluse esitamise tähtaja viimast päeva füüsilisest isikust ettevõtjast taotlejate nimekirja nende tuludeklaratsiooni vormi E andmete saamiseks. MTA edastab PRIA-le nimetatud füüsiliselt isikust ettevõtjate taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud aasta ja vahetult eelnenud teise aasta tuludeklaratsioonide vormi E andmed.
§ 16. Taotluste hindamine ja taotluste paremusjärjestuse koostamine
(1) Taotluste hindamiseks ning taotluste paremusjärjestuse koostamiseks moodustab PRIA hindamiskomisjoni.
(2) PRIA hindab nõuetele vastavaid taotlusi lisas sätestatud hindamiskriteeriumide alusel, andes iga hindamiskriteeriumi puhul taotlusele hindepunkte vahemikus 0–4. Taotluse hindamisel saadud koondhinne on iga hindamiskriteeriumi hindepunktide aritmeetiline keskmine. Hindepunktide kaalutud keskmise saamiseks korrutatakse koondhinded hindamiskriteeriumite osakaaludega ja saadud tulemused liidetakse.
(4) Võrdsete näitajatega taotluste puhul eelistatakse taotlust, milles projekti omafinantseering on suurem.
(5) Rahuldamisele kuuluvad hindamiskomisjonilt vähemalt 40 protsenti maksimaalsest hindepunktide summast saanud taotlused, mille iga hindamiskriteeriumi koondhinne on vähemalt üks ja mille rahastamise summa ei ületa meetme osa rahastamise eelarvet ning mida on võimalik rahastada eelarve piires.
(1) Kui kõigi nõuetele vastavate taotluste rahastamise summa ei ületa toetatava tegevuse rahastamise eelarvet ja kui kõik taotlused on saanud vähemalt 40 protsenti maksimaalsest hindepunktide summast ehk kokku vähemalt kaheksa hindepunkti, rahuldatakse kõik nõuetele vastavad taotlused Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 79 lõike 1 punkti 3 alusel.
(2) Kui kõigi nõuetele vastavate taotluste rahastamise summa ületab toetatava tegevuse rahastamise eelarve, rahuldatakse parimad nõuetele vastavad taotlused, mis on saanud vähemalt 40 protsenti maksimaalsest hindepunktide summast ehk kokku vähemalt kaheksa hindepunkti Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 79 lõike 1 punkti 2 alusel.
(6) PRIA teeb taotluse rahuldamise otsuse, taotluse osalise rahuldamise otsuse või taotluse rahuldamata jätmise otsuse 100 tööpäeva jooksul arvates taotluse esitamise tähtpäevast.
(1) Alates taotluse esitamisest kuni viie aasta möödumiseni arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest teavitab taotleja või toetuse saaja viivitamata PRIA-t kirjalikult:
1) oma kontaktandmete muutumisest;
2) ettevõtja ümberkujundamisest, ühinemisest ja jagunemisest ning ettevõtte või selle osa üleminekust;
3) projekti elluviimises osalevate osalejate ja taotluses nimetatud partnerite ning nende vastutuses olevate tööülesannete muudatustest;
4) taotleja või toetuse saaja tegevuse või projektiga seotud tegevuste muudatusest;
5) toetuse saamise või kasutamisega seotud muust asjaolust, mille tõttu taotluses esitatud andmed ei ole enam täielikud või õiged.
(2) Kui toetuse saaja esitatud muudatused toovad kaasa taotluse rahuldamise otsuse muutmise, siis kohaldatakse Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 80 lõiget 1.
(1) Toetuse saaja viib projekti ellu ning esitab projekti elluviimist tõendavad dokumendid iga projektietapi lõppedes vähemalt üks kord aastas, kuid mitte rohkem kui neli korda aastas ühe taotluse kohta arvates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest, kuid mitte hiljem kui 2023. aasta 1. juuliks.
1) saadud toetusraha mittesihipärase kasutamise korral PRIA nõudmisel tagasi maksma;
2) võimaldama teostada järelevalvet toetuse sihipärase ja tähtaegse kasutamise üle;
4) levitama projekti tulemusi.
(3) Kui projekti elluviimise käigus saavutatakse projekti eesmärgid varem või vähemate tegevustega, kui taotluses esitatud projekti elluviimiseks on kavandatud, või kui ilmneb asjaolu, mille korral on projekti eesmärgid võimalik saavutada varem või vähemate tegevustega, kui taotluses esitatud projekti elluviimiseks on kavandatud, esitab toetuse saaja PRIA-le avalduse projekti elluviimise lõpetamiseks. Avaldusega koos esitab toetuse saaja PRIA-le § 20 lõike 1 punktis 2 nimetatud projekti lõpparuande ja § 20 lõikes 2 nimetatud dokumendid.
(4) Toetuse saaja peab alustama projekti elluviimist kolme kuu jooksul arvates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest. Projektid peavad olema lõpetatud 2023. aasta 1. juuniks.
§ 20. Projekti elluviimist tõendavate dokumentide esitamine
(1) Toetuse väljamaksmiseks esitab toetuse saaja pärast projekti asjakohases etapis ettenähtud tegevuste tegemist ja nende eest täielikult tasumist PRIA-le ühe kuu jooksul arvates vastava etapi lõpust:
1) projekti etapi aruande, milles näidatakse ära projekti etapis tehtud tegevused, vajaduse korral põhjendatakse erinevusi etapis kavandatud ja tegelike tulemuste vahel, antakse hinnang projekti etapi eesmärgi saavutamisele, tulemuslikkusele ja elluviimisele ning projekti lõppeesmärgi saavutamise perspektiivile;
2) projekti viimase etapi korral projekti lõpparuande, milles võetakse kokku projekti raames tehtud tegevused, vajaduse korral põhjendatakse erinevusi projektis kavandatud ja tegelike tulemuste vahel, antakse hinnang projekti lõppeesmärgi saavutamisele ning viidatakse kodulehtedele ja muudele allikatele, mille kaudu on avalikkust teavitatud projekti tulemustest.
(2) Toetuse väljamaksmiseks esitab toetuse saaja lisaks lõikes 1 nimetatud aruandele maksetaotluse koos järgmiste dokumentidega ühe kuu jooksul arvates vastava etapi lõpust:
4) töötasu maksmist ja töötasuga kaasnevate maksete tasumist tõendav maksekorraldus, arvelduskonto väljavõte või väljatrükk või Maksu- ja Tolliameti ettemaksukonto väljavõte;
6) vormikohane tööajatabel juhul, kui töötaja täidab lisaks toetatava projekti raames töö tegemisele ka muid ülesandeid;
7) üürilepingu ärakiri;
9) paragrahvi 8 lõikes 1 nimetatud juhul vähemalt kolme pakkuja hinnapakkumuse ärakiri;
10) paragrahvi 8 lõikes 2 nimetatud juhul vähemalt ühe pakkuja hinnapakkumuse ärakiri;
11) sõidukulusid tõendav dokument, sealhulgas sõidupäevik või ühissõiduki kasutamist tõendav sõidupilet, ning mootorsõiduki üürimise või rentimise korral sõidu marsruut ja kilometraaž, mis tõendab tehtud kulusid, ning nimetatud kulude tegemist tõendav maksekorralduse ärakiri, väljatrükk või arvelduskonto väljavõte.
(3) Personalikulude kohta väljastatud arvel peab olema märgitud selle isiku nimi, kelle tehtud töö või osutatud teenuse eest arve on väljastatud.
(4) Liisingu puhul esitab toetuse saaja PRIA-le pärast projekti asjakohases etapis ettenähtud tegevuste elluviimist ja nende eest täielikult tasumist liisingulepingus ettenähtud korras lõikes 2 nimetatud maksetaotluse koos järgmiste dokumentidega:
1) maksetaotluse esmakordse esitamise korral liisingu andja ja toetuse saaja vahel sõlmitud liisingulepingu, maksegraafiku ja liisingueseme üleandmist tõendava dokumendi ärakiri;
2) maksetaotluse igakordse esitamise korral liisingu andja poolt toetuse saajale väljastatud arve või arve-saatelehe ärakiri;
(5) Liisingu andja võib olla vaid krediidiasutuste seaduse alusel ja korras tegutsev krediidiasutus või tema konsolideerimisgruppi kuuluv finantseerimisasutus.
(6) Kui toetuse saaja sai § 9 lõike 4 punkti 2 kohaselt toetust kõrgema toetusmäära alusel, peab lõigetes 2–4 nimetatud dokumentidest nähtuma, et projektis osalev partner on kandnud vähemalt 10 protsenti projekti abikõlbliku kulu maksumusest.
(7) Lõike 2 punktis 1 ja lõike 4 punktis 1 nimetatud arve-saatelehe või arve ärakirjal näidatud tehingu sisu peab vastama arve väljastanud isiku hinnapakkumusele.
(8) PRIA koostab maksetaotluse ja tööajatabeli vormid ning avaldab need oma veebilehel.
(1) Toetus makstakse välja üksnes abikõlblike kulude hüvitamiseks ja üksnes siis, kui toetuse saaja on projekti nõuetekohaselt ellu viinud.
(2) PRIA teeb toetuse saaja esitatud maksetaotluse alusel toetuse maksmise otsuse sellise aja jooksul, et toetusraha oleks võimalik kanda toetuse saaja arvelduskontole kolme kuu jooksul arvates §-s 20 nimetatud nõuetekohaste dokumentide saamisest.
(3) PRIA teeb toetuse maksmisest keeldumise otsuse Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 81 lõikes 3 sätestatud juhtudel 25 tööpäeva jooksul arvates toetuse maksmisest keeldumise aluseks olevast asjaolust teadasaamisel.
2016. aastal toimuvas taotlusvoorus on toetuse maksimaalne suurus 50 000 eurot abikõlblikest kuludest projekti kohta.


text:
3-1-1-25-16 Riigikohus 07.03.2016
KrMS § 326 lg 1
KrMS § 326 lg 2 p 1
apellatsiooni käiguta jätmine
Ringkonnakohtul tuleb juhul, kui apellatsioon ei vasta KrMS § 321 nõuetele, sh omakäelise või digitaalse allkirja puudumise korral, jätta apellatsioon määrusega käiguta ja anda tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks. Alles siis, kui kohus on andnud apellandile puuduste kõrvaldamiseks tähtaja, kuid apellant ei ole puudusi tähtajaks kõrvaldanud ega põhjendanud nende kõrvaldamata jätmist, saab ringkonnakohus jätta apellatsiooni KrMS § 326 lg 2 p 4 alusel läbi vaatamata. (p 8) Kui apellatsioonitähtaja jooksul on esitatud omakäeliselt või digitaalselt allkirjastamata apellatsioon, kuid apellant allkirjastab selle enne, kui ringkonnakohus on andnud talle KrMS § 326 lg 1 alusel tähtaja puuduste kõrvaldamiseks, või enne, kui puuduste kõrvaldamise tähtaeg on möödunud, ei saa kohus jätta apellatsiooni KrMS § 326 lg 2 p 1 alusel läbi vaatamata. (p 9)

matches:
Riigikohus
§ 326
§ 326
§ 321
kohus
§ 326
§ 326
kohus
§ 326


Peamised erinevused: keemia ja füüsika osas on kleepuvus erinevate osakeste või pindade kalduvus üksteise külge kinni hoida. Ühtekuuluvus on sarnaste või identsete molekulide kalduvus üksteisega kinni hoida.
Kleepuv ja ühtne on kaks sõna, mis kõlab väga sarnaselt, kuna need on otsas, kuid nad on üksteisest täiesti erinevad. Need on tuletatud vastavalt sõnadest „haardumine” ja „ühtekuuluvus”. Mõlemad sõnad on kõige sagedamini seotud keemia ja psühholoogiaga; ühtekuuluvust kasutatakse ka arvutiprogrammide koostamisel. Vaatame kahe sõna vahelist erinevust.
Liim ja kleepuvus on loetletud omadussõnana ja nimisõnana. Omadussõnana tähendab kleepuv vahend, et kipub jääma mällu või midagi kinni pidama. Nimisõnana on liimi kirjeldatud liimina, millel on teadaolevalt kleepuvad omadused, mis aitavad kahel ainel kokku kleepuda. Merriam Webster määratleb: „haardumine” (omadussõna) kui:
Püsiv või kindel kinnitus
Toimingu või kleepumise seisund
Leping ühinemiseks
Molekulaarne atraktsioon kokkupuutuvate kehade pindade vahel.
Keemia ja füüsika osas on adhesiooniks erinevate osakeste või pindade kalduvus üksteise külge kinnitada. Kõige levinumaks liimiks on liim, mida kasutatakse kahe erineva pinna kleepimiseks. Haardumist põhjustavad molekulidevahelised jõud võib jagada mitmeks tüübiks: mehaaniline haardumine, keemiline adhesioon, dispergeeruv adhesioon, elektrostaatiline haardumine ja difusioonne adhesioon.
Mehaanilises haardesüsteemis täidavad liimmaterjalid pindade poorid ja hoiavad pinnad kokku blokeerimise teel. Keemiline adhesioon nõuab sidumist molekulaarsel tasemel, kus kaks materjali ühinevad ja moodustavad kokkupuutel ikoonilisi, kovalentseid või vesiniku sidemeid ja hoiavad kokku. Dispergeeruvas adhesioonis hoiavad van der Waalsi jõud kaks materjali kokku: kahe molekuli vahetus, millest igaühel on väike positiivne ja negatiivne laeng. Kaste on näide hajumisest. Elektrostaatiline haardumine on materjalide juhtimisel elektronide läbilaskmine, et moodustada ühenduses elektrilise laengu erinevus. See on sarnane kondensaatoriga, mis tekitab materjalide vahel elektrostaatilist jõudu. Difuusne haardumine on siis, kui kaks materjali liidetakse ja moodustavad difusiooni ajal uue materjali. See juhtub siis, kui mõlema materjali molekulid on liikuvad ja üksteisega lahustuvad.
„Ühtne” on määratletud kui „ühtekuuluvuse või sidususe eksponeerimine või tekitamine.” Kuigi ühtekuuluvus on määratletud järgmiselt:
Tihedalt kokku puutuv tegu või seisund; eriti: ühtsus
Sarnaste taimeosade või elundite vahel
Molekulaarne atraktsioon, millega kehaosakesed ühendatakse kogu massi ulatuses
Kuigi ühtekuuluvust kasutatakse keemias rohkem, kasutatakse seda ka arvutiprogrammide koostamisel. Yourdon ja Constantine kirjeldavad ühtekuuluvust kui mooduli elementide koosmõju. Ühtekuuluvus on meede, mis näitab, kui tugevalt seotud on üks moodul.
Keemia seisukohalt on ühtekuuluvus sarnaste või identsete molekulide kalduvus üksteisega kinni hoida. Seda peetakse adhesiooni vastandiks. Ühtne atraktsioon, intramolekulaarne jõud või ühtne jõud on jõud, mis surub sarnaseid molekule kokku ja moodustab tugeva sideme. See jõud on aine olemuslik omadus selle molekulide kuju ja struktuuri tõttu, mis muudab keeruliste molekulide leviku raskeks, kui molekulid lähevad üksteisele lähemale, luues elektrilise atraktiivsuse. Ühtekuuluvus võimaldab pinna pingeid, tekitades tahke oleku, millele on võimalik paigutada madala tihedusega materjale. Vesi ja elavhõbe on tugevalt ühtsed.
Erinevus pakkumise ja nõudluse vahel
Peamised erinevused: Põhihariduses on pakkumine teatud toodete kogus, mida tootja soovib ja suudab seda teatud hinnaga müüa, kui kõik muud tegurid on konstantsed. Nõudlus on põhimõte, mis selgitab tarbija soovi ja valmisolekut osta teatud kaup ja raha, mida nad sellele tootele kulutavad. Nõudlus esindab ostja poolt soovitud toote või teenuse kogust. Pakkumi
Peamine erinevus: DBA viitab andmebaasi administraatorile. Ta vastutab peamiselt andmebaasi seadistuste ja juhtimisülesannete eest. Hooldus, optimeerimine, taastamine jne on andmebaasi administraatori profiilis. Teisest küljest on Oracle'i arendajal see, kellel on ulatuslikud teadmised Oracle'i andmebaasidest.
Oluline erinevus : agar ja želatiin, mõlemad on magustoitude valmistamisel olulised koostisosad. Peamine erinevus agari ja želatiini vahel põhineb allikal, kust need on saadud. Agarit ja želatiini kasutatakse suppides ja magustoitudes väga tihti geelistavatena. Neid kasutatakse sageli vaheldumisi. See
Erinevus grammiseemnete ja ubade seemnete vahel
Peamised erinevused: Grami seemned ja ubade seemned on saadud kaunviljadest. Mõlema põllukultuuri seemneid kasutatakse impulssidena. Need erinevad veidi pinna tekstuuri ja kuju poolest. Siiski on oluline märkida, et sõna bean seemet kasutatakse nüüd ka grammeseemnete puhul. See võib tekitada segadust, et mõista nende kahe vahelisi erinevusi, sest mõlemad on sarnased põllukultuurid ja nüüd kasutatakse termini ubade seemne tähistamiseks nii grammeseemneid kui ka ubade seemneid. Seega ei ol
Peamised erinevused: VTSMX ja VTSAX on rahaga seotud terminid. Need on samad fondid, millel on ainult erinevad klassid ja erinevad kulusuhted. VTSMXi fond püüab jälgida võrdlusindeksit, mis mõõdab kogu aktsiaturu investeeringute tootlust. VTSMX tähistab Vanguard Total Stock Market Index investeerimisaktsiaid. See v
HB ja F pliiatside erinevus
Peamine erinevus : pliiatsid on märgistatud Euroopa süsteemi nimega „kraadi skaala”, kus HB pliiatsil on keskmises vahemikus plii ja F pliiatsil on peen punkt, mis on raskem kui HB pliiats. Pliiatsid on populaarsed tööriistad, mida kasutatakse nii kirjutamise kui ka joonistamise eesmärgil. Pliiatsid on valmistatud puidust, mille sees on grafiidist südamik; see on tegelikult savi ja peeneks jahvatatud grafiidi kombinatsioon, segatud veega ja surutakse kokku kõrgetel temperatuuridel, et valmistada õhukesi pliiatsitangid. Selle prot
Peamine erinevus: Playstation 3 (PS3) ja Playstation 4 (PS4) on firma Sony Computer Entertainment nime saanud firma poolt toodetud kodu- ja mängukonsoolide nimed. PS3 on PS2 järeltulija ja PS4 on PS3 järeltulija. PS3 on praegu turul saadaval, samas kui PS4 jõuab turule 2013. aasta novembris. Mõlemad erinevad erinevates tehnilistes kirjeldustes. Son
Peamised erinevused: Drupalil on palju versioone ja see töötab praegu versiooni 7. Iga versiooni eesmärk on muuta süsteem kasutajasõbralikumaks ja pakub erinevaid funktsioone, mis võimaldavad veebisaitidel olla dünaamilisemad. Drupali versioon 6 võeti kasutusele 2008. aasta veebruaris, Drupali versioon 7 võeti kasutusele jaanuaris 2011. Drupal
Erinevus Mumbai ja Bombay vahel
Granuleeritud suhkru ja kastoorsuhkade erinevus
Erinevus Tequila ja Mezcal vahel
Lasteaia ja lastehoiu erinevus
Erinevus Samsung Galaxy Note 8.0 ja Nexus 10 vahel
Rumi ja Gini erinevus
Erinevus Salsa ja Ballroomi tantsu vahel
Jaapani ja Hiina toidu erinevus
Renditud maja ja tasulise külastaja vaheline erinevus
Erinevus DSP ja mikrokontrolleri vahel
Erinevus Lenovo IdeaPad Yoga 11 ja Dell XPS 10 tahvelarvuti vahel
Erinevus Java ja JavaScripti vahel
Erinevus Dream ja Fantasy vahel


Meetme „Rakenduskõrgharidusõppe ja õpetajakoolituse õppeinfrastruktuuri kaasajastamine” tingimused ja kord – Riigi Teataja
Meetme „Rakenduskõrgharidusõppe ja õpetajakoolituse õppeinfrastruktuuri kaasajastamine” tingimused ja kord
Meetme „Rakenduskõrgharidusõppe ja õpetajakoolituse õppeinfrastruktuuri kaasajastamine” tingimused ja kord - sisukord
§ 3 Meetme üldeesmärk ja alajaotus
1 Alameede «Rakenduskõrgharidusõppe õppeinfrastruktuur»
§ 9 Eesmärk ja toetatavad tegevused:
§ 10 Taotlejad
§ 11 Toetuse piirmäärad ja maksimaalne ulatus
2 Alameede «Rakenduskõrgkoolide õppekeskkond»
3 Alameede «Õpetajakoolituse õppelaborid»
§ 17 Eesmärk ja toetatavad tegevused
§ 18 Taotlejad
§ 19 Toetuse piirmäärad ja maksimaalne ulatus
§ 20 Abikõlblikud ja mitteabikõlblikud kulud
3 EELTAOTLUSE ESITAMINE JA MENETLEMINE
§ 28 Taotlusvooru väljakuulutamine
§ 29 Nõuded taotlejale
§ 30 Nõuded taotlusele
§ 31 Taotluse esitamine
§ 32 Taotluse menetlemine
§ 33 Taotluse nõuetele vastavuse kontroll
§ 34 Taotluste hindamine
§ 341 Toetuse taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsus
§ 342 Taotluse rahuldamise otsuse muutmine
§ 343 Taotluse rahuldamise otsuse kehtetuks tunnistamine
§ 36 Rakendusüksuse õigused ja kohustused
6 VÄLJAMAKSETE TEGEMINE JA TOETUSE KASUTAMISEGA SEOTUD ARUANNETE ESITAMINE
§ 37 Toetuse väljamaksete tegemine
§ 38 Toetuse kasutamisega seotud aruannete esitamine
§ 39 Erisused 25. jaanuaril 2010. a välja kuulutatud taotlusvooru raames esitatud projektidele
RT I, 15.01.2014, 7
Vastu võetud 20.05.2009 nr 50
RTL 2009, 43, 588
jõustumine 29.05.2009
18.11.2009 RTL 2009, 87, 1257 30.11.2009
17.09.2010 RT I 2010, 67, 503 25.09.2010
08.12.2010 RT I, 15.12.2010, 4 18.12.2010
09.01.2014 RT I, 15.01.2014, 3 18.01.2014
Määrusega sätestatakse «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 3 lõike 3 alusel Vabariigi Valitsuse poolt heaks kiidetud ja Euroopa Komisjoni poolt kinnitatud «Majanduskeskkonna arendamise rakenduskava» CCI2007EE161PO001 (edaspidi rakenduskava) prioriteetse suuna «Eesti teadus- ja arendustegevuse konkurentsivõime tugevdamine teadusprogrammide ja kõrgkoolide ning teadusasutuste kaasajastamise kaudu» meetmes «Rakenduskõrgharidusõppe ja õpetajakoolituse õppeinfrastruktuuri kaasajastamine» (edaspidi meede) avatud taotlusvoorude alusel struktuuritoetuse (edaspidi toetus) andmise ning kasutamise tingimused ja kord, lähtudes Riigikogu 8. novembri 2006. a otsusega heaks kiidetud Eesti kõrgharidusstrateegiast aastateks 2006–2015.
1) Kõrgkool on Eesti Hariduse Infosüsteemis (EHIS) registreeritud rakenduskõrgkool ning rakenduskõrgharidusõpet läbi viiv ülikool, sõltumata nende omandivormist;
2) tehnoloogiainvesteering on investeering nii materiaalsesse kui immateriaalsesse varasse õppekeskkonna kvaliteedi parandamise või õppetööks vajalike vahendite soetamise eesmärgil;
3) õppeinfrastruktuur on vahendid (õppeaparatuur ja -seadmed või nende kogum, õppelabor) ning nende vahenditega seotud tingimused, meetodid, materjalid ja teadmised, mida kasutatakse kõrgharidusõppes uute teadmiste loomisel ja edasiandmisel;
4) teenindav infrastruktuur on õppeaparatuuri- ja seadmete või õppelabori eesmärgipärast kasutamist võimaldavad ventilatsiooni- ja küttesüsteemid, tuleohutusnõuete täitmiseks vajalikud seadmed, turvasüsteemid, füüsilise ligipääsetavuse parandamise seadmed, valgustusseadmed, ruumide mürataseme normidega kooskõla tagamise seadmed;
5) õppekeskkond on kõrgkooli õppe- ja üldotstarbeliste ruumide tuleohutus, turvalisus, ligipääsetavus, mikrokliima, valgustus, müratase ja akustika;
6) mikrokliima on õppe- või üldotstarbelise ruumi õhutemperatuur, suhteline õhuniiskus, õhu liikumiskiirus ja soojuskiirguse intensiivsus;
7) materiaalne vara on põhivarana arvele võetavad õppeseadmed ja -aparatuur;
8) immateriaalne vara on vara, mis ostetakse tehnoloogiasiirdena litsentside omandamise teel;
9) väheväärtuslik vara on ostetud inventar maksumusega 319 kuni 1916 eurot, mis on vajalik projekti ellu viimiseks, kuid mis ei vasta põhivara tunnustele;
10) riiklik koolitustellimus on Haridus- ja Teadusministeeriumi ja kõrgkooli vahelise halduslepinguga määratud lõpetajate arv kõrgharidusastmeti õppevaldkonnas, vajadusel õppesuunal või õppekaval, mille kõrgkool on kohustatud õppe nominaalkestuse lõpuks tagama ja mida Haridus- ja Teadusministeerium on kohustatud õppe nominaalkestuse jooksul riigieelarvest Haridus- ja Teadusministeeriumi eelarve kaudu finantseerima;
11) õppevaldkond on kõrgharidusstandardis kehtestatud hariduse liigituse osa, mis hõlmab sisult lähedasi õppesuundi;
12) õppesuund on kõrgharidusstandardis kehtestatud hariduse liigituse osa, mis kuulub õppevaldkonda ning hõlmab teoreetilistelt alustelt lähedasi õppekavade rühmi;
13) õppetöö on õppekava eesmärgi ja õpiväljunditega kirjeldatud teadmiste ja oskuste omandamisele suunatud sihipärane tegevus, mis toimub õppekava raames kontaktõppe, praktika ja iseseisva tööna;
14) praktiline töö on üks kontaktõppe viisidest (nt praktikum, laboratoorne töö, individuaaltund) mis on suunatud praktiliste teadmiste ja oskuste omandamisele ning toimub kõrgkooli õppekeskkonnas;
15) projekteerimine on ehitise või selle osa arhitektuurne ja ehituslik kavandamine, ehitise tehnosüsteemide kavandamine, ehitises kasutatava tehnoloogia kavandamine või ehitise nõuetele vastava kasutamise ja hooldamise tehnomajanduslik hindamine;
16) ehitamine on ehitise siseviimistlemine, rekonstrueerimine, ehitise tehnosüsteemi või selle osa muutmine või tehnosüsteemi terviklik asendamine. Käesoleva määruse mõistes ei ole ehitamine ehitise püstitamine, ehitise laiendamine ja ehitise lammutamine;
[RT I, 15.12.2010, 4 - jõust. 18.12.2010]
17) [Kehtetu - RT I 2010, 67, 503 - jõust. 25.09.2010]
18) projekt on kindla eesmärgi saavutamisele suunatud ajas ja ruumis piiritletud ühekordne tegevus või tegevuste kogum, mille elluviimiseks struktuuritoetust taotletakse;
19) struktuuritoetus (edaspidi toetus) on «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 2 p 1 mõistes rahaline abi, mida antakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 1 nimetatud struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi vahenditest või Eesti riigi poolt nende vahendite kasutamise kaasrahastamiseks sihtotstarbeliselt eraldatavatest täiendavatest vahenditest. Käesoleva määruse mõistes hõlmab toetus struktuurifondide vahendeid ja Eesti riigi poolt nende vahendite kasutamise kaasrahastamiseks sihtotstarbeliselt eraldatavaid vahendeid;
20) taotlus on rakendusüksusele esitatav vormikohane kirjalik avaldus ja sellele lisatud dokumendid toetuse taotlemiseks;
[RT I 2010, 67, 503 - jõust. 25.09.2010]
21) objekt on ühe eesmärgi täitmiseks vajalike ning omavahel funktsionaalselt seotud asjade ja tegevuste kogum.
§ 3. Meetme üldeesmärk ja alajaotus
(1) Meetme üldeesmärk on tehnoloogiainvesteeringute toel rakenduskõrgharidusõppes ja õpetajakoolituses praktiliste oskuste omandamiseks eeldusi loova õppeinfrastruktuuri arendamine, sealhulgas rakenduskõrgkoolides õppekeskkonna tehnoloogilise kvaliteedi tagamine.
(2) Meetme raames toetatakse tehnoloogiainvesteeringuid, mis:
1) tõstavad rakenduskõrgharidusõppe kvaliteeti, parandades praktilise töö läbiviimise võimalusi uue õppeinfrastruktuuri loomise või olemasoleva kaasajastamise toel;
2) [Kehtetu - RT I 2010, 67, 503 - jõust. 25.09.2010]
3) loovad õpetajakoolituse ja kasvatusteaduste õppesuuna õppetöös ja arendustegevuses võimaluse kasutada kaasaegseid meetodeid ja vahendeid.
(3) Meede jaguneb kaheks alameetmeks:
1) alameede «Rakenduskõrgharidusõppe õppeinfrastruktuur»;
2) alameede «Õpetajakoolituse õppelaborid».
1) kulud on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus nr (EÜ) 1783/1999 (ELT L 210, 31.07.2006, lk 1–11);
4) kulud on kooskõlas määruse paragrahvides 12 või 16 või 20 ning muudes õigusaktides sätestatuga.
(1) Alameetme abikõlblikkuse periood on 1. jaanuar 2009 – 31. detsember 2015. Taotlusvoorudest toetatavate projektide abikõlblikkuse periood määratakse kindlaks taotlusvooru väljakuulutamisel.
(2) Projekti abikõlblikkuse algus- ja lõpukuupäev määratakse taotluse rahuldamise otsuses, mille teeb rakendusüksus taotluse põhjal, kus taotleja toob muuhulgas ära kulude tekkimise aja, mis ei tohi olla varasem kui 1. jaanuar 2009. Enne toetuse taotluse esitamise kuupäeva tehtud kulud, mille hüvitamist taotletakse, peavad olema taotluses eraldi näidatud.
(3) Kulusid võib lugeda abikõlblikuks, kui kulude tekkimise aluseks olevad tegevused toimusid projekti abikõlblikkuse perioodil ja kulud on tekkinud projekti abikõlblikkuse perioodil või sellele järgneva 45 kalendripäeva jooksul, aga hiljemalt 31. detsembril 2015.
[RTL 2009, 87, 1257 - jõust. 30.11.2009]
§ 8. [Kehtetu - RT I 2010, 67, 503 - jõust. 25.09.2010]
1. jagu Alameede «Rakenduskõrgharidusõppe õppeinfrastruktuur»
§ 9. Eesmärk ja toetatavad tegevused:
(1) Alameetme eesmärgiks on tõsta tehnoloogiainvesteeringutega rakenduskõrgharidusõppe kvaliteeti, soodustades uute õppelaborite loomise või vananenud õppeaparatuuri ja -seadmete asemel kaasaegsete soetamise toel kõrgkoolis praktilise töö läbiviimist.
(2) Alameetme raames on prioriteediks:
1) tehnika, tootmise ja ehituse või loodus- ja täppisteaduste õppevaldkonnas ning tervise ja transporditeenuste õppesuundadel toimuva rakenduskõrgharidusõppe õppeinfrastruktuuri arendamine terviklahendustena, samuti loovuse ja ettevõtlikkuse arendamisele suunatud õppeinfrastruktuuri arendamine;
2) rakenduskõrgkoolides toimuva rakenduskõrgharidusõppe õppeinfrastruktuuri arendamine.
(3) Alameetme raames toetatav projekt peab vastama järgmistele tingimustele:
1) projekti eesmärk on põhjendatud ja kooskõlas kõrgkooli arengukava eesmärkidega;
2) projekt omab mõju piirkonna tööjõu taseme-, ümber- ja täiendõppe pakkumise võimaluste paranemisele;
3) projekti sihtrühmaks on kõrgharidusõppe rakendusliku ja akadeemilise haru üliõpilased ning täiskasvanud õppijad.
(4) Alameetme raames toetatakse õppeaparatuuri ja -seadmete ostmist, paigaldamist, seadistamist ja kasutajate instrueerimist ning õppelaborite loomist ja kaasajastamist.
§ 10. Taotlejad
(1) Alameetme raames on õigus toetust taotleda Eesti rakenduskõrgkoolil ja rakenduskõrgharidusõpet läbi viival ülikoolil, milles 1. jaanuari 2009. aasta seisuga oli loodud vähemalt 200 kõrghariduse riikliku koolitustellimuse alusel moodustatud õppekohta.
(2) Taotleja võib projekti kaasata partnereid. Partner peab projekti panustama rahaliselt. Enne taotluse esitamist allkirjastab partner kinnituskirja projektis osalemise kohta. Toetuse saaja ning partner sõlmivad projektist tulenevate kohustuste täitmiseks partnerluslepingu.
(3) Projekti partneriks võivad lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kõrgkoolil olla Eesti rakenduskõrgkool või rakenduskõrgharidusõpet läbi viiv ülikool, millel riikliku koolitustellimuse alusel moodustatud õppekohad puuduvad.
§ 11. Toetuse piirmäärad ja maksimaalne ulatus
(3) Ühe projekti kohta taotletav toetus võib olla minimaalselt 9586 eurot ning maksimaalselt 1 150 410 eurot.
(4) [Kehtetu - RT I, 15.01.2014, 3 - jõust. 18.01.2014]
(1) Abikõlblikud on järgmised paragrahvides 6 ja 9 nimetatud tingimustele vastavad kulud:
1) uue või kasutatud materiaalse vara ostmise kulud, kusjuures kasutatud materiaalse vara võib osta, kui:
a) materiaalse vara ostmiseks ei ole eelneva seitsme aasta jooksul kasutatud Euroopa Liidu, riigieelarve või välisabi vahendeid;
b) materiaalse vara hind ei ületa selle turuväärtust ja on samalaadsete uute seadmete hinnast madalam;
c) materiaalsel varal on projekti elluviimiseks vajalikud tehnilised omadused ning need vastavad kehtivatele normidele ja standarditele;
d) materiaalsel varal on seadistamise järgselt vähemalt 6 kuud kehtiv garantii.
2) projekti raames ostetud materiaalse vara paigaldamise, seadistamise ja häälestamise ning kasutajate instrueerimise kulud;
3) materiaalse varaga seotud teenindava infrastruktuuri ostmise, paigaldamise, seadistamise ning kasutajate instrueerimise kulud;
4) projekti raames ostetud materiaalse vara paigaldamisega seotud või õppelabori ja selle kasutamiseks ettenähtud üldkasutatavate ruumide projekteerimise ja ehitamise kulud, kuni 30% ulatuses projekti maksumusest;
5) omanikujärelvalve teostamise kulud;
6) immateriaalse ja väheväärtusliku vara ostmise kulud;
7) õppelabori sisustamise kulud;
8) hankeprotseduuride läbiviimise ja hankedokumentatsiooni ettevalmistamise kulud, kui nad loovad projektile lisaväärtust;
9) projekti administreerimise kulu juriidilise isiku või füüsilisest isikust ettevõtjaga sõlmitud võlaõigusliku lepingu alusel või projekti administreerimisega seotud Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2007. a määruse nr 26 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord» § 3 lõike 2 kohased personalikulud. Käesolevas punktis käsitletud kulu võib projekti maksumusest moodustada kuni 10%;
10) käibemaks vastavalt Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2007. a määruse nr 26 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord» § 6 sätestatule;
101) valuutakursi vahest tingitud kulud;
11) muud toetavate tegevustega otseselt seotud ja tegevuste elluviimiseks vältimatult vajalikud kulud.
2) taotlemise hetkel juba olemasoleva õppeinfrastruktuuri jooksva või regulaarse korrashoiu kulud;
9) trahvid, viivised ja muud rahalised karistused ning kohtukulud;
13) kontorimööbli ostmise kulud, välja arvatud õppelabori sisustamise puhul;
14) [Kehtetu - RT I 2010, 67, 503 - jõust. 25.09.2010]
15) [Kehtetu - RT I 2010, 67, 503 - jõust. 25.09.2010]
16) [Kehtetu - RT I 2010, 67, 503 - jõust. 25.09.2010]
17) Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2007. a määruse nr 26 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord» § 15 sätestatud kulud.
2. jagu Alameede «Rakenduskõrgkoolide õppekeskkond»
[Kehtetu - RT I 2010, 67, 503 - jõust. 25.09.2010]
3. jagu Alameede «Õpetajakoolituse õppelaborid»
§ 17. Eesmärk ja toetatavad tegevused
(1) Alameetme eesmärgiks on parandada tehnoloogiainvesteeringutega õpetajakoolituse ja kasvatusteaduse erialade õppeinfrastruktuuri, soodustades eelkõige ainedidaktikaalasteks õpinguteks vajalike õppelaborite loomist.
1) õpetajakoolituse õppeinfrastruktuuri kvaliteedi parandamine Tartus ja Tallinnas kui koolituskeskustes;
2) aineõpetajate ja kutseõpetajate taseme-, ümber- ja täiendõppeks vajalike õppevahendite ning õppeseadmete ja -aparatuuri kaasajastamine terviklahendustena (õppelaborid).
1) projekt on kooskõlas arengukava «Eesti õpetajahariduse strateegia aastateks 2009–2013» eesmärkidega;
2) projekt on kooskõlas haridusteaduse ja õpetajakoolituse edendamise programmi «EduKo» tegevuste ja eesmärkidega;
3) projekt tõstab ainedidaktika valdkonna taseme-, ümber- ja täiendõppe kvaliteeti;
4) projekt on suunatud koostööle ja õppeinfrastruktuuri ühiskasutusele teiste struktuuriüksuste ning kõrgkoolidega;
5) projekti sihtrühmaks on üliõpilased, ümber- ja täiendõppes osalevad õpetajad, mentorõppejõud ning koostöösse kaasatud kõrgkoolid, gümnaasiumid ja kutseõppeasutused.
(4) Alameetme raames toetatakse õppelaborite loomist ning õppeaparatuuri ja -seadmete ostmist, paigaldamist, seadistamist ja kasutajate instrueerimist.
§ 18. Taotlejad
(1) Alameetme raames on õigus toetust taotleda Eesti avalik-õiguslikul ülikoolil, milles 1. jaanuari 2009. aasta seisuga oli loodud vähemalt 200 kõrghariduse riikliku koolitustellimuse alusel moodustatud õppekohta õpetajakoolituse ja kasvatusteaduse õppesuunal.
(3) Projekti partneriks võib lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isikule olla Eesti rakenduskõrgkool ja Eesti ülikool, millel riikliku koolitustellimuse alusel moodustatud õppekohad puuduvad.
§ 19. Toetuse piirmäärad ja maksimaalne ulatus
(2) Toetuse saaja omafinantseeringu minimaalne määr on 5% projekti abikõlblike kulude kogumaksumusest.
(3) Ühe projekti kohta taotletav toetus võib olla maksimaalselt 766 940 eurot.
(4) Kõrgkool võib alameetme raames esitada rohkem kui ühe taotluse, kuid ühele isikule võib alameetme raames eraldada toetust maksimaalselt 766 940 eurot. Toetuse maksimaalse summa jälgimisel võetakse arvesse isikule nii toetuse saaja kui ka partneri rollis eraldatud toetust.
§ 20. Abikõlblikud ja mitteabikõlblikud kulud
(1) Abikõlblikud on järgmised paragrahvides 6 ja 17 nimetatud tingimustele vastavad kulud:
d) materiaalsel varal on seadistamise järgselt vähemalt 6 kuud kehtiv garantii;
3) teenindava infrastruktuuri ostmise, paigaldamise, seadistamise ning kasutajate instrueerimise kulud;
1) õppetöö läbiviimise, uurimis- ja arendustegevuse teostamise ning vastavate teenuste osutamise kulud;
3) erisoodustuselt tasutav maks ja erisoodustusena käsitletav kulu;
4) liiklusvahendi ostmise, rentimise ja liisimise kulud;
5) kinnisasja ostmise kulud;
6) projekti haldamiseks kontoritehnika (koopiamasinad, printerid, kontoriarvutid, kontoritarkvara jm) ostmise kulud;
7) kontorimööbli ostmise kulud, välja arvatud õppelabori sisustamise puhul;
9) teiste riiklike või Euroopa Liidu programmide poolt finantseeritud kulud;
12) amortisatsiooni ja hooldusremondi kulud;
13) üldkulud;
17) Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2007.a määruse nr 26 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord» §-s 15 sätestatud kulud.
3. peatükk EELTAOTLUSE ESITAMINE JA MENETLEMINE
§ 28. Taotlusvooru väljakuulutamine
(2) Avatud taotlusvoore võib välja kuulutada suunatuna alameetme konkreetsele prioriteedile või tegevusele või alameetme eelarve osa kohta.
(3) Avatud taotlusvoorude tähtajad avaldatakse rakendusüksuse veebilehel ning vähemalt ühes üleriigilise levikuga päevalehes.
(4) Alameetmete ning avatud taotlusvoorude finantseerimise mahu planeerib rakendusasutus.
§ 29. Nõuded taotlejale
(1) Taotleja peab vastama «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 14 lõike 1 punktides 1–9 esitatud nõuetele ja muudele käesoleva alameetme määruses sätestatud nõuetele.
§ 30. Nõuded taotlusele
3) taotletud toetuse suurus ei ületa käesolevas määruses sätestatud toetuse määra ja maksimaalset suurust;
6) taotluses olev projekt on kooskõlas esitatud eeltaotluse eesmärkidega ning eeltaotluse rahuldamise otsusega, s.h täiendavalt kehtestatud tingimustega;
61) taotluses taotletav toetus ei sisalda kulu, mille hüvitamiseks on varem saadud riigieelarvelisi, Euroopa Liidu või välisabi vahendeid;
8) taotluse on allkirjastanud taotleja esindusõiguslik isik omakäelise allkirjaga.
(2) Taotlusele tuleb lisada taotlusvormis loetletud dokumendid, sh partneri kinnituskiri projektis osalemise kohta.
(21) Soovitatavalt sisaldab üks taotlus ühte objekti.
§ 31. Taotluse esitamine
(2) Taotleja esitab rakendusüksusele rakendusüksuse kehtestatud vormil kas ühes originaaleksemplaris paberkandjal allkirjastatuna koos taotluse koopiaga elektroonilisel andmekandjal või üksnes elektrooniliselt digitaalallkirjastatuna. Taotleja vastutab paberil ja elektroonilisel andmekandjal esitatud taotluse samasuse eest.
§ 32. Taotluse menetlemine
(1) Taotluste menetlemine toimub jooksvalt nende laekumise järjekorras.
(2) Taotluse menetlemine koosneb selle registreerimisest, taotluse nõuetele vastavuse kontrollist, taotluse hindamisest ja taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse tegemisest.
§ 33. Taotluse nõuetele vastavuse kontroll
(1) Rakendusüksus kontrollib taotleja vastavust käesoleva määruse §-s 29 sätestatud nõuetele ja taotluse vastavust §-s 30 esitatud nõuetele ning taotlusvormile.
(2) Kui taotleja või taotlus ei vasta nõuetele, informeerib rakendusüksus sellest viivitamatult taotlejat, andes kuni 10 tööpäeva puuduste kõrvaldamiseks.
(3) Kui taotleja ei ole käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tähtaja jooksul puudusi kõrvaldanud, teeb rakendusüksus taotluse rahuldamata jätmise otsuse vastavalt käesoleva määruse § 341 lõikes 6 sätestatule.
§ 34. Taotluste hindamine
(1) Alameetme hindamiskomisjonil on taotluste hindamisel:
1) kohustus hinnata taotlusi, võttes aluseks meetme üldeesmärgid ja alameetme eesmärgid, käesoleva määruse § 9 lõikes 2 ja § 17 lõikes 2 sätestatud prioriteedid ja tegevused, § 9 lõikes 3 ning § 17 lõikes 3 sätestatud nõuded ja käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud valikukriteeriumid ning rakendusüksuse poolt kinnitatud hindamisjuhise ja taotluste hindamislehe;
3) õigus kaasata projektide hindamisprotsessi eksperte;
4) õigus teha rakendusüksusele ettepanek taotluse rahuldamise otsuse tegemiseks kõrvaltingimusega.
3) projekt toetab kõrghariduse rahvusvahelistumist;
4) projekti tulemusel parandatakse teadus- ja õppetöös osalevate inimeste töötingimusi ja töökeskkonda;
5) projekti tulemuste kasutatavuse ulatus, sh kasutajate arvukus;
6) projekti jätkusuutlikkus;
7) projekti tegevuste seos valdkondlike strateegiatega;
8) toetuse vajalikkus projekti edukaks elluviimiseks.
(4) Alameetme hindamiskomisjon esitab rakendusüksusele taotluste paremusjärjestuse ja iga taotluse kohta hindamisraporti koos motiveeritud ettepanekuga rahuldada taotlus taotletud mahus, rahuldada taotlus osaliselt või jätta taotlus rahuldamata. Samuti esitab alameetme hindamiskomisjon rakendusüksusele ettepanekud taotlejale esitatavate täiendavate tingimuste osas ning taotlejale suunatud soovitused.
(5) Juhul kui alameetme hindamiskomisjoni koostatud taotluste pingereas on mitmel taotlusel üks ja sama järjekoht, eelistab hindamiskomisjon taotlust, millel on suurem omafinantseeringu määr. Juhul kui ka siis on tulemus võrdne, heidetakse võrdsete näitajatega taotluste vahel liisku.
§ 341. Toetuse taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsus
(2) Toetuse taotluse võib rahuldada osaliselt „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse” § 17 lõikes 1 toodud alustel. Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud otsused võivad sisaldada § 34 lõike 1 punktis 4 nimetatud kõrvaltingimust. Toetuse taotluse osalise rahuldamise otsuse ja kõrvaltingimust sisaldava otsuse võib teha vaid taotleja kirjalikul nõusolekul. Kui taotleja ei ole taotluse osalise rahuldamise või kõrvaltingimusega nõus, jäetakse taotlus rahuldamata.
9) väljamakse taotluste esitamise kord;
4) taotleja loobub toetusest ;
5) taotlejale on tehtud ettepanek taotluse osaliseks rahuldamiseks või rahuldamiseks kõrvaltingimusega ja taotleja lükkab ettepaneku tagasi;
(7) Taotleja võib otsuse peale esitada rakendusüksusele vaide «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» §-s 34 sätestatud alusel. Rakendusasutus vaatab vaide läbi «Haldusmenetluse seaduses» sätestatud korras.
§ 342. Taotluse rahuldamise otsuse muutmine
3) toetuse saaja soovib muuta projekti tegevuste algus- või lõppkuupäeva rohkem kui 3 kuu ulatuses või projekti abikõlblikkuse perioodi;
4) toetuse saaja soovib muuta projekti tegevus- või ajakava;
5) toetuse saaja soovib projekti eelarve kogumahtu;
6) toetuse saaja soovib muuta projekti eelarvet ühe kalendriaasta jooksul rohkem kui 10% eelarveaastaks planeeritud mahust;
(3) Juhul kui toetuse saaja soovib muuta projekti eelarvet ühe kalendriaasta jooksul vähem, kui käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 6 sätestatud, on toetuse saaja kohustatud muudatuse eelnevalt rakendusüksusega kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis kooskõlastama.
(5) Rakendusüksusel on õigus keelduda taotluse rahuldamise otsuse muutmisest juhul, kui taotletav muudatus ei ole kooskõlas projekti sisu ja eesmärkidega või kui alameetme eelarves ei ole selleks piisavalt vabu vahendeid.
(6) Kui taotluse rahuldamise otsuse muutmise taotluses on puudusi, annab rakendusüksus toetuse saajale kuni 10 tööpäeva puuduste kõrvaldamiseks.
(7) Rakendusüksus või rakendusasutus algatab taotluse rahuldamise otsuse muutmise, kui projekti aruandest või muudest objektiivsetest asjaoludest selgub, et muudatuse tegemine on vajalik projekti edukaks läbiviimiseks või eesmärkide saavutamiseks.
(8) Taotluse rahuldamise otsuse muutmise teostab rakendusüksus 10 tööpäeva jooksul pärast vastavasisulise taotluse ja muutmise otsuste tegemiseks vajalike dokumentide esitamist. Tähtaega võib pikendada puuduste kõrvaldamiseks ette nähtud aja võrra.
(9) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud toetuse saaja kohustuse rikkumisel võib rakendusüksus teha toetuse tagasinõudmise otsuse vastavalt Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2006. a määruse nr 278 «Toetuse tagasinõudmise ja tagasimaksmise ning toetuse andmisel ja kasutamisel toimunud rikkumisest teabe edastamise tingimused ja kord» § 11 lõikele 1.
§ 343. Taotluse rahuldamise otsuse kehtetuks tunnistamine
6) esitab toetuse saamise ja kasutamise kohta nõutud teabe ning aruanded ettenähtud vormil, viisil ja tähtaegadel;
12) säilitab taotluse, toetuse ja projekti teostamisega seonduva dokumentatsiooni ja muud asjaga seotud materjalid ning tagab nende säilimise vähemalt 2025. a 31. detsembrini ning tagab, et samu nõudeid täidab ka partner;
13) järgib projekti elluviimisega seotud hangete läbiviimisel «Riigihangete seaduses» kehtestatud nõudeid ning säilitab sellest kirjaliku kontrolljälje ning tagab, et samu nõudeid täidab ka partner;
14) küsib ja tagab, et partner küsib pakkujate paljususe olemasolul vähemalt kolm võrreldavat pakkumist, kui hangitakse „Riigihangete seaduse” §-s 19 sätestatud lihtsustatud korras tellitavaid teenuseid maksumusega alates 10 000 eurot (ilma käibemaksuta). Küsimine käesoleva määruse tähenduses on kirjalikku taasesitamist võimaldavas või kirjalikus vormis pöördumine potentsiaalsete pakkujate poole. Toetuse saaja ja partner ei ole kohustatud järgima käesolevas punktis sätestatud nõuet, kui hankega seotud dokumentatsioon avaldatakse riigihangete registri veebilehel https://riigihanked.riik.ee;
15) tagab projekti elluviimiseks vajalike, õigusaktides ette nähtud lubade ja kooskõlastuste olemasolu;
17) tagab projekti eesmärgi täitmiseks vajaliku vara säilimise ja sihtotstarbelise kasutamise ettenähtud tingimustel ja kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 31.07.2006, lk 25–78) artiklis 57 sätestatuga vähemalt viie aasta jooksul, arvates projekti abikõlblikkuse perioodi lõppemisest;
18) näitab toetuse kasutamisel, et tegemist on struktuuritoetusega, kasutades selleks Euroopa Liidu struktuuritoetuse sümboolikat ja vajadusel kooskõlastades sümboolika kasutamise eelnevalt rakendusüksusega vastavalt Vabariigi Valitsuse 30. augusti 2007. a määrusele nr 211 «Struktuuritoetuse andmisest ja kasutamisest teavitamise, selle avalikustamise ning toetusest rahastatud objektide tähistamise ja Euroopa Liidu osalusele viitamise tingimused ning kord», ning tagab, et samu nõudeid täidab ka partner;
21) täidab teisi «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduses» ja selle alusel antud õigusaktides, toetuse rahuldamise otsuses ning käesolevas määruses sätestatud kohustusi.
§ 36. Rakendusüksuse õigused ja kohustused
3) osaleda vaatlejana riigihankekomisjoni töös ja lepingu sõlmimisele eelnevatel läbirääkimistel;
6) peatada toetuse väljamaksed toetuse saajale tagasimaksetega seotud projekti osas kuni tagasinõutava summa lõpliku tagasimakseni;
9) menetleda väljamakseid, s.h kontrollida kulude abikõlblikkust;
6. peatükk VÄLJAMAKSETE TEGEMINE JA TOETUSE KASUTAMISEGA SEOTUD ARUANNETE ESITAMINE
§ 37. Toetuse väljamaksete tegemine
(3) Väljamaksed osaliselt tasutud kuludokumentide alusel toetuse saajale ning töövõtjale ning ettemaksed «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 23 lõikes 45 sätestatud isikutele on lubatud vastavalt rahandusministri 1. märtsi 2007. a määruses nr 15 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse väljamaksmise tingimused ja kord» sätestatule.
(4) Esitatud väljamaksetaotluste või ettemakse aruannete ja kuludokumentide kontroll rakendusüksuses teostatakse 20 tööpäeva jooksul alates väljamaksetaotluse või ettemakse aruande ning rakendusüksuse poolt nõutud dokumentide ja selgituste registreerimisest rakendusüksuses. Kontrolli teostamise tähtaega võib pikendada puuduste kõrvaldamiseks ettenähtud aja võrra.
(5) Kui toetuse saaja esitatud väljamaksetaotlus on puudulik, teavitab rakendusüksus toetuse saajat sellest 10 tööpäeva jooksul väljamaksetaotluse esitamisest. Väljamakse tegemiseks peab toetuse saaja esitama parandatud väljamaksetaotluse rakendusüksuse poolt määratud tähtpäevaks.
(6) Toetuse väljamaksmise eelduseks on kulude abikõlblikkus, s.h kulude aluseks olevate tegevuste abikõlblikkus, ning nende vastavus toetuse rahuldamise otsusele.
(7) Rakendusüksusel on õigus peatada väljamakse taotluse menetlemine või keelduda toetuse väljamaksmisest, kui toetuse saaja on rikkunud «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduses», selle alusel antud õigusaktides või toetuse rahuldamise otsuses sätestatud toetuse saaja kohustusi.
(8) Rahuldatud taotluse alusel väljamakse tegemiseks vajalikud andmed sisestab rakendusüksus lõikes 4 nimetatud tähtaega arvestades struktuuritoetuste registrisse.
(10) Toetuse saaja on kohustatud esitama väljamaksetaotlusi rakendusüksusele taotluse rahuldamise otsuses sätestatud korras.
§ 38. Toetuse kasutamisega seotud aruannete esitamine
(2) Toetuse saaja esitab vormikohase projekti lõpparuande rakendusüksusele haridus- ja teadusministri 12. mai 2008. a määruses nr 28 «Struktuuritoetuse kasutamise aruannete esitamise kord» ja taotluse rahuldamise otsuses sätestatud korras.
§ 39. Erisused 25. jaanuaril 2010. a välja kuulutatud taotlusvooru raames esitatud projektidele
(1) Käesoleva määruse § 12 lõike 1 punktis 4 sätestatud piirangut, mille kohaselt ehitamise ja projekteerimise kulud ei tohi moodustada rohkem kui 30% projekti maksumusest, ei kohaldata taotluste suhtes, mis esitatakse 25. jaanuaril 2010. a välja kuulutatud taotlusvooru raames.
(2) 25. jaanuaril 2010. a välja kuulutatud taotlusvooru raames esitatavate taotluste menetlemisel lähtutakse eeltaotluse esitamise hetkel kehtinud määruse redaktsioonist.
(3) Rekonstrueerimise kulud ei ole abikõlblikud projektide puhul, mille taotlused esitati 25. jaanuaril 2010. a välja kuulutatud taotlusvooru raames.


Erilise tuvastusmeetme kohaldamise kord – Riigi Teataja
Erilise tuvastusmeetme kohaldamise kord
Erilise tuvastusmeetme kohaldamise kord - sisukord
§ 2 Daktüloskopeerimine
§ 3 Isiku või tema kehaosa fotografeerimine või filmimine
§ 4 DNA-proovi võtmine
§ 5 Muu välise kehalise tunnuse kindlakstegemine
§ 6 Hambumuse ja hammastiku kindlakstegemine
§ 7 Hääleproovi salvestamine
§ 8 Käekirjaproovi võtmine
§ 9 Silmaiirisekujutise kindlakstegemine
§ 10 Jalatsijälje võtmine
§ 11 Andmete võrdlemine
§ 12 Tuvastusmeetme kohaldamise dokumenteerimine
RT I, 04.06.2014, 11
Vastu võetud 30.05.2014 nr 20
Määrus kehtestatakse korrakaitseseaduse § 33 lõike 5 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse kord isikusamasuse tuvastamiseks korrakaitseseaduse § 33 lõikes 2 nimetatud erilise tuvastusmeetmega.
(2) Erilist tuvastusmeedet kohaldatakse korrakaitseorgani ametiruumis, kui kohapeal ei ole erilise tuvastusmeetme kohaldamine võimalik.
(3) Erilist tuvastusmeedet kohaldab korrakaitseorgani ametnik. Eriomaseid oskusi, materjale või vahendeid nõudva tuvastusmeetme kohaldamisel kaasatakse toimingusse vastavate eriteadmiste ja oskustega spetsialist.
(4) Enne erilise tuvastusmeetme kohaldamist peab isikule selgitama meetme eesmärki ja selle õiguslikku alust ning kirjeldada meetme kohaldamise viisi.
(5) Erilist tuvastusmeedet kohaldatakse isiku suhtes üks kord. Kui meetme kohaldamisel saadud tulemus ei vasta käesolevas määruses sätestatud tingimustele, võib meedet korrata.
(6) Isikusamasuse tuvastamiseks võib ühe isiku suhtes kohaldada mitut erilist tuvastusmeedet.
(7) Erilise tuvastusmeetme kohaldamisel on ametnikul õigus kasutada vahetut sundi nii kaua, kui see on eesmärgi saavutamiseks vältimatu.
§ 2. Daktüloskopeerimine
(1) Daktüloskopeerimise all mõistetakse isikult tema mõlema käe sõrmede, peopesa ja kirjutaja-peopesa vajutusjälgede võtmist.
(2) Sõrme- ja peopesajäljed:
1) võetakse sõrmejälgede kaardile või
2) hõivatakse digitaalselt riikliku sõrmejälgede registri vastava funktsiooniga klientseadmega.
(3) Sõrmejälgede kaardile jälgede võtmiseks kasutatakse sõrmejäljepastat ja -rullikut. Saadud andmed kantakse kohtuekspertiisiseaduse § 94 lõike 4 alusel kehtestatud sõrmejälgede kaardi vormile.
(4) Enne jälgede võtmist võib isiku käte naha papillaarkurrustikku töödelda jäljekujutise kvaliteeti parandavate vahenditega.
(5) Juhul kui mõnelt sõrmelt või peopesalt ei ole võimalik jälge võtta, märgitakse sõrmejälgede kaardi vastavasse lahtrisse selle põhjus, näiteks sõrm puudub, vigastatud, sidemes, ning võetakse nii mitme sõrme jäljed kui võimalik.
(6) Võetav jäljekujutis peab vastama järgmistele nõuetele:
1) olema terviklik ja kontrastne;
2) kajastama võimalikult maksimaalselt sõrme esimese lüli või peopesa naha papillaarkurrustiku ala;
3) kujutisel ei tohi olla määrdumist ega libisemist.
§ 3. Isiku või tema kehaosa fotografeerimine või filmimine
(1) Isiku fotografeerimise all mõistetakse temast isikukirjeldusfotode tegemist.
(2) Isikust tehakse signaleetilised fotod vähemalt otsevaates eest ja külgvaates paremalt.
(3) Kui isiku vasakul näopoolel või kaelal on iseloomulikke eritunnuseid, fotografeeritakse isikut ka külgvaates vasakult.
(4) Isikut fotografeeritakse üldjuhul mõõtkavata. Mõõtkavaga fotografeerimisel peab objektiiv olema isiku silmadega samal kõrgusel.
(5) Isiku kujutis fotol peab olema terav ja ilma varjuta.
(6) Isiku kehaosa fotografeerimise all mõistetakse lisaks näole ja kaelale tema keha muudel piirkondadel olevate eritunnuste, näiteks tätoveeringud, eriomased armid, fotografeerimist.
(7) Eritunnused fotografeeritakse mõõtkavaga.
(8) Isiku või tema kehaosa fotod võib valmistada ka filmisalvestise üksikutest kaadritest.
§ 4. DNA-proovi võtmine
(1) DNA-proovi võtmise all mõeldakse isikult süljeproovi võtmist.
(2) Proov võetakse isiku suuõõne kaapimise teel kahele ühekordse kasutusega vatitikule viisil, mis väldib proovi saastumist ehk kontaminatsiooni.
(3) Vatitikud pakendatakse eraldi paigutatuna ja kinnitatuna ühte proovi hoidmiseks ettenähtud ühekordse kasutusega karpi. Karbi peab sulgema viisil, mis võimaldab selle avamist vigastusteta. Karbile märgitakse isiku nimi ja isikukood, proovi võtja nimi, ametikoht ja allkiri ning proovi võtmise kuupäev.
(4) Proovi võtmise kohta täidetakse kohtuekspertiisiseaduse § 95 lõike 4 alusel kehtestatud DNA-proovi võtmise vorm.
(5) Pakendatud proovi peab hoidma jahedas, kaitstuna otsese päikesevalguse ja soojus- või niiskusallika eest, samuti pakendit kahjustava mehaanilise mõjutuse eest. Pakendatud proove ei tohi paigutada kilekotti.
§ 5. Muu välise kehalise tunnuse kindlakstegemine
(1) Muu välise kehalise tunnuse kindlakstegemise all mõistetakse isiku läbivaatust, mille eesmärk on tuvastada isiku kehal iseloomulikke tunnuseid, mis võimaldaksid tema isikusamasust tuvastada.
(2) Läbivaatust teostakse korrakaitseseaduse §-s 48 sätestatud korras.
(3) Läbivaatuse kohta koostatakse protokoll, milles märgitakse:
1) isik, kelle suhtes läbivaatus teostatakse;
2) läbivaatuse põhjendus;
3) tuvastatud tunnuse nimetus, asukoht, kuju ja mõõdud;
4) kasutatud tehnilised vahendid;
5) läbivaatuse juures viibinud isikud;
6) läbivaatuse teostaja ees- ja perekonnanimi, ametinimetus, telefoninumber ja elektronposti aadress;
7) läbivaatusele allutatud isiku taotlused või avaldused.
(4) Läbivaatusel tuvastatud tunnused fotografeeritakse mõõtkavaga.
§ 6. Hambumuse ja hammastiku kindlakstegemine
(1) Hambumuse ja hammastiku kindlakstegemise all mõistetakse hammaste järgi hambakaardi koostamist või hammastikust jäljendi tegemist.
(2) Hambakaardi täitmisel juhindutakse tervishoiuteenuse korraldamise seaduse § 42 lõike 2 alusel kehtestatud korrast.
(3) Jäljend hammastikust võetakse jäljendlusikaga hammaste kokkuhammustamisel.
(4) Hambakaardi koostab ja jäljendi hammastikust võtab tervishoiuteenuse osutajana registrisse kantud stomatoloog.
§ 7. Hääleproovi salvestamine
(1) Hääleproovi salvestamise all mõistetakse isiku kõne salvestamist.
(2) Hääleproovi salvestamiseks loeb isik ette märksõnu sisaldava etteantud teksti või vabateksti või räägib vabakõnena.
(3) Salvestis peab vastama vähemalt järgmistele tehnilistele nõuetele:
1) 11 025 Hz;
2) 16 bitti;
3) mono.
(4) Hääleproov peab olema sarnane võrreldava materjaliga. Kui võrreldava materjali salvestamiseks kasutati telefoni, peab ka hääleproovi salvestama telefoni abil.
(5) Kõne kestus salvestisel peab olema vähemalt 30 sekundit.
(6) Hääleproov salvestatakse akustilises või muus taustamürast vabas ruumis.
(7) Hääleproovi salvestamisel dokumenteeritakse tingimused, milles salvestus tehti, ning kasutatud salvestusseadme andmed ja seadistused.
§ 8. Käekirjaproovi võtmine
(1) Käekirjaproovi võtmise all mõistetakse isikult käekirja või allkirja proovi võtmist.
(2) Käekirjaproov võetakse tingimustes, mis vastavad või on lähedased tingimustele, milles on kirjutatud tuvastamise alusena kasutatav tekst või allkiri, ning peab olema samas tähestikus ja keeles ning kirjutatud analoogsele alusmaterjalile.
(3) Käekirjaproov võetakse kas märksõnu sisaldava teksti või vabateksti dikteerimise teel.
(4) Kui isik kasutab erinevaid allkirjavariante, võetakse temalt kõikide allkirjavariantide proovid.
§ 9. Silmaiirisekujutise kindlakstegemine
Silmaiirisekujutise kindlakstegemise all mõistetakse isiku silmaiirise skaneerimist.
§ 10. Jalatsijälje võtmine
(1) Jalatsijälje võtmise all mõistetakse isiku kantava jalatsi tallamustri jäljendi võtmist.
(2) Jalatsijälje võtmiseks alusmaterjalile töödeldakse jalatsi tallamustrit jäljeainega.
(3) Võetav jäljend peab vastama järgmistele nõuetele:
2) kajastama võimalikult maksimaalselt jalatsi tallamustrit;
3) jäljendil ei tohi olla määrdumist ega libisemist.
(4) Enne jäljendi võtmist puhastatakse jalatsi tallamuster kõrvalistest osakestest.
(5) Jalatsijälje võtmisel jalats fotografeeritakse ja jalatsi tallamustri kujutis talletatakse jäljeainega alusmaterjalile.
§ 11. Andmete võrdlemine
(1) Erilise tuvastusmeetme abil saadud andmeid võrreldakse korrakaitseorganil olemas olevate andmetega või korrakatiseorgani poolt erilise tuvastusmeetme kohaldamiseks välja nõutud võrdlusmaterjaliga.
(2) Käesoleva määruse § 2 või 4 alusel saadud andmed edastatakse Eesti Kohtuekspertiisi Instituudile riiklikus sõrmejälgede registris või riiklikus DNA-registris olevate andmetega võrdlemiseks või võrdlusuuringute tegemiseks.
§ 12. Tuvastusmeetme kohaldamise dokumenteerimine
Erilise tuvastusmeetme kohaldamine protokollitakse korrakaitseseaduse §-s 12 sätestatud alusel ja korras, arvestades käesolevas määruses sätestatud erisustega.
Käesoleva määruse alusel saadud andmeid säilitatakse kuni erilise tuvastusmeetme kohaldamise aluse ära langemiseni.
Määrus jõustub 1. juulil 2014. aastal.
Siseminister ja regionaalminister