text:
JUSTIITSMINISTEERIUM TÖÖSTUSOMANDI APELLATSIOONIKOMISJON. OTSUS nr 1313-o - PDF
Download "JUSTIITSMINISTEERIUM TÖÖSTUSOMANDI APELLATSIOONIKOMISJON. OTSUS nr 1313-o"
1 JUSTIITSMINISTEERIUM TÖÖSTUSOMANDI APELLATSIOONIKOMISJON OTSUS nr 1313-o Tallinnas 14. oktoobril a. Tööstusomandi apellatsioonikomisjon koosseisus Edith Sassian (eesistuja), Priit Lello ja Sulev Sulsenberg vaatas kirjalikus menetluses läbi Inter IKEA Systems B.V vaidlustusavalduse kaubamärgi KEA KESK-EESTI ARENDUSKESKUS Central Estonian Development Centre + kuju (taotlus nr M ) registreerimise kohta AS Kesk-Eesti Arenduskeskus nimele klassides 9, 16, 35, 41 ja 42. Asjaolud Tööstusomandi apellatsioonikomisjonile (edaspidi komisjon või apellatsioonikomisjon) laekus Inter IKEA Systems B.V. (edaspidi ka vaidlustaja) poolt vaidlustusavaldus kaubamärgi KEA KESK-EESTI ARENDUSKESKUS Central Estonian Development Centre + kuju (taotlus nr M ) registreerimise kohta AS Kesk-Eesti Arenduskeskus (edaspidi ka taotleja) nimele klassides 9, 16, 35, 41 ja 42. Vaidlustusavalduse esitas vaidlustaja volitatud patendivolinik Almar Sehver, AAA Patendibüroo OÜ. Vaidlustusavaldus võeti menetlusse nr 1313 all ja eelmenetlejaks määrati Edith Sassian. Vaidlustusavalduse sisu kokkuvõtlikult Vaidlustaja on alljärgnevate Eestis kehtivate kaubamärkide omanik: IKEA (sõnamärk), Euroopa Ühenduse kaubamärgiregistreering nr , reg kuupäev , sh klassi 16, 35, 41 ja 42 kuuluvate kaupade ja teenuste osas; IKEA (sõnamärk), Euroopa Ühenduse kaubamärgiregistreering nr , reg kuupäev , taotluse kuupäev , sh klassi 9 ja 35 kuuluvate kaupade ja teenuste osas; (kujutismärk), Euroopa Ühenduse kaubamärgiregistreering nr , reg kuupäev , taotluse kuupäev , sh klassi 9 ja 35 kuuluvate kaupade ja teenuste osas; (kujutismärk), Euroopa Ühenduse kaubamärgiregistreering nr , reg kuupäev , sh klassi 16, 35, 41 ja 42 kuuluvate kaupade ja teenuste osas; (kujutismärk), Euroopa Ühenduse kaubamärgiregistreering nr , reg kuupäev , klassi 42 kuuluvate teenuste osas; Aadress: Telefonid: Faks: Tõnismägi 5a , Tallinn
2 (kujutismärk), Euroopa Ühenduse kaubamärgiregistreering nr , reg kuupäev , klassi 35 kuuluvate teenuste osas; Nimetatud IKEA kaubamärkide (edaspidi IKEA kaubamärk või IKEA kaubamärgid ) registreeringute kohta on lisatud väljatrükid Ühenduse kaubamärgi andmebaasist. Kaubamärgilehes nr 01/2011 avaldatust nähtub, et Patendiamet on otsustanud registreerida AS Kesk-Eesti Arenduskeskus (edaspidi KEAK) nimele alljärgneva kaubamärgi:, taotluse nr M , taotluse esitamise kuupäev 15. juuni 2005, klassi 9, 16, 35, 41 ja 42 kuuluvate kaupade ja teenuste osas. Vaidlustaja leiab, et nimetatud Patendiameti otsus anda õiguskaitse kaubamärgile KEA taotlejale KEAK klassis 9, 16, 35, 41 ja 42 on väär ning vastuolus kaubamärgiseaduse (edaspidi ka KaMS) normidega. Vaidlustusavalduse esitaja leiab, et Patendiameti otsusega on rikutud tema õigusi ja seadusega kaitstud huvisid. Kaubamärgi KEA registreerimine on vastuolus kaubamärgiseaduse 10 lg 1 p-ga 2, mille kohaselt õiguskaitset ei saa kaubamärk, mis on identne või sarnane varasema kaubamärgiga, mis on saanud õiguskaitse identsete või samaliigiliste kaupade või teenuste tähistamiseks, kui on tõenäoline kaubamärkide äravahetamine tarbija poolt, sealhulgas kaubamärgi assotsieerumine varasema kaubamärgiga. Vaidlustaja leiab taotleja KEAK kaubamärgi KEA olevat sarnase tema registreeritud IKEA kaubamärkidega. Vaadeldavate kaubamärkide reproduktsioonid on alljärgnevad: IKEA 2
3 Võrreldes vaidlustaja värvilise ja tuntud kaubamärgi reproduktsiooni KEAK poolt kasutatav KEA kaubamärki reproduktsiooniga ( on reproduktsioonide võrdlus alljärgnev: Vaadeldavate kaubamärkide sarnasus põhineb eelkõige nende identsel osal -KEA ning samuti ovaali kasutusest. Reaalne kasutus sarnaneb veelgi rohkem tulenevalt sinise ja kollase värvi kasutusest. Vaidlustaja leiab, et kaubamärgiseaduse tõlgendamisel on analoogia alusel kohaldatavad Euroopa Kohtu lahendid seoses Euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiiviga 2008/95/EC 22. oktoobrist 2008 kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta. Vaidlustaja viitab Euroopa Kohtu 11. novembri 1997 otsusele (C-251/95 Sabèl BV v Puma AG, Rudolf Dassler Sport, European Court reports 1997 page I-06191). Visuaalne sarnasus Mõlema märgi domineerivad sõnad on sarnase pikkusega ning lühikesed. IKEA koosneb neljast tähest ja KEA kolmest. Märkide domineerivad sõnad erinevad vaid ühe tähe poolest, mis on vaidlustaja märgi algustäht I, ülejäänud osas on nad identsed. Lisaks on taotleja märgis all kirjas Kesk-Eesti Arenduskeskus ja veel väiksemas kirjas Central Estonian Development Center. Need kirjad on märgis esitatud täiendava elemendina ning tarbija esmatähelepanu pälvib domineeriv sõna KEA. Visuaalsest on märgid sarnased ka ovaali kujutise kasutuse tõttu. Mõlema märgi sõnad on kirjutatud ovaali sisse ning seega märgid loovad visuaalselt sarnase üldmulje. Ei saa mainimata jätta ka asjaolu, et taotleja kasutab oma kaubamärki KEA kollase ja sinise värvi kombinatsioonis, mis teeb selle märgi veelgi sarnasemaks vaidlustaja kaubamärkidega. Eeltoodus tulenevalt on vaidlustaja arvamusel, et tegemist on visuaalselt äärmiselt sarnaste märkidega. Foneetiline sarnasus Vaidlustaja IKEA kaubamärgid koosnevad kolmest silbist I-KE-A. Taotleja kaubamärgi domineeriv osa ühest silbist KEA. Vaidlustaja kaubamärgi kaks silpi KE ja A on identsed oma häälduse poolest taotleja kaubamärgi domineeriva elemendi silbiga KEA. Vaidlustaja kaubamärgi esimest tähte I hääldatakse lühidalt, ülejäänud tähti hääldatakse identselt. Vaidlustaja leiab, et I tähest, mille hääldus on vaidlustaja kaubamärgis lühike, tulenev erinevus ei ole niivõrd suur ja mõjuv, et muudaks vaadeldavaid kaubamärke foneetiliselt erinevateks. Arvestades asjaolu, et erinevus tuleb vaid lühidalt hääldatud I tähest leiab vaidlustaja, et tegemist on foneetiliselt sarnaste sõnadega. Kontseptuaalne sarnasus Mõlema märgi domineerivad sõnad on tehissõnad ja seetõttu ei oma mingit kontseptuaalset tähendust. Taotleja märgis on lisaks sõnaühendid Kesk-Eesti Arenduskeskus ja Central Estonian Development Centre, mis omavad sama tähendust. Kaupade sarnasus Vaadeldavate kaubamärkide kaupade ja teenuste loetelu klassides 9, 16, 35, 41 ja 42 on identne ja/või samaliigiline. 3
4 Vaidlustaja viitab 29. septembri aasta Euroopa Kohtu otsusele (C-39/97 Canon Kabushiki Kaisha v Metro-Goldwyn-Mayer Inc., European Court reports lehekülg I-05507, para. 17), milles Euroopa Kohus on leidnud, et väiksem sarnasuse tase kaupade või teenuste osas võib olla ülekaalutud kaubamärkidest pärineva suurema märkide sarnasusega ja vice versa. Seega vaadeldavate kaubamärkide kaupade ja teenuste identsusest tulenevalt on käesolevas vaidluses kaubamärkide äravahetamise tõenäosuse oht suurendatud. Äravahetamise tõenäosuse olemasolu Vaidlustaja viitab 29. septembri aasta Euroopa Kohtu otsusele (C-39/97 Canon Kabushiki Kaisha v Metro-Goldwyn-Mayer Inc., European Court reports lehekülg I-05507, para. 29) ja 11.novembri a. otsusele (C-251/95 Sabèl BV v Puma AG, Rudolf Dassler Sport, European Court reports 1997 page I-06191). Vaidlustaja leiab vaadeldavad kaubamärgid olevat nii visuaalselt kui ka foneetiliselt sarnased. Mõlemas märgis on domineerivad sõnad kirjutatud ovaali sisse ja sõnad erinevad vaid ühe I tähe osas, mis ei domineeri sõna hääldusel. Lisaks, tegelikult kasutab taotleja oma märki värviliselt, kasutades vaidlustaja märkidega identseid värve (sinist ja kollast), mida võib pidada Pariisi konventsiooni artikli 6bis lg 1 kohaselt vaidlustaja IKEA kaubamärkide jäljendiks. Vaidlustaja leiab, et tarbijad ei hakka viitama taotleja kaubamärgile kui KEA Kesk-Eesti Arenduskeskus Central Estonian Development Centre selle kohmakuse pärast ning kasutavad selleks vaid domineerivat elementi KEA. Seega suulisel kaubamärgi esitlusel suure tõenäosusega viitavad tarbijad taotleja kaubamärgile kasutades ainult domineerivat sõna KEA. Visuaalsel vaatlusel on sõnaühendid Kesk-Eesti Arenduskeskus ja Central Estonian Development Centre taotleja kaubamärgis märgatavad kui lisateave, kuna kaubamärgi kujundusel selgelt domineerib esiletoodud sõna KEA. Eeltoodust tulenevalt leiab vaidlustaja, et vaadeldavad kaubamärgid oma üldmuljelt sarnased. Vaidlustaja leiab, et vaadeldavad kaubamärgid on registreeritud identsete kaupade ja teenuste osas ja see asjaolu, nagu eelpool mainitud, suurendab kaubamärkide äravahetamise tõenäosuse ohtu. Vaadeldavate kaubamärkide sarnasusest tulenevalt, aga ka kaupade identsuse ja/või samaliigilisuse tõttu ning arvestades keskmist tarbija tähelepanu, on vaidlustusavalduse esitaja arvamusel, et kaubamärkide erinevused ei ole piisavalt suured, et välistada kaubamärkide äravahetamise tõenäosust sh assotsieerumist. Lähtudes eeltoodust on vaidlustusavalduse esitaja arvamusel, et eksisteerib oht, et asjasse puutuv avalikkus võib arvata, et kõnealused kaubamärgid ning nendega tähistatud kaubad pärinevad samast ettevõttest või majanduslikult seotud ettevõtetelt. Seega vaadeldavate kaubamärkide KEA ja IKEA vahel eksisteerib suur kaubamärkide äravahetamise tõenäosus. Kaubamärgi KEA registreerimine on vastuolus kaubamärgiseaduse 10 lg 1 p-ga 3, mille kohaselt õiguskaitset ei saa kaubamärk, mis on identne või sarnane varasema registreeritud või registreerimiseks esitatud kaubamärgi või valdavale enamusele Eesti elanikkonnast tuntud kaubamärgiga, millel on õiguskaitse teist liiki kaupade või teenuste tähistamiseks, kui hilisema kaubamärgiga võidakse ebaausalt ära kasutada või kahjustada varasema kaubamärgi mainet või eristusvõimet. 4
5 Vaidlustaja leiab kaubamärgi KEA olevat sarnase tema mainekate ja registreeritud varasemate IKEA kaubamärkidega. Võrreldavate märkide sarnasus on põhjendatud eespool. Euroopa Kohus on 09. jaanuari 2003 otsuses (C-292/00 Davidoff & Cie SA and Zino Davidoff SA v Gofkid Ltd, European Court reports 2003 page I-00389, para 17 ja 25) leidnud, et Esimese Nõukogu direktiivi 89/104/EEC art-le 4(4)(a) [analoogne KaMS 10 lg 1 p-le 3] ei või anda tõlgendust, mis viiks selleni, et mainekate kaubamärkide kasutamisel identsete või samaliigiliste kaupade või teenuste osas oleks selle õiguskaitse piiratum kui sama tähise kasutamisel eriliigiliste kaupade või teenuste osas. Seega KaMS 10 lg 1 p 3 võimaldab vaidlustajal ennast kaitsta IKEA kaubamärkide maine ja eristusvõime ebaausa ärakasutamise või kahjustamise vastu ka identsete ja/või samaliigiliste kaupade osas. Vaidlustaja kaubamärkidega IKEA tähistatud kaup ja teenused omavad Eestis kõrget mainet. Interbrandi poolt koostatud maailma TOP 100 kaubamärgi seas on vaidlustaja kaubamärk IKEA 28, mille väärtuseks on hinnatud 12 biljonit USD ( IKEA poode on hetkel üle 300 ja need asuvad 35 riigis. IKEA ajalugu ulatub aastasse 1943 ning hetkel töötab ettevõttes 127,000 töötajat. IKEA aasta käive oli 23,5 biljonit USD ja puhaskasum 2,7 biljonit USD (andmed võetud IKEA kaubamärgid on läbi aastate teeninud laitmatu reputatsiooni oma kaupade ja teenuste osas. Tarbijad usaldavad IKEA kaubamärgiga tähistatud kaupa/teenust ja selle kvaliteeti. Seega kaubamärgi KEA registreerimine seaks ohtu IKEA kaubamärkidega seonduva maine ning nende märkide eristusvõime. Eelkõige sellepärast, et tegemist on kahe autonoomse isikuga, mis ei ole omavahel majanduslikult seotud, kuid märkide sarnasusest tulenevalt võivad tarbijad ekslikult seostada KEA kaubamärgiga tähistatud kaupa ja/või teenust ning selle päritolu mainekate IKEA kaubamärkidega tähistatud kaupade ja/või teenustega ning selle taga seisva vaidlustajaga. Seega tekib taotlejal võimalus ebaausalt kasutada ära IKEA kaubamärkidega seostatud head mainet, sh laitmatut reputatsiooni ning usaldusväärsust. Lisaks ei ole vaidlustajal mingit võimalust kontrollida ega mõjutada taotleja poolt kaubamärgiga KEA tähistatud kaupade ja/või teenuste kvaliteeti ja sellega seotud mainet. Tekib oht, et KEA kaubamärgiga tähistatud kaubad/teenused ei vasta kõrgele IKEA kaubamärgiga seostatud mainele ja võivad seda kahjustada. Vaidlustaja on arvamusel, et KEA kaubamärgi registreerimine kahjustab tema mainekate IKEA kaubamärkide eristusvõimet. Varasema kaubamärgiga sarnase kaubamärgi registreerimine toob esile kaubamärkide äravahetamise tõenäosuse, sh assotsieerumise, mis kahjustab varasemat kaubamärki, nõrgestades tema eristusvõimet. Määrates kaubamärgi maine ja eristusvõime ebaausat ärakasutamist või kahjustamist, peab arvestama varasema märgi eristusvõimega ja mainega. Seda on kinnitanud Euroopa Kohus oma 14. septembri aasta otsuses (C-375/97 General Motors Corporation v Yplon SA, European Court reports lehekülg I-05421, para 30) milles kohus leidis, et mida suurem on varasema märgi eristusvõime ja maine, seda lihtsam on aktsepteerida, et märgile on põhjustatud kahju. Seega arvestades IKEA kaubamärkidega seotud mainet ning kõrget eristusvõimet, on mõistlik eeldada, et KEA kaubamärgi registreering ja järgnev märgi kasutus toob kaasa varasemate vaidlustaja märkide mainele ja eristusvõimele kahju ning kasutab ebaausalt nende head mainet. 5
6 Lähtudes eeltoodust on vaidlustaja arvamusel, et taotleja kaubamärgi KEA registreering on vastuolus kaubamärgiseaduse 10 lg 1 p 3 sätestatuga. Vaidlustaja on varasemate IKEA kaubamärkide omanik kaubamärgiseaduse 11 lg 1 p 6 mõistes, mille kohaselt varasem kaubamärk on Ühenduse kaubamärgimääruse alusel registreeritud kaubamärk, kui taotluse esitamise kuupäev, prioriteedikuupäev või Eesti registreeringu alusel omandatud vanemusekuupäev on varasem. Vaidlustaja varasemad IKEA Ühenduse kaubamärgid: reg nr , reg kuupäev on ; reg nr , reg kuupäev on , taotluse kuupäev ; reg nr , reg kuupäev on , taotluse kuupäev ; reg nr , reg kuupäev on ; reg nr , reg kuupäev on ; reg nr , reg kuupäev on Kaubamärgitaotluse nr M KEA esitamise kuupäev on ülalviidatud kaubamärkide registreerimisest või taotlemisest hilisem Lähtudes eeltoodust palub vaidlustaja tühistada täielikult Patendiameti otsus kaubamärgi KEA (taotluse nr M ) registreerimise kohta klassides 9, 16, 35, 41 ja 42 AS Kesk-Eesti Arenduskeskus nimele ning kohustada Patendiametit jätkama menetlust. Vaidlustusavaldusele on lisatud: 1. Inter IKEA Systems B.V. volikiri; 2. Väljatrükid reg nr , , , , , kohta; 3. Väljatrükk taotluse nr M KEA kohta; 4. Koopia kaubamärgi KEA publikatsioonist Kaubamärgilehest. Taotleja esitas oma seisukohad Taotleja vaidlustusavaldusega ei nõustunud alljärgnevatel põhjendustel (kokkuvõtlikult). Vaidlustaja väidab oma vaidlustusavalduses ekslikult, et taotleja kaubamärgi KEA KESK-EESTI ARENDUSKESKUS Central Estonian Development Centre + kuju (taotlus nr M ) registreerimine on vastuolus KaMS 10 lg 1 p-dega 2 ja 3. Vastavalt KaMS 12 lg 1 p 2 on kaubamärgi õiguskaitse ulatuse aluseks registrisse kantud kaubamärgi reproduktsioon. Kaubamärgitaotluses nr M esitatud kaubamärgi reproduktsioon on kujul: Vaidlustaja viide taotleja veebilehel avaldatud värvilisele reproduktsioonile on asjakohatu ning tööstusomandi apellatsioonikomisjoni eksitav. 6
7 Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt tuleb kaubamärkide äravahetamise tõenäosuse hindamisel tuleb arvesse võtta kõiki asjakohaseid faktoreid, sh foneetilist, visuaalset ja kontseptuaalset sarnasust ning nimetatud hinnang peab tuginema üldisele tarbijal kaubamärgist tekkivale kujutluspildile, arvestades eriti võrreldavate tähiste eristusvõimelisi ja domineerivaid komponente. Seega, tulenevalt kohtupraktikast tuleb kaubamärkide tõenäolise äravahetamise hindamisel tugineda nende kaubamärkide poolt loodud terviklikule muljele. Taotleja on seisukohal, et vaidlustaja ei ole võrrelnud käesolevas asjas vaadeldavaid kaubamärke tervikuna, mistõttu on vaidlustaja tehtud järeldused ka ebaõiged. Tervikuna aga on tähised erinevad, mis välistab nende võimaliku äravahetamise tarbijate poolt. Taotleja kaubamärkides on hulgaliselt tunnuseid, mis tervikuna muudavad vaadeldavad kaubamärgid omavahel selgelt eristatavateks. Taotleja kaubamärgis on kesksel kohal sõnad KESK-EESTI ARENDUSKESKUS ning selle lühend KEA ja Central Estonian Development Centre, mis vaidlustaja kaubamärkides puuduvad. Kaubamärgi KEA KESK-EESTI ARENDUSKESKUS Central Estonian Development Centre + kuju kujundus erineb vaidlustaja kaubamärkide kujundusest. Kaubamärkides on ovaali kasutamine triviaalne ning selle kujundi kasutamise keelamiseks puudub vaidlustajal ainuõigus. Erinevalt vaidlustaja kombineeritud kaubamärkidest, esineb taotleja kaubamärgis noole kujutis, mis lisab tähisele eristusvõimet. Lähtudes vaidlustaja lahutamispõhimõtetest, on antud juhul kaubamärkide esiosad erinevad, mis annavad antud kaubamärkidele erinevaid tunnusjooni, muutes kaubamärgid täiesti erinevateks tähisteks. Tarbija tähelepanu köidab koheselt tähise algusosa, mille kaudu ta tähist nägemismälus meelde jätab (Euroopa Esimese Astme Kohtu otsust asjas T-34/04 Plus Warenhandelsgesellschaft mbh v OHIM (TURKISH POWER v POWER) [2005], p 56). Seetõttu hinnatakse tähiste algusosi väga kõrgelt visuaalsel analüüsil ja seda eriti lühikeste sõnaliste kaubamärkide puhul ning igasugused erinevused tähiste algusosades suurendavad vaadeldavate tähiste erinevaid tunnusjooni nendele hinnangu andmisel tervikuna. Sõnade KEA ja IKEA erinev algusosa on tunnus, mis on tarbijale ka koheselt hoomatav ja eristuv. Need sõnad häälduvad erinevalt ning neil on erinev tähendus. Teadaolevalt on sõna IKEA tuletatud sellenimelise ettevõtte asutaja ja tema päritolu esitähtedest. Erinevalt sõnast IKEA on sõna KEA ka Eestis kasutatav naisenimi (vt taotleja seisukohtade lisa). Seega tervikuna on vaadeldavad kaubamärgid visuaalselt, foneetiliselt ja kontseptuaalselt erinevad. Vastavalt KaMS 12 lg 2 p 2 määratakse kaubamärgi õiguskaitse ulatus kaupade ja teenuste suhtes registrisse kantud kaupade ja teenuste loeteluga. Kaubamärgitaotlus nr M on esitatud järgmiste kaupade ja teenuste suhtes: Klass 9 Klass 16 teadusotstarbelised, merendus-, geodeesia-, foto-, filmi-, optika-, kaalumis-, mõõte-, signalisatsiooni-, kontrolli-, pääste- ja õppevahendid ning -seadmed; elektrijuhtimis-, -jaotus-, -muundamis-, -akumuleerimis-, -reguleerimis- ja kontrollseadmed ja - vahendid; teksti, heli või kujutise salvestus-, edastus- ja taasesitusaparatuur; optilised ja magnetilised andmekandjad, v.a tarkvara sisaldavad; audio- ja audiovisuaalsed salvestused, v.a tarkvara sisaldavad; kompaktplaadid, laserplaadid, CD-ROMid, v.a tarkvara sisaldavad; kassetid, heliplaadid; elektroonilised raamatud ja trükised; magnetilised identifitseerimiskaardid; andmetöötlusseadmed, arvutusmasinad, infotöötlusseadmed ja arvutid. paber, papp (kartong) ja nendest valmistatud tooted, mis ei kuulu teistesse klassidesse; trükised, trükitooted, v.a kasutusjuhendid; kalendrid, käsiraamatud, 7
8 Klass 35 Klass 41 Klass 42 märkmikud; diagrammid, graafilised kujutised, arvutustabelid, loendid, nimestikud, registrid, plaanid, projektid, v.a kasutusjuhendid; köitematerjal; fotod; kontoritarbed; kirjatarbed; majapidamis- ja kantseleiliimid; kunstnikutarbed; pintslid (maalimiseks); kirjutusmasinad ja kantseleitarbed (v.a mööbel); õppematerjalid ja näitvahendid (v.a aparaadid); paberist ja plastist pakkematerjal, mis ei kuulu teistesse klassidesse, plastiklehed, pakkimis- ja pakendamiskotid ning -taskud; trükitüübid; klišeed. reklaam, sealhulgas teiste teenuste reklaam, reklaampindade üürimine, reklaammaterjalide ettevalmistamine ja levitamine; ärijuhtimine; kontoriteenused, sh dokumentide paljundamine; kaubandusteenused, sealhulgas Interneti vahendusel, kaupade jae- ja hulgimüük (kolmandatele isikutele); kaubanduslik vahendustegevus, eksport-import; hanketeenused teistele ettevõtetele (kaupade ja teenuste ostmine); prospektide ja näidiste levitamine; müügikampaaniad; äri- ja kaubandusinfo; äriuuringud ja -hinnangud; ärijuhtimine, tööstus- ja kaubandusettevõtete abistamine ärilises asjaajamises ja kaubandustegevuses; kirjalike teadete ja registreeringute registreerimise, ümberkirjutamise, koostamise, kompileerimise ja süstematiseerimise teenused; matemaatiliste või statistikaandmete kompileerimise ja kasutamise teenused; tekstitöötluse ja arvutifailide administreerimine; kaubandus- ja reklaamnäituste korraldamine; eelnimetatud teenustega seotud info- ja konsultatsiooniteenused. haridus- ja kasvatusteenused; kutsenõustus; väljaõpe, treening (demonstratsioonid); inimeste intellektuaalsete võimete arendamise teenused; meelelahutus- ja ajaviiteteenused; kultuurialane tegevus; trükiste ja tekstide kirjastamine, avaldamine, tõlkimine; elektronraamatute ja -ajakirjade kirjastamine arvutivõrgus; elektronväljaannete pakkumine arvutivõrgus; konverentside, seminaride korraldamine ja läbiviimine; kultuuri- ja haridusnäituste korraldamine; haridus- või meelelahutusvõistluste korraldamine; heli ja/või kujutise salvestamise teenused; eelnimetatud teenustega seotud info- ja konsultatsiooniteenused. teaduslikud ja tehnoloogilised uurimused ja projekteerimine teenusena; eelnimetatud teenustega seotud info- ja konsultatsiooniteenused; informatsiooni pakkumine (mis ei kuulu teistesse klassidesse), mida pakutakse arvutivõrgus arvuti andmebaasist Interneti kodulehekülgede abil või arvutivõrgu või muude sidevõrkude kaudu. Vaidlustaja väitel on vaadeldavate kaubamärkide kaupade ja teenuste loetelu identne ja/või samaliigiline. Samas ei ole vaidlustaja vaevunud vaadeldavaid kaupu ja teenuseid omavahel võrdlema. KaMS 10 lg 1 p 2 kohaldamisel on kaupade ja/või teenuste identsus ja/või samaliigilisus oluline õigust välistav asjaolu, kuid see asjaolu on vaidlustaja poolt jäetud täiesti analüüsimata. Kuna vaidlustusavaldus on selles osas põhjendamata, tuleb juba ainuüksi seetõttu jätta vaidlustusavaldus rahuldamata. Vaidlustaja väiteid KaMS 10 lg 1 p 3 osas on paljasõnalised ja põhjendamata. Tööstusomandi õiguskorralduse aluste seaduse (edaspidi TÕAS) 44 lg 2 p 4 kohaselt peab vaidlustusavalduses sisalduma põhjendus õigusrikkumise kohta ning tulenevalt TÕAS 44 lg 3 p 3 on vaidlustaja kohustatud põhjendama oma väiteid vastavate tõenditega. Kaebaja viide KaMS 10 lg 1 p 3 ei vabasta vaidlustajat sisuliste argumentide ning tõendite esitamise kohustusest. Taotleja palub antud vaidlustusavalduse läbivaatamisel arvestada sellega, et taotleja kaubamärk ja vastandatud kaubamärk on pikka aega koos eksisteerinud, ilma et vaidlustaja oleks pidanud vajalikuks nõuda taotleja kaubamärgi kasutamise keelamist või et taotleja kaubamärk oleks tarbijais segadust põhjustatud. See asjaolu on kinnituseks, et vaadeldavad kaubamärgid on erinevad ning vaidlustusavaldus on alusetu. 8
9 Kokkuvõtteks on taotleja seisukohal, et kaubamärgi KEA KESK-EESTI ARENDUSKESKUS Central Estonian Development Centre + kuju osas ei esine KaMS 10 lg 1 p-des 2 ja 3 sätestatud õiguskaitse andmist välistavaid asjaolusid ning leiab, et vaidlustusavaldus tuleb rahuldamata jätta. Seisukohtadele oli lisatud: väljatrükk veebilehelt nimi.ee tüdrukute nimede kohta Eestis 1 lehel esitas taotleja avalduse, milles kinnitab, et taotleja on piiranud kaubamärgitaotluses nr M esitatud kaupade ja teenuste loetelu. Nüüdseks hõlmab nimetatud kaubamärgitaotlus üksnes järgmisi teenuseid: Klass 41: haridusteenused, koolitusteenused; täiskasvanute täiend- ja ümberõpe; kutsenõustus. Avaldusele oli lisatud Patendiameti vastavasisuline teade nr 7/M ning kehtiv väljatrükk kaubamärkide andmebaasist, mis kinnitab kaubamärgitaotluse nr M andmete vastavat muutumist esitas vaidlustaja vastuse taotleja seisukohtadele ja Turu-uuringute AS läbiviidud kaks uuringut. Esimene uuring käsitleb IKEA kaubamärkide tuntust Eestis. Selle uuringu tulemusena on näha, et üle 50% eesti elanikkonnast tunneb IKEA kaubamärki (vaidlustaja vastuse Lisa 1). Teine uuring käsitleb IKEA kaubamärgi mainet Eestis. 73% vastanutest pidas IKEA kaubamärki mainekaks või pigem mainekaks (Lisa 2). Vaidlustaja samuti lisas IKEA Systems B.V. peajuristi Gabrielle Olsson Skalin kirjaliku tunnistuse IKEA kaubamärgi maine ja tuntuse kohta koos eestikeelse tõlkega (Lisa 3). Eeltoodud materjalidest tulenevalt leiab vaidlustaja, et IKEA kaubamärk on üldtuntud ning palub apellatsioonikomisjonil lugeda IKEA kaubamärk Eestis üldtuntuks. Lisaks leiab vaidlustaja, et eeltoodud materjal tõendab IKEA kaubamärgi maine olemasolu Eestis. Taotleja esitas Patendiametile taotluse piirata vaidlustatud kaubamärgi loetelu ning uus piiratud loetelu hõlmab vaid klassi 41 teenuseid (haridusteenused, koolitusteenused; täiskasvanute täiend- ja ümberõpe; kutsenõustus). Seega tuleb käesolevas vaidluses võrrelda vaid eeltoodud teenuste sarnasust määramaks äravahetamise tõenäosuse olemasolu. Vaidlustaja leiab, et eeltoodud teenused on identsed ja või sarnased vaidlustaja Euroopa Ühenduse kaubamärgiregistreeringute nr IKEA ja nr klassi 41 teenustega educational courses (haridusalased kursused). Vaidlustaja viitab 29. septembri aasta Euroopa Kohtu otsusele (C-39/97 Canon Kabushiki Kaisha v Metro-Goldwyn-Mayer Inc., European Court reports lehekülg I-05507, para. 17), milles Euroopa Kohus on leidnud, et väiksem sarnasuse tase kaupade või teenuste osas võib olla ülekaalutud kaubamärkidest pärineva suurema märkide sarnasusega ja vice versa. Seega vaadeldavate kaubamärkide teenuste identsusest tulenevalt on käesolevas vaidluses kaubamärkide äravahetamise tõenäosuse oht suurendatud. Vaadeldavate kaubamärkide sarnasusest tulenevalt, aga ka teenuste identsuse ja/või samaliigilisuse tõttu ning arvestades keskmist tarbija tähelepanu, on vaidlustusavalduse esitaja 9
10 arvamusel, et kaubamärkide erinevused ei ole piisavalt suured, et välistada kaubamärkide äravahetamise tõenäosust sh assotsieerumist. Lähtudes eeltoodust on vaidlustusavalduse esitaja arvamusel, et eksisteerib oht, et asjasse puutuv avalikkus võib arvata, et kõnealused kaubamärgid ning nendega tähistatud kaubad pärinevad samast ettevõttest või majanduslikult seotud ettevõtetelt. Seega vaadeldavate kaubamärkide KEA ja IKEA vahel eksisteerib suur kaubamärkide äravahetamise tõenäosus. Vaidlustaja leiab jätkuvalt, et kaubamärgi KEA registreerimine on vastuolus kaubamärgiseaduse 10 lg 1 p-ga 3. Vaidlustaja viitab vaidlustusavalduses esitatud seisukohtadele maine ärakasutamise ja kahjustamise osas ning tugineb esitatud uuringutele ja kirjalikule tunnistusele tõendamaks, et IKEA kaubamärk omab Eestis mainet. Seega arvestades IKEA kaubamärkidega seotud mainet ning kõrget eristusvõimet, on mõistlik eeldada, et KEA kaubamärgi registreering ja järgnev märgi kasutus toob kaasa varasemate vaidlustaja märkide mainele ja eristusvõimele kahju ning kasutab ebaausalt nende head mainet. Lähtudes ülaltoodust ja juhindudes kaubamärgiseaduse 10 lg 1 p-dest 2 ja 3, 41 lg-test 2 ja 3 palub vaidlustaja jätkuvalt tühistada täielikult Patendiameti otsus kaubamärgi KEA (taotluse nr M ) registreerimise kohta AS Kesk-Eesti Arenduskeskus nimele ning kohustada Patendiametit jätkama menetlust esitas vaidlustaja oma lõplikud seisukohad esitas taotleja oma lõplikud seisukohad. Komisjon alustas lõppmenetlust käesolevas asjas Komisjoni seisukohad ja otsus Komisjon, tutvunud menetlusosalise seisukohtadega ning hinnanud esitatud tõendeid kogumis, leiab, et vaidlustusavaldus ei kuulu rahuldamisele. Patendiamet on vastu võtnud otsuse registreerida taotleja nimele kaubamärk KEA KESK-EESTI ARENDUSKESKUS Central Estonian Development Centre + kuju (taotlus nr M ) klassides 9, 16, 35, 41 ja 42. Registreerimise ulatust on taotleja hiljem piiratud klassiga 41. Vaidlustajale kuulub mitmeid sõna IKEA sisaldavaid kaubamärke: IKEA (sõnamärk), Euroopa Ühenduse kaubamärgiregistreering nr , reg kuupäev , sh klassis 41 teenuste osas - Educational courses; publication and issuing of books, journals and magazines, all with relation to furniture, furnishings and articles for interior decoration, home and family; (kujutismärk), Euroopa Ühenduse kaubamärgiregistreering nr , reg kuupäev , klassis 41 teenuste osas - Educational courses; publication and 10
11 issuing of books, journals and magazines, all with relation to furniture, furnishings and articles for interior decoration, home and family; IKEA (sõnamärk), Euroopa Ühenduse kaubamärgiregistreering nr , reg kuupäev , taotluse kuupäev , sh klassi 9 ja 35 kuuluvate kaupade ja teenuste osas; (kujutismärk), Euroopa Ühenduse kaubamärgiregistreering nr , reg kuupäev , taotluse kuupäev , sh klassi 9 ja 35 kuuluvate kaupade ja teenuste osas; (kujutismärk), Euroopa Ühenduse kaubamärgiregistreering nr , reg kuupäev , sh klassi 16, 35, 41 ja 42 kuuluvate kaupade ja teenuste osas; (kujutismärk), Euroopa Ühenduse kaubamärgiregistreering nr , reg kuupäev , klassi 42 kuuluvate teenuste osas; (kujutismärk), Euroopa Ühenduse kaubamärgiregistreering nr , reg kuupäev , klassi 35 kuuluvate teenuste osas. KaMS 11 lg 1 p 2 kohaselt on varasem kaubamärk registreeritud kaubamärk, kui taotluse esitamise kuupäev või prioriteedikuupäev on varasem. Vaidlust ei ole selles, et vaidlustaja kaubamärgid on varasemad. Vaidlustaja leiab, et taotleja kaubamärgile õiguskaitse andmine on vastuolus KaMS 10 lg 1 p-dega 2 ja 3. KaMS 10 lg 1 p 2 kohaselt ei saa õiguskaitset kaubamärk, mis on identne või sarnane varasema kaubamärgiga, mis on saanud õiguskaitse identsete või samaliigiliste kaupade või teenuste tähistamiseks, kui on tõenäoline kaubamärkide äravahetamine tarbija poolt, sealhulgas kaubamärgi assotsieerumine varasema kaubamärgiga on taotleja piiranud kaubamärgitaotluses nr M esitatud kaupade ja teenuste loetelu. Taotleja kaubamärgitaotlus hõlmab piiramise järgselt üksnes järgmisi teenuseid klassis 41: haridusteenused, koolitusteenused; täiskasvanute täiend- ja ümberõpe; kutsenõustus. Vaidlustaja leiab, et eeltoodud teenused on identsed ja/või sarnased vaidlustaja Euroopa Ühenduse kaubamärgiregistreeringute nr IKEA ja nr klassi 41 teenustega educational courses (haridusalased kursused). Sellega on vaidlustaja tunnistanud, et käesolevas vaidluses on KaMS 10 lg 1 p 2 tõlgendamisel asjassepuutuvad vaidlustaja kaubamärgid: IKEA (sõnamärk), Euroopa Ühenduse kaubamärgiregistreering nr , reg kuupäev , sh klassis 41 teenuste osas - Educational courses; publication and issuing of 11
12 books, journals and magazines, all with relation to furniture, furnishings and articles for interior decoration, home and family; (kujutismärk), Euroopa Ühenduse kaubamärgiregistreering nr , reg kuupäev , klassis 41 teenuste osas - Educational courses; publication and issuing of books, journals and magazines, all with relation to furniture, furnishings and articles for interior decoration, home and family; Eksitav on vaidlustaja lähenemine oma avaldustes ja seisukohtades, kui ta keskendub taotleja kaubamärgi lühinimetusele KEA. Sellise lühendi kasutamine ei ole põhjendatud, vaid sellega püütakse tõenäoliselt tekitada komisjonis muljet vaidlustaja ja taotleja kaubamärkide vahelisest sarnasusest, mida tegelikult ei ole. Vastavalt KaMS 12 lg 1 p 2 on kaubamärgi õiguskaitse ulatuse aluseks registrisse kantud kaubamärgi reproduktsioon. Kaubamärgitaotluses nr M esitatud kaubamärgi reproduktsioon on kujul: Vaidlustaja viide taotleja veebilehel avaldatud värvilisele reproduktsioonile ei ole põhjendatud, kuna veebilehel viidatud tähis ei ole käesoleva vaidluse objektiks. Komisjon nõustub, et võrreldavate kaubamärkidega hõlmatud teenuseid Educational courses (haridusalased teenused) ning haridusteenused, koolitusteenused; täiskasvanute täiend- ja ümberõpe; kutsenõustus võib pidada samaliigilisteks. Samas märgib komisjon, et vaidlustaja ei ole võrrelnud käesolevas asjas vaadeldavaid kaubamärke tervikuna. Tervikuna on tähised erinevad, mis välistab nende võimaliku äravahetamise tarbijate poolt. Taotleja kaubamärkides on hulgaliselt tunnuseid, mis tervikuna muudavad vaadeldavad kaubamärgid omavahel selgelt eristatavateks. Taotleja kaubamärk on kombineeritud kaubamärk. Kaubamärk koosneb kujundist, sõnadest KEA, KESK-EESTI ARENDUSKESKUS, Central Estonian Development Centre. KEA on ettevõtte nime esitähtedest moodustatud akronüüm, KESK-EESTI ARENDUSKESKUS on ettevõtte ärinimi ja Central Estonian Development Centre on ärinime ingliskeelne tõlge. AS Kesk-Eesti Arenduskeskus on kantud ettevõtlusregistrisse ning äriregistrisse ning on kasutanud tähist KEA alates 1993.a. Võttes arvesse, et kaubamärgi õiguskaitse ulatuse aluseks on kaubamärgi reproduktsioon, siis peab keskmine Eesti tarbija taotletavat kaubamärki KEA just kaubamärgi koosseisus sisalduva ärinime akronüümiks, s.o tähiseks, mis on moodustatud sõnade Kesk-Eesti Arenduskeskus algustähtedest, mis välistab taotleja kaubamärgi ja vaidlustaja kaubamärkide segiajamise võimaluse. Komisjoni hinnangul on sõnade KEA ja IKEA erinev algusosa tunnus, mis on tarbijale koheselt hoomatav ja eristuv. Need sõnad häälduvad erinevalt ning neil on erinev tähendus. Teadaolevalt on sõna IKEA tuletatud sellenimelise ettevõtte asutaja ja tema päritolu esitähtedest. Erinevalt sõnast IKEA on sõna KEA lisaks taotleja ärinime akronüümiks olemisele ka Eestis kasutatav naisenimi. 12
13 Kaubamärkide esiosad on erinevad ja annavad kaubamärkidele erinevaid tunnusjooni, muutes kaubamärgid erinevateks tähisteks. Tarbija tähelepanu köidab tähise vaatlemisel koheselt tähise algusosa, mille kaudu ta tähise nägemismälus meelde jätab. Seetõttu tuleb tähiste algusosadele omistada visuaalsel analüüsil oluline tähtsus ja seda eriti lühikesi sõnu sisaldavate kaubamärkide puhul. Teisisõnu, igasugused erinevused tähiste algusosades suurendavad oluliselt vaadeldavate tähiste eristatavust. Taotleja kaubamärgi kujundus erineb vaidlustaja kombineeritud kaubamärkide kujundusest. Kaubamärkides on ovaali kasutamine laialt levinud ning sellise kujundi kasutamise keelamiseks puudub vaidlustajal ainuõigus. Erinevalt vaidlustaja kombineeritud kaubamärkidest, esineb taotleja kaubamärgis noole kujutis, mis lisab tähisele eristusvõimet. Seega tervikuna on vaadeldavad kaubamärgid visuaalselt, foneetiliselt ja kontseptuaalselt erinevad määral, et kaubamärkide äravahetamist või assotsieerumist ei saa pidada tõenäoliseks, ning KaMS 10 lg 1 p 2 kohaldamiseks puudub alus. KaMS 10 lg 1 p 3 kohaselt ei saa õiguskaitset tähis, mis on identne või sarnane varasema registreeritud või registreerimiseks esitatud kaubamärgi või valdavale enamusele Eesti elanikkonnast tuntud kaubamärgiga, millel on õiguskaitse teist liiki kaupade või teenuste tähistamiseks, kui hilisema kaubamärgiga võidakse ebaausalt ära kasutada või kahjustada varasema kaubamärgi mainet või eristusvõimet, mis oli omandatud hilisema kaubamärgi registreerimise taotluse esitamise kuupäevaks või prioriteedikuupäevaks. Vaidlustaja kaubamärgi tuntust ja mainet tuleb seega hinnata taotleja kaubamärgi registreerimise taotluse esitamise kuupäeva seisuga, ehk seisuga Vaidlustaja ei tegutse Eestis ning vaidlustaja tõenditest ei nähtu, et taotleja kaubamärgiga kasutakse ebaausalt ära või kahjustatakse vaidlustaja kaubamärgi mainet või eristusvõimet. Hindamaks, kas taotleja ja vaidlustaja kaubamärgid on piisavalt sarnased KaMS 10 lg 1 p 3 tähenduses, peaks vaidlustaja kaubamärk (kaubamärgid) olema saanud Eestis üldtuntuks ja mainekaks enne taotleja kaubamärgitaotluse esitamist , kuid vaidlustaja ei ole neid asjaolusid tõendanud. Vaidlustaja ei ole ka määratlenud, milliste konkreetsete kaupade või teenuste osas on tema kaubamärk väidetavalt üldtuntuse/maine saavutanud. On tähelepanuväärne, et isegi a aprillis läbiviidud uuringust ei nähtu vaidlustaja kaubamärgi seotust taotleja kaubamärgi teenustega "haridusteenused, koolitusteenused; täiskasvanute täiend- ja ümberõpe; kutsenõustus". Esitatud uuringutest ei selgu ka see, milliste vaidlustaja kaubamärkide osas uuringut läbi viidi. Uuringutes on uuritavat kaubamärki nimetatud abstraktselt Ikea kaubamärgiks. Tuntuse uuringu 71% küsitletutest seostas abstraktset Ikea kaubamärki otsesõnaliselt sisustuskaupade tootmise ja müügiga. Vastused, mis olid kodeeritud muu alla näitasid, et enamikel juhtudel seostatakse Ikeat ikkagi kodukaupade, eriti mööbliga. Seega uuringu läbiviija liitis tulemusele 71%juurde 15% (vastusevariant muu ) ja väitis, et 86% nendest, kes Ikea kaubamärki teavad, seostavad seda sisustus- ja kodukaupadega. Samuti on uurijad leidnud, et suured erinevused on täheldatavad vastajate elukoha lõikes, mis lubab järeldada, et Ikea kaubamärgi tundmine on sõltuvuses piirkonnast, kus vastajad elavad. Seega esitatud uuringuga ei saa kindlaks teha mis aja seisuga ja millised Ikea kaubamärgid ja mis kaupade ja teenuste osas on muutunud Eestis üldtuntuks. Tuntuse uuringust võib eeldada, et Ikea kaubamärgi tuntust ja mainet Eestis seisuga aprill 2012 saab seostada sisustus- ja kodukaupadega. Maine uuringust ei selgu, mis valdkonnas on Ikea kaubamärk maine omandanud ja milline maine see on. 13
14 Uuringutest ega muudest vaidlustaja esitatud tõendist ei nähtu, millisel moel taotleja kaubamärk haridusteenuste, koolitusteenuste; täiskasvanute täiend- ja ümberõppe; kutsenõustuse valdkonnas võib ebaausalt ära kasutada või kahjustada vaidlustaja sisustus- ja kodukaupadega seostavaid kaubamärkide mainet või eristusvõimet. Kuna vaidlustaja ei ole tõendanud oma kaubamärkide üldtuntust või mainet seisuga , siis ei ole tõendatud ka see, et taotleja võib vaidlustaja kaubamärkide mainet või eristusvõimet ebaausalt ära kasutada või kahjustada, ning seega puudub alus KaMS 10 lg 1 p 3 kohaldamiseks. Eeltoodu alusel ja juhindudes TÕAS 61 lg-st 1 komisjon Jätta vaidlustusavaldus rahuldamata. o t s u s t a s: Vaidlustusavalduse menetlusosaline, keda ei rahulda komisjoni otsus ja kes soovib jätkata vaidlust menetlusosaliste vahel hagimenetluse korras, võib esitada hagi kolme kuu jooksul komisjoni otsuse avaldamisest arvates. Hageja teavitab viivitamata komisjoni hagi esitamisest. Kui hagi ei ole esitatud, jõustub komisjoni otsus kolme kuu möödumisel otsuse avaldamisest ja kuulub täitmisele. Kui hagi esitatakse, kuid kohus ei võta hagi menetlusse, jätab hagi läbi vaatamata või lõpetab menetluse otsust tegemata, jõustub komisjoni otsus vastava kohtumääruse jõustumise hetkest, kui kohtumäärusest ei tulene teisiti. Allkirjad: E. Sassian S. Sulsenberg P. Lello 14
JUSTIITSMINISTEERIUM TÖÖSTUSOMANDI APELLATSIOONIKOMISJON OTSUS nr 1310-o Tallinnas 28. septembril 2012. a. Tööstusomandi apellatsioonikomisjon (edaspidi komisjon), koosseisus Kerli Tillberg (eesistuja),
ISSN 1022-0852 (trükis) ISSN 2228-3587 (võrguväljaanne) K2014 EESTI VABARIIK EESTI P A PATENDIAMETI AMETLIK VÄLJAANNE
ISSN 1022-0852 (trükis) ISSN 2228-3587 (võrguväljaanne) EESTI VABARIIK EESTI KAUBAMÄRGILEHT K2014 P A 1 EE STI PATENDIAMET PATENDIAMETI AMETLIK VÄLJAANNE TALLINN ISSN 1022-0852 (trükis) ISSN 2228-3587
LECTURE 4 Relative Grounds
LECTURE 4 Relative Grounds REQUIRED READING T. Aplin and J. Davis, Intellectual Property Law (OUP, 2013), Ch. 7. L. Bently and B. Sherman, Intellectual Property Law, 4 th ed. (OUP, 2014), Ch. 38. W. Cornish,
EU- declaration of conformity
1(4) Issued 1.12.2011 EU- declaration of conformity Formulated according to Construction Product Directive (CPD) 89/106/EEC. We assure that mineral wool products mentioned below will fulfil as thermal
Laste kehaline karistamine ja hälbivus
Uno Traat: Eesti peaks võtma vastu laste kehalist karistamist keelustava seaduse. Laste kehaline karistamine ja hälbivus U n o T r a a t Sisekaitseakadeemia kriminoloogia ja sotsioloogia õppetooli lektor

matches: Kohus Kohus Kohus kohus Kohus kohus


Eriolukorra seadus – Riigi Teataja
Eriolukorra seadus (lühend - EOS)
Eriolukorra seadus - sisukord
§ 2 Eriolukorra väljakuulutamise alus ja tingimused
§ 3 Loodusõnnetus
§ 4 Katastroof
§ 5 Nakkushaiguse levik
§ 6 Päästetööd
§ 7 Eriolukorra piirkond
§ 8 Füüsiliste isikute õiguste ja vabaduste piiramine eriolukorra ajal
§ 9 Õigusaktide kehtivus eriolukorra ajal
§ 91 Haldusmenetluse seaduse kohaldamine
2 ERIOLUKORRA VÄLJAKUULUTAMISE JA LÕPETAMISE KORD
§ 10 Vabariigi Valitsuse teavitamine loodusõnnetusest, katastroofist ja nakkushaiguse levikust
§ 11 Vabariigi Valitsuse kriisikomisjoni ülesanded
§ 12 Eriolukorra väljakuulutamise kord
§ 13 Vabariigi Valitsuse määrus eriolukorra väljakuulutamise kohta
§ 14 Eriolukorra väljakuulutamisest teatamine
§ 15 Eriolukorra piirkonna muutmine
§ 16 Kaitsejõudude kasutamine eriolukorra ajal
3 ERIOLUKORDA KORRALDAVATE ORGANITE PÄDEVUS, ERIOLUKORRA AJAL RAKENDATAVAD ABINÕUD JA ISIKUTE KOHUSTUSED
§ 18 Vabariigi Valitsuse ja peaministri pädevus
§ 19 Eriolukorra juht
§ 20 Päästetööde juht
§ 21 Füüsiliste isikute rakendamine päästetöödel eriolukorra ajal
§ 22 Valla- ja linnavalitsuse ülesanded eriolukorra ajal
§ 23 Massiteabevahendite valdajate kohustused eriolukorra ajal
4 HÜVITAMISE TINGIMUSED JA ISIKUTE SOTSIAALSED TAGATISED
§ 24 Hüvitamise tingimused
§ 25 Eriolukorra ajal päästetöödel rakendatud füüsiliste isikute töö tasustamine
§ 26 Töötajate päästetöödele üleviimise tingimused
§ 27 Päästetöödel töötanud isikute sotsiaalsed tagatised
§ 28 Päästetöödel isikutega toimunud õnnetusjuhtumite uurimise kord
§ 281 Eriolukorra ajal epideemiatõrje nõuete rikkumine
§ 282 Eriolukorras kehtestatud nõuete rikkumine
§ 283 Menetlus
§ 29 Vastutuse liigid
§ 30 Sanitaar-epideemiatõrje eeskirjade ja normide rikkumine
§ 31 Eriolukorda korraldava õigusakti eiramine
§ 32 Haldusõiguserikkumise protokolli koostamise ja karistuse määramise õigus
§ 33 Menetlus haldusõiguserikkumiste asjades
§ 34 Halduskaristuse ajaline kehtivus
RT I 1996, 8, 164
16.06.1999 RT I 1999, 57, 598 01.01.2000
Käesolev seadus sätestab loodusõnnetuse ja katastroofi korral ning nakkushaiguse leviku tõkestamisel vajalike abinõude rakendamiseks:
1) eriolukorra väljakuulutamise aluse, tingimused ja korra ning eriolukorda korraldavate organite pädevuse;
2) eriolukorra ajal rakendatavad abinõud ning isikute õigused, kohustused ja vastutuse eriolukorra ajal.
§ 2. Eriolukorra väljakuulutamise alus ja tingimused
(1) Eriolukorra riigis või selle osas kuulutab välja Vabariigi Valitsus Eesti Vabariigi põhiseaduse paragrahv 87 punkti 8 alusel loodusõnnetuse ja katastroofi korral või nakkushaiguse leviku tõkestamiseks.
(2) Eriolukord kuulutatakse välja tingimusel, et loodusõnnetuse ja katastroofi korral või nakkushaiguse leviku tõkestamiseks on vaja viivitamatult rakendada ulatuslikke abinõusid, sealhulgas päästetöid, ning ohu kõrvaldamine ja kannatanute abistamine ei ole võimalik käesolevas seaduses sätestatud abinõusid rakendamata.
§ 3. Loodusõnnetus
Loodusõnnetuse all mõistetakse käesolevas seaduses loodusjõudude tegevusest põhjustatud hävingulise toimega sündmusi, sealhulgas äkilise hävingulise toimega sündmusi, mis seavad ohtu elu, tervise, loodus- või tootmiskeskkonna.
§ 4. Katastroof
Katastroofi all mõistetakse käesolevas seaduses äkilise hävingulise toimega sündmusi, mis seavad ohtu elu, tervise, loodus- või tootmiskeskkonna ja mis seisnevad:
1) paikkonna keemilises, radioaktiivses või muus saastamises;
2) tööstuslikus suurõnnetuses, sealhulgas elektrijaamade ja kaevanduste, samuti gaasijuhtmete, side-, kommunaal- või elektrivõrkude avariides;
3) ulatuslikus tulekahjus või plahvatuses;
4) ulatuslikus laeva-, lennuki-, rongi- või muu transpordivahendi õnnetuses;
5) muus ulatuslikus õnnetuses või avariis.
§ 5. Nakkushaiguse levik
Nakkushaiguse leviku all mõistetakse käesolevas seaduses:
1) taudina, kaasa arvatud loomataudina, levivat eluohtlikku nakkushaigust, mille tagajärg on massiline haigestumine ja mille puhul on vaja rakendada ulatuslikke tõrjeabinõusid;
2) rahvusvaheliselt kontrollitava, taudina levida võiva eriti ohtliku nakkushaiguse Eestisse toomist, mille leviku tõkestamiseks on vaja kohe rakendada ulatuslikke tõrjeabinõusid massilise haigestumise vältimiseks.
[RT I 1999, 57, 598 - jõust. 01.01.2000]
§ 6. Päästetööd
Päästetööd käesoleva seaduse mõistes on:
§ 7. Eriolukorra piirkond
Eriolukorra piirkond on:
1) riigi territoorium, kui eriolukord on välja kuulutatud kogu riigis;
2) vastava maakonna, linna või valla territoorium, kui eriolukord on välja kuulutatud osal riigi territooriumist.
§ 8. Füüsiliste isikute õiguste ja vabaduste piiramine eriolukorra ajal
(1) Eriolukorra ajal, mis on välja kuulutatud seoses loodusõnnetuse või katastroofiga, võib käesoleva seaduse paragrahvides 18, 19 ja 20 sätestatud korras:
1) piirata füüsiliste isikute õigust vabalt liikuda eriolukorra piirkonnas;
2) avaliku korra kaitseks ja liiklusohutuse tagamiseks keelata füüsilistel isikutel koguneda ja koosolekuid pidada eriolukorra piirkonnas;
3) kohustada füüsilisi isikuid töötama päästetöödel.
(2) Eriolukorra ajal, mis on välja kuulutatud nakkushaiguste leviku tõkestamiseks, võib käesoleva seaduse paragrahvides 18, 19 ja 20 sätestatud korras:
1) piirata füüsiliste isikute õigust vabalt liikuda ja Eestisse sisse sõita;
2) keelata füüsilistel isikutel koguneda ja koosolekuid pidada eriolukorra piirkonnas;
(3) Eriolukorra piirkonnas võib käesoleva seaduse paragrahvis 20 sätestatud korras päästetöödel tervise ja avaliku korra kaitseks piirata füüsilise isiku õigust elu- või muu ruumi või territooriumi puutumatusele.
4) Igaühel on õigus pöörduda oma õiguste ja vabaduste rikkumise korral kohtusse.
§ 9. Õigusaktide kehtivus eriolukorra ajal
(1) Eriolukorra ajal kehtivad seadused ja muud õigusaktid niivõrd, kuivõrd käesolevas seaduses ei sätestata teisiti.
(2) Õigusaktid, mis on kehtestatud eriolukorra ajal käesoleva seaduse paragrahvide 18, 19 ja 20 alusel, kaotavad kehtivuse üheaegselt eriolukorra lõppemisega ilma sellest eraldi teatamata.
§ 91. Haldusmenetluse seaduse kohaldamine
2. peatükk ERIOLUKORRA VÄLJAKUULUTAMISE JA LÕPETAMISE KORD
§ 10. Vabariigi Valitsuse teavitamine loodusõnnetusest, katastroofist ja nakkushaiguse levikust
Vabariigi Valitsust teavitavad loodusõnnetusest, katastroofist ja nakkushaiguse levikust riigiasutused ning valla- ja linnavalitsused Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras.
§ 11. Vabariigi Valitsuse kriisikomisjoni ülesanded
Vabariigi Valitsuse moodustatud kriisikomisjoni ülesanded abinõude rakendamisel seoses loodusõnnetuse, katastroofi ja nakkushaiguse levikuga on:
2) teabe analüüsimine ning analüüsitulemuste esitamine peaministrile koos ohu prognoosimise, ennetamise ja kõrvaldamise kavaga;
3) arvamuse andmine Vabariigi Valitsusele ohueelse seisundi, tekkinud ohu iseloomu, ulatuse ja kõrvaldamise ning eriolukorra väljakuulutamise vajaduse kohta;
4) arvamuse andmine Vabariigi Valitsusele ja eriolukorra juhile abinõude rakendamise kohta eriolukorra ajal, samuti eriolukorra lõpetamise vajaduse kohta.
§ 12. Eriolukorra väljakuulutamise kord
(1) Eriolukorra väljakuulutamise otsustamiseks kutsub peaminister või tema äraolekul teda asendav minister viivitamatult kokku Vabariigi Valitsuse istungi, kus kuulatakse ära Vabariigi Valitsuse kriisikomisjoni arvamus eriolukorra väljakuulutamise vajaduse kohta.
(2) Vabariigi Valitsuse määruse eelnõu eriolukorra väljakuulutamise kohta esitab Vabariigi Valitsusele otsustamiseks peaminister või tema äraolekul teda asendav minister.
(3) Vabariigi Valitsus kuulutab eriolukorra välja kogu riigi või vastava maakonna, linna või valla territooriumil.
§ 13. Vabariigi Valitsuse määrus eriolukorra väljakuulutamise kohta
(1) Vabariigi Valitsuse määruses eriolukorra väljakuulutamise kohta sätestatakse:
1) eriolukorra väljakuulutamine vastavalt Eesti Vabariigi põhiseaduse paragrahv 87 punktile 8;
4) eriolukorra juhiks ministri nimetamine, kelle pädevusse kuulub põhiliste abinõude rakendamine eriolukorra väljakuulutamise põhjustanud sündmusest tuleneva ohu kõrvaldamiseks;
5) valitsusasutused ning valla- ja linnavalitsused, kes on kohustatud rakendama abinõusid eriolukorra väljakuulutamise põhjustanud sündmusest tuleneva ohu kõrvaldamiseks ja kannatanute abistamiseks;
6) muud eriolukorra ajal ja eriolukorra piirkonnas rakendatavad esialgsed abinõud vastavalt käesoleva seaduse paragrahv 18 1. lõikele;
7) massiteabevahendite valdajate kohustus avaldada määrus viivitamatult ja muutmata kujul.
(2) Vabariigi Valitsuse määrus eriolukorra väljakuulutamise kohta jõustub alates selle avaldamisest massiteabevahendites.
§ 14. Eriolukorra väljakuulutamisest teatamine
Vabariigi Valitsuse määruse eriolukorra väljakuulutamise kohta avaldavad massiteabevahendite valdajad muutmata kujul viivitamatult.
§ 15. Eriolukorra piirkonna muutmine
(1) Vabariigi Valitsus võib eriolukorra ajal muuta eriolukorra piirkonda. Eriolukorra piirkonna laiendamist ei loeta uue eriolukorra väljakuulutamiseks.
(2) Eriolukorra piirkonna muutmine sätestatakse Vabariigi Valitsuse määrusega ja sellest teavitatakse elanikkonda käesoleva seaduse paragrahvis 14 sätestatud korras.
(3) Vabariigi Valitsuse määrus eriolukorra piirkonna muutmise kohta jõustub alates selle avaldamisest massiteabevahendites.
§ 16. Kaitsejõudude kasutamine eriolukorra ajal
[Lõike 1 sõnastus kuni 14. 08. 2002]
(1) Vabariigi President annab Vabariigi Valitsuse ettepanekul oma otsusega kaitseväe juhatajale korralduse kaitsejõudude kasutamiseks eriolukorra ajal eriolukorra väljakuulutamise põhjustanud sündmusest tuleneva ohu kõrvaldamiseks ja kannatanute abistamiseks.
[Lõike 1 sõnastus alates 15. 08. 2002]
(1) Vabariigi President annab Vabariigi Valitsuse ettepanekul oma otsusega Vabariigi Valitsusele loa kasutada eriolukorra ajal kaitseväge ja Kaitseliitu eriolukorra väljakuulutamise põhjustanud sündmusest tuleneva ohu kõrvaldamiseks ja selle sündmuse tagajärgede likvideerimiseks.
(2) Kaitsejõudusid kasutatakse eriolukorra ajal ilma sõjalise tegevuseta käesoleva paragrahvi 3. lõikes sätestatud juhtudel ja korras.
(3) Kaitsejõudude kasutamine eriolukorra väljakuulutamise põhjustanud sündmusest tuleneva ohu kõrvaldamisel seisneb:
1) kaitsejõudude rakendamises päästetöödel;
2) kaitsejõudude rakendamises koos politsei ning Siseministeeriumi muude relvastatud üksustega liikluse korraldamisel ja eriolukorra piirkonnas või kriisikoldes turvalisuse tagamisel.
(1) Vabariigi Valitsus, ära kuulanud kriisikomisjoni arvamuse, otsustab eriolukorra lõpetamise pärast eriolukorra väljakuulutamise põhjustanud sündmusest tuleneva ohu kõrvaldamist.
(2) Eriolukorra lõpetamine sätestatakse Vabariigi Valitsuse määrusega ja sellest teavitatakse elanikkonda käesoleva seaduse paragrahvis 14 sätestatud korras.
(3) Vabariigi Valitsuse määrus eriolukorra lõpetamise kohta jõustub alates selle avaldamisest massiteabevahendites, kui määruses eneses ei sätestata teist tähtaega.
3. peatükk ERIOLUKORDA KORRALDAVATE ORGANITE PÄDEVUS, ERIOLUKORRA AJAL RAKENDATAVAD ABINÕUD JA ISIKUTE KOHUSTUSED
§ 18. Vabariigi Valitsuse ja peaministri pädevus
(1) Abinõude rakendamiseks eriolukorra väljakuulutamise põhjustanud sündmusest tuleneva ohu kõrvaldamiseks ja kannatanute abistamiseks Vabariigi Valitsus:
1) kuulutab eriolukorra välja vastavalt Eesti Vabariigi põhiseaduse paragrahv 87 punktile 8, näidates ära eriolukorra väljakuulutamise põhjuse ja eriolukorra piirkonna;
2) nimetab eriolukorra juhiks ministri, kelle pädevusse kuulub põhiliste abinõude rakendamine eriolukorra väljakuulutamise põhjustanud sündmusest tuleneva ohu kõrvaldamiseks;
3) kohustab valitsusasutusi ning valla- ja linnavalitsusi rakendama abinõusid eriolukorra väljakuulutamise põhjustanud sündmusest tuleneva ohu kõrvaldamiseks ja kannatanute abistamiseks;
4) nimetab päästetööde juhi või vajadusel päästetööde juhid;
5) kehtestab füüsiliste isikute õigusi piiravate abinõude rakendamise korra, lähtudes käesoleva seaduse paragrahv 8 1. ja 3. lõikest, kui eriolukord on välja kuulutatud loodusõnnetuse või katastroofi korral;
6) kehtestab füüsiliste isikute õigusi piiravate abinõude rakendamise korra, lähtudes käesoleva seaduse paragrahv 8 2. ja 3. lõikest, kui eriolukord on välja kuulutatud nakkushaiguste leviku tõkestamiseks;
7) muudab vajadusel eriolukorra piirkonda;
8) kehtestab vajadusel nakkushaigete sundhospitaliseerimise ja nakkuskahtlaste inimeste isoleerimise korra;
9) kehtestab vajadusel ajutised radiatsiooniohutuse normid;
10) kehtestab eriolukorra ajal rakendatavate abinõude finantseerimise korra ja alused;
11) kehtestab füüsiliste isikute päästetöödel rakendamise korra;
12) kehtestab kulude hüvitamise ja finantseerimise korra vastavalt käesoleva seaduse paragrahv 24 1. lõikele;
13) otsustab muid eriolukorra ajal rakendatavate abinõudega seotud küsimusi;
14) esitab massiteabevahendite valdajatele eriolukorraga seotud teateid kohustuslikuks avaldamiseks massiteabevahendites.
(2) Peaminister koordineerib kaitsejõudude kasutamist kaitseväe juhataja juhtimisel eriolukorra ajal vastavalt käesoleva seaduse paragrahvile 16.
§ 19. Eriolukorra juht
(1) Eriolukorra juht juhib eriolukorra väljakuulutamise põhjustanud sündmusest tuleneva ohu kõrvaldamist ja kannatanute abistamist.
(2) Eriolukorra juht:
1) annab päästetööde juhile, valitsusasutustele ning valla- ja linnavalitsustele korraldusi eriolukorra väljakuulutamise põhjustanud sündmusest tuleneva ohu kõrvaldamiseks ja kannatanute abistamiseks;
2) teeb koostööd kaitseväe juhatajaga eriolukorra väljakuulutamise põhjustanud sündmusest tuleneva ohu kõrvaldamisel ja kannatanute abistamisel vastavalt käesoleva seaduse paragrahvile 16 ja paragrahv 18 2. lõikele;
3) teeb Vabariigi Valitsusele ettepanekuid oma pädevusse mittekuuluvate küsimuste otsustamiseks;
4) esitab massiteabevahendite valdajatele eriolukorraga seotud teateid kohustuslikuks avaldamiseks.
(3) Eriolukorra juht on aruandekohustuslik Vabariigi Valitsuse ees.
(4) Kui eriolukord on välja kuulutatud erakorralise seisukorra ajal, allub eriolukorra juht erakorralise seisukorra juhile.
(5) Eriolukorra juht annab korraldusi. Eriolukorra juhi korraldused on isikutele täitmiseks kohustuslikud.
§ 20. Päästetööde juht
(1) Päästetööde juht juhib päästetöid eriolukorra piirkonnas või vajadusel kriisikoldes loodusõnnetuse ja katastroofi korral ning nakkushaiguse leviku tõkestamisel. Päästetööde juht allub eriolukorra juhile.
(2) Päästetööde juht:
1) rakendab päästetöödel füüsilisi isikuid Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras ning vastavalt käesoleva seaduse paragrahvile 21;
2) annab korraldusi siseneda päästetööde tegemiseks mis tahes elu- või muusse ruumi või territooriumile ning avada selleks uksi, aknaid, väravaid ja muid konstruktsioone;
3) annab korraldusi tõkestada jõgesid, ojasid, kraave ja kanaleid ning teha muid päästetöödega seotud töid;
4) annab korraldusi teha lammutustöid, maha raiuda puid, võtta vett, liiva, kruusa ning muid päästetöödeks vajalikke aineid ja materjale nende omandilisest kuuluvusest sõltumata;
5) annab korraldusi kasutada päästetöödel füüsilistele ja juriidilistele isikutele kuuluvaid seadmeid ja vahendeid;
6) annab korraldusi kasutada päästetööde ajal viivitamatult elekterside-vahendeid ja -võrke;
7) koordineerib eriolukorra piirkonnas tegevust avaliku korra ja liiklusohutuse tagamisel;
8) rakendab päästetöödel abinõusid looduse ning muinsuskaitseobjektide säilitamiseks ja kaitseks.
(3) Päästetööde juht annab korraldusi. Päästetööde juhi korraldused on täitmiseks kohustuslikud kõigile päästetöödes osalevatele isikutele.
(4) Päästetööde juht vastutab päästetööde ohutu läbiviimise eest.
§ 21. Füüsiliste isikute rakendamine päästetöödel eriolukorra ajal
(1) Eriolukorra ajal võib päästetöödel rakendada 18-50-aastasi isikuid.
(2) Päästetöödest eriolukorra ajal on vabastatud:
1) rasedad ja kuni kolmeaastaste laste emad;
2) isikud, kes kasvatavad lapsinvaliidi;
3) alla 12-aastase lapse üks vanematest või hooldaja;
4) invaliidid;
5) vaimsete või füüsiliste puuetega isikud ja nende hooldajad.
(3) Eriolukorra ajal on päästetöödest radioaktiivse ohu tingimustes vabastatud alla 30 aasta vanused naissoost isikud.
§ 22. Valla- ja linnavalitsuse ülesanded eriolukorra ajal
Eriolukorra ajal valla- või linnavalitsus:
1) täidab eriolukorra juhi ning päästetööde juhi korraldusi eriolukorra väljakuulutamise põhjustanud sündmusest tuleneva ohu kõrvaldamisel ja kannatanute abistamisel;
2) rakendab abinõusid päästetöödel koostöös eriolukorra juhi ning päästetööde juhiga ja nende korraldusel.
§ 23. Massiteabevahendite valdajate kohustused eriolukorra ajal
Massiteabevahendite valdajad on kohustatud avaldama Vabariigi Valitsuse ja eriolukorra juhi poolt esitatud eriolukorraga seotud teated muutmata kujul ja viivitamatult või määratud tähtajal.
4. peatükk HÜVITAMISE TINGIMUSED JA ISIKUTE SOTSIAALSED TAGATISED
§ 24. Hüvitamise tingimused
(1) Riik hüvitab omaniku või valdaja kulud, mis on tekkinud ainete, materjalide, seadmete ja muude vahendite kasutamisel käesoleva seaduse paragrahv 20 2. lõike punktides 4, 5 ja 6 sätestatud juhtudel.
(2) Riigi poolt ei kuulu hüvitamisele:
2) eriolukorra väljakuulutamise põhjustanud sündmuses süüdioleva omaniku või valdaja kulud;
3) omanikule kuulunud ainete ja materjalide väärtus, kui neid aineid ja materjale kasutati tema omandis oleva vara päästmiseks;
4) päästetööde juhi korraldusel päästetöödel vastavalt käesoleva seaduse paragrahv 20 2. lõike punktidele 2 ja 3 omanikule tekitatud kahju.
§ 25. Eriolukorra ajal päästetöödel rakendatud füüsiliste isikute töö tasustamine
(1) Päästetööde juhi poolt päästetöödel rakendatud füüsilistele isikutele makstakse palka töötatud aja eest.
(2) Päästetööde juhi poolt päästetöödel rakendatud füüsilistele isikutele töö eest makstava palga hüvitab riik Vabariigi Valitsuse kehtestatud ulatuses ja korras .
(3) Käesoleva paragrahvi 1. ja 2. lõiget ei rakendata, kui tööandja säilitab töötajale päästetöödel rakendamise ajal tema senise palga.
(4) Käesoleva paragrahvi 1.-3. lõiget ei kohaldata kaitseväelastele.
§ 26. Töötajate päästetöödele üleviimise tingimused
(1) Päästetööde juhi korraldusel töötajate üleviimisel päästetöödele kohaldatakse Eesti Vabariigi töölepingu seaduse (RT 1992, 15/16, 241; 1993, 10, 150; RT I 1993, 26, 441; 1995, 14, 170; 16, 228; 1996, 3, 57) paragrahv 67 1. ja 3. lõikes sätestatud tingimusi.
(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõiget kohaldatakse ka neile töötajate kategooriatele, kellele töölepingu seadus ei laiene.
§ 27. Päästetöödel töötanud isikute sotsiaalsed tagatised
(1) Isiku hukkumisel päästetöödel maksab riik hukkunu ülalpidamisel olnud perekonnaliikmetele ühekordset toetust 10 aasta vabariigi keskmise kuupalga ulatuses. Hukkunu matused korraldatakse riigi kulul.
(2) Päästetöödel invaliidistunud isikule, kes tunnistati I või II grupi invaliidiks, maksab riik ühekordset toetust viie aasta vabariigi keskmise kuupalga ulatuses.
(3) Päästetöödel invaliidistunud isikule, kes tunnistati III grupi invaliidiks, maksab riik ühekordset toetust ühe aasta vabariigi keskmise kuupalga ulatuses.
(4) Toetuse saaja soovil makstakse toetus välja tema määratud aja jooksul osade kaupa või korraga kogu summa ulatuses.
§ 28. Päästetöödel isikutega toimunud õnnetusjuhtumite uurimise kord
Päästetöödel isikutega toimunud õnnetusjuhtumite uurimise korra kehtestab Vabariigi Valitsus või tema volitusel sotsiaalminister.
[Paragrahv 281 jõustub 1. 09. 2002 - RT I 2002, 63, 387]
§ 281. Eriolukorra ajal epideemiatõrje nõuete rikkumine
Eriolukorra ajal eriolukorra piirkonnas epideemiatõrje nõuete rikkumise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut.
[Paragrahv 282jõustub 1. 09. 2002 - RT I 2002, 63, 387 ]
§ 282. Eriolukorras kehtestatud nõuete rikkumine
Eriolukorras kehtestatud nõuete rikkumise, samuti eriolukorra juhi või päästejuhi seadusliku korralduse eiramise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
[Paragrahv 283jõustub 1. 09. 2002 - RT I 2002, 63, 387 ]
§ 283. Menetlus
(1) Käesoleva seaduse §-des 281 ja 282 sätestatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku (RT I 2001, 61, 364) üldosa ja väärteomenetluse seadustiku (RT I 2002, 50, 313) sätteid.
(2) Käesoleva seaduse §-s 281 sätestatud väärteo kohtuväline menetleja on Tervisekaitseinspektsioon.
(3) Käesoleva seaduse §-s 282 sätestatud väärteo kohtuväline menetleja on:
[Paragrahv 29 kehtib kuni 31. 08. 2002 - RT I 2002, 63, 387]
§ 29. Vastutuse liigid
(1) Käesolevas seaduses kehtestatud kohustuste eiramise eest kannavad isikud, kellele need on täitmiseks kohustuslikud, asjaoludest olenevalt distsiplinaar-, haldus-, tsiviil- või kriminaalvastutust.
(2) Lisaks haldusõiguserikkumiste seadustikus (RT 1992, 29, 396; RT I 1995, 76-78, 1345; 83, 1441; 1996, 3, 56 ja 57) kehtestatud vastutusele sätestatakse käesoleva seaduse paragrahvides 30 ja 31 füüsilise isiku haldusvastutus eriolukorra ajal.
[Paragrahv 30 kehtib kuni 31. 08. 2002 - RT I 2002, 63, 387 ]
§ 30. Sanitaar-epideemiatõrje eeskirjade ja normide rikkumine
(1) Eriolukorra piirkonnas sanitaar-epideemiatõrje eeskirjade või normide rikkumise eest määratakse rahatrahv 30 kuni 200 päevapalga ulatuses.
(2) Sama tegevuse eest, kui see põhjustas tervisekahjustuse, määratakse rahatrahv 100 kuni 300 päevapalga ulatuses.
[Paragrahv 31 kehtib kuni 31. 08. 2002 - RT I 2002, 63, 387 ]
§ 31. Eriolukorda korraldava õigusakti eiramine
Eriolukorda korraldava õigusakti eiramise eest eriolukorra ajal isiku poolt, kellele see korraldus oli täitmiseks kohustuslik, määratakse rahatrahv 30 kuni 300 päevapalga ulatuses.
[Paragrahv 32 kehtib kuni 31. 08. 2002 - RT I 2002, 63, 387 ]
§ 32. Haldusõiguserikkumise protokolli koostamise ja karistuse määramise õigus
(1) Käesoleva seaduse paragrahv 30 järgi on haldusõiguserikkumise protokolli koostamise ja kuni 100 päevapalga ulatuses rahatrahvi määramise õigus tervisekaitseametnikul. Kuni 300 päevapalga ulatuses rahatrahvi määramise õigus on halduskohtunikul.
(2) Käesoleva seaduse paragrahv 31 järgi on haldusõiguserikkumise protokolli koostamise ja kuni 100 päevapalga ulatuses rahatrahvi määramise õigus politseiametnikul ning tuletõrje- ja päästeametnikul. Kuni 300 päevapalga ulatuses rahatrahvi määramise õigus on halduskohtunikul.
[Paragrahv 33 kehtib kuni 31. 08. 2002 - RT I 2002, 63, 387 ]
§ 33. Menetlus haldusõiguserikkumiste asjades
Menetlus käesoleva seaduse paragrahvides 30 ja 31 sätestatud haldusõiguserikkumiste asjades toimub haldusõiguserikkumiste seadustikus kehtestatud korras, kui käesolevas seaduses ei sätestata teisiti.
[Paragrahv 34 kehtib kuni 31. 08. 2002 - RT I 2002, 63, 387 ]
§ 34. Halduskaristuse ajaline kehtivus
Eriolukorra lõppemise ajaks käesoleva seaduse paragrahvide 30 ja 31 järgi sissenõudmata rahatrahv nõutakse sisse suuruses, mis ei ületa haldusõiguserikkumiste seadustikus sätestatud rahatrahvi maksimaalmäära.


text:
Austatud peaminister Jüri Ratas - PDF Free Download
Download "Austatud peaminister Jüri Ratas"
Raivo Martinson
1 Jüri Ratas peaminister Stenbocki Maja Teie nr 15-1/ Rahukohtu Tallinn Meie nr 14-3/ Austatud peaminister Jüri Ratas Vabariigi Valitsus võttis 12.mail 2017.aastal vastu korralduse nr 141 Puidurafineerimistehase püstitamiseks ja selle toimimiseks vajaliku taristu rajamiseks riigi eriplaneeringu ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamine (edaspidi Korraldus 141), millega algatati OÜ EST-FOR Invest (edaspidi EST-FOR) taotluse alusel riigi eriplaneering ning mõjude hindamine Emajõe läheduses Viljandi ja Tartu maakonnas. 21.juuni 2018.aasta kabinetiistungil otsustas Vabariigi Valitsus algatada riigi eriplaneeringu lõpetamise menetluse, tuues põhjuseks kohaliku kogukonna vastuseisu. 30.oktoobri 2018.aasta kirjaga nr 14-3/1652 avaldas Viru-Nigula vald (edaspidi Vald), et on huvitatud, et tema territooriumil viidaks läbi EST-FOR-i puidurafineerimistehase rajamise võimalikkuse uurimiseks vajalikud mõjude hindamised ja uuringud, mis tähendas valla soovi planeerimismenetluse laiendamiseks Viru-Nigula valla territooriumile. Vald palus Vabariigi Valitsust laiendada Korraldusega 141 algatatud riigi eriplaneeringut Viru-Nigula valla territooriumile. Samasugust valmisolekut näitas vallale teadaolevalt ka Saarde vald. Vabariigi Valitsuse 12.novembri 2018.aasta korraldusega nr 290 Puidurafineerimistehase püstitamiseks ja selle toimimiseks vajaliku taristu rajamiseks riigi eriplaneeringu koostamise ja keskkonnamõju strateegilise hindamise lõpetamine (edaspidi Korraldus 290) lõpetas Vabariigi Valitsus puidurafineerimistehase riigi eriplaneeringu. Vallale jääb riigi eriplaneeringu lõpetamine arusaamatuks. Vald on seisukohal, et eriplaneeringu lõpetamine oli õigusvastane. Esmalt pöörab Vald Vabariigi Valitsuse tähelepanu sellele, et valitsuse liikmed on peale 21.juuni 2018.aasta kabinetiistungil vastu võetud otsust avalikes väljaütlemistes selgelt väljendanud, et riigi eriplaneeringu menetlemise ainsaks takistuseks oli kohalike omavalitsuste vastuseis Tartu piirkonnas. Eelöeldu illustreerimiseks toome välja mõned peaminister Jüri Ratase ja riigihalduse minister Janek Mäggi avalikud väljaütlemised. Mäggi: kui tavaliselt saab alati leida kompromissi, siis tselluloositehasega seda võimalust ei paista, , Ärileht: Kasemäe tn 19 Telefon Konto EE Kunda linn e-post: registrikood Viru-Nigula vald
2 Me peame loomulikult arvestama kohalike elanike arvamusega, kohalike poliitikute arvamusega ja seda ignoreerida kindlasti ei saa," möönis Mäggi, kommenteerides tänast Helir-Valdor Seederi väljaütlemist. "Nüüd on tegelikult ettevõtjate ülesanne pakkuda lahendus, mis avalikku arvamust arvestab." tõdes riigihalduse minister. Valitsus algatab tselluloositehase eriplaneeringu lõpetamise, 21.juuni 2018, Lääne Elu: Ratase sõnul peab valitsus võtma eriplaneeringu kehtestamise osas arvesse kohaliku kogukonna arvamust. Peamine küsimus on, kas asjaolud, mis takistavad eriplaneeringu elluviimist või teevad selle praegusel kujul tulevikus võimalikuks, on juba saabunud, märkis Ratas. Valitsuse otsuse kohaselt on elluviimist takistavad asjaolud saabunud ning selleks on kogukonna täielik vastasseis, mida ilmestavad ka mitmed kohtuvaidlused. Selle protsessi käigus räägime ettevõtjatega läbi ka uue olukorra, et kuulata ära, kas neil on ka teisi mõtteid asukoha osas, lisas Ratas. Selle protsessi käigus suhtleme ettevõtjatega, et otsida võimalikke lahendusi, ütles Mäggi, kelle sõnul eeldab see ettevõtjate kokkuleppeid kohalike elanikega. Valitsus otsustas, et tselluloositehase eriplaneering lõpetatakse, 21.juuni 2018, Delfi: Mäggi hinnangul ebaõnnestus ettevõtjate koostöö kohalike inimeste ja kohalike omavalitsustega. Ta märkis, et Eestis mitmeid näiteid, kus see on väga hästi õnnestunud. Mäggi rõhutas, et eelkõige ettevõtjal endal lasub ülesanne jõuda sobiva tulemuseni. Ratas: Valesti läks see, et kohalik kogukond ja omavalitsustega toimunud diskussioon ei olnud viljakas, kommunikatsioon on olnud puudulik. Aga kui projekt hõlmab suuri maaalasid ja on oluliselt ka rahvusvaheliselt, siis on eriplaneeringu kasutamine võimalik. Mäggi: Antud otsus puudutas konkreetset juhtumit. Plaanime kindlasti ettevõtjatega läbi rääkida. Ma usun, et on täiesti võimalik, et see plaan B meil tekib. Minu arust ebaõnnestus ettevõtjate koostöö kohalike inimeste ja kohalike omavalitsustega. Meil on Eestis mitmeid näiteid, kus see on väga hästi õnnestunud. Kui sa oled ettevõtja, siis on see eelkõige sinu ülesanne jõuda selle tulemuseni, mida sa soovid saavutada. Ratas: Räägime kindlasti läbi ka ettevõtjatega, kas neil on tehase asukoha osas alternatiivseid ettepanekuid.
3 Est-For Invest teeb otsuse tselluloositehase tuleviku kohta lähinädalatel, , Ärileht: Olen korduvalt rõhutanud, et valitsus ei soovi juba eos nullida ettevõtjate initsiatiivi. Ettevõtted ja suured investeeringud loovad inimestele töökohti ja kasvatavad terve ühiskonna jõukust. Samas on selge, et kohaliku kogukonna arvamust arvesse võtmata tööstust rajada ei saa," ütles ta (Jüri Ratas). Est-For ootab valitsuse otsust eriplaneeringu lõpetamise kohta, , Ärileht: Mäggi rääkis, et valitsus on teinud ettevõtjatele ettepaneku, et nad võiksid kaaluda asukoha suhtes ümber mõtlemist. Eeltoodud avalikest väljaütlemistest nähtuvalt on peaminister Jüri Ratas ja riigihalduse minister Janek Mäggi avalikkuse ees esinenud seisukohtadega, mille kohaselt oli takistuseks riigi eriplaneeringu edasisel menetlemisel vaid kohalike omavalitsuste valmisoleku puudumine uuringute teostamiseks. Ministrid on korduvalt rõhutanud, et oluline on kommunikatsioon kohalike omavalitsustega ning et ettevõtja peab selle valguses ise leidma viisi projektiga edasi liikumiseks. Vabariigi Valitsuse selliste seisukohtade valguses otsis EST-FOR kontakti erinevate kohalike omavalitsustega ning mitmed kohalikud omavalitsused, sh Viru-Nigula vald avaldasid nõusolekut ja soovi nende territooriumil uuringute teostamiseks. Valla puhul väärib eraldi ära märkimist tõsiasi, et Vald avaldas initsiatiivi eriplaneeringu läbi viimiskeks oma territooriumil omal initsiatiivil. Seega sai EST-FOR vajalikud nõusolekud, mida Vabariigi Valitsus projektiga jätkamiseks vajalikuks pidas. Nõusolekute saamise järgselt on Vabariigi Valitsus nendest hoolimata riigi eriplaneeringu puidurafineerimistehase rajamiseks lõpetanud. Riigi käitumine eriplaneeringu lõpetamisel on Viru-Nigula valla, Saarde valla ja OÜ EST-FOR Invest suhtes olnud sõnamurdlik. Riigi poolt oma sõnadest taganemist on Riigikohus oma praktikas mitmel korral pidanud sõnamurdlikuks ja seeläbi õigusvastaseks. Õiguspärase ootuse põhimõtte mõtestas Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium lahti juba oma 30. septembri aasta otsuses asjas nr III-4/A-5/94, selgitades, et Põhiseaduse mõtte kohaselt on Eestis õiguse üldpõhimõtteks õiguspärase ootuse printsiip. Selle printsiibi kohaselt on igaühel õigus tegutseda mõistlikus ootuses, et rakendatav seadus jääb kehtima. Igaüks peab saama temale seadusega antud õigusi ja vabadusi kasutada vähemalt seaduses sätestatud tähtaja jooksul. Seaduses tehtav muudatus ei tohi olla õiguse subjektide suhtes sõnamurdlik. Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium märkis täiendavalt enda 19.detsembri 2017 otsuses asjas nr (p 38), et isiku õiguspärane ootus saab tugineda eelkõige sellisele riigipoolsele lubadusele, mille puhul isik saab mõistlikult loota, et seda ei muudeta. Riigi sõnamurdmisega saab olla tegemist siis, kui isik on oma tegevusega täitnud eeldused, millest tulenevalt tal on tulevikus õigus enda suhtes soodsa regulatsiooni kohaldamisele, kuid riik kehtestab sellest hoolimata tema suhtes uue, vähem soodsa regulatsiooni (Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 9.detsembri 2013.a otsus asjas nr , punkt 50). Samuti on Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium enda 30.juuni 2017.aasta otsuses asjas nr (p 67) märkinud, et õiguspärane ootus võib tugineda ka halduse
4 üksikaktile või kohtuotsusele. Riigikohus on märkinud, et olukorras, kus isiku õigus soodustusele on tehtud kindlaks halduse üksikaktiga, tuleb isiku usaldust kaitsta veelgi tugevamalt, sest üksikaktiga on riik väljendanud oma seisukohta konkreetses küsimuses, mitte üksnes abstraktselt (Riigikohtu halduskolleegiumi 7.detsembri 2001.aasta otsus asjas nr , punkt 2). Riigikohtu lahenditest on ilmne, et isiku õiguspärane ootus võib tugineda ka muule riigipoolsele lubadusele, kui vaid seadusega antud lubadused. Vabariigi Valitsus on praegusel juhul algatanud riigi eriplaneeringu koostamise, pidades seda järelikult puidurafineerimistehase rajamiseks õigeks planeeringuliigiks. Riigikohus on oma otsuses ka kinnitanud (haldusasi ), et riigi eriplaneering oli sellise tehase rajamiseks õige planeeringuliik ning õiguslikult puudusid alused riigi eriplaneeringu lõpetamiseks. Sellest hoolimata Vabariigi Valitsus algatas riigi eriplaneeringu lõpetamise, viidates, et probleemiks on kohalike omavalitsuste nõusolekute ja valmisoleku puudumine uuringute teostamiseks nende territooriumitel. Selliste nõusolekute saamise järel aga on Vabariigi Valitsus siiski otsustanud riigi eriplaneeringu koostamise lõpetada. Viidatust nähtuvalt on Vabariigi Valitsus korduvalt oma sõnadest taganenud ning varem lubatut hiljem eiranud. Riigikohtu praktika pinnalt võib sellist riigi käitumist pidada sõnamurdlikuks. Seda eriti olukorras, kus Riigikohtu poolt on kinnitatud, et riigi eriplaneering oli puidurafineerimistehase jaoks õige planeeringuliik ehk riigi eriplaneeringu algatamisel ei olnud tehtud viga. Olgugi, et riigi eriplaneeringu menetluse algatamine ja Vabariigi Valitsuse liikmete avalikud sõnavõtud ei ole käsitletavad haldusaktidena, oli tegemist riigipoolse lubaduse andmisega just selle konkreetse üksikjuhtumi kontekstis. Sellistest lubadustest võis isikutel tekkida õiguspärane ootus, et neile lubatu ka tegelikult realiseerub, kuivõrd muud asjaolud enne Korralduse 290 andmist ei muutunud. Nii EST-FOR-il kui tehasest huvitatud kohalikel omavalitsustel, sh Viru-Nigula vallal tekkis õiguspärane ootus, et neile antud lubadust nõusolekute saamisel uuringute teostamiseks ei muudeta. Riigi poolt esmasena antud lubadus, et puidurafineerimistehase rajamiseks võib teostada uuringuid ning teisene lubadus, et seda võib teha, kui saadakse kohalike omavalitsuste nõusolekud, tekitasid EST-FOR-ile ja ka tehase rajamisest huvitatud valdadele, sh Viru- Nigula vallale, õiguspärase ootuse, et seaduspäraselt algatatud riigi eriplaneeringu menetluses on sellised uuringud ka tegelikult võimalik läbi viia. Vallale ei nähtu selliseid õiguslikke põhjendusi, mis oleksid pidanud tingima riigi eriplaneeringu lõpetamise. Valla hinnangul on Vabariigi Valitsuse poolt Korraldusega 290 vastu võetud otsus riigi eriplaneeringu lõpetamiseks otseses vastuolus kohtulahenditega, sealhulgas Riigikohtu seisukohtadega. Erinevate kaebuste alusel on kohtud mitmes kohtuastmes hinnanud küsimusi, kas riigi eriplaneeringu algatamine oli õiguspärane ning kas riigi eriplaneering on puidurafineerimistehase rajamiseks sobiv planeeringuliik. Erineva astme kohtud on haldusasjades nr , ja leidnud, et riigi eriplaneeringu algatamine oli õiguspärane ning riigi eriplaneering on sellise projekti puhul õige planeeringuliik. 1 Haldusasjas tehtud Tallinna Ringkonnakohtu 15.oktoobri 2018 määrus ei ole jõustunud. Riigikohtu kodulehe informatsiooni kohaselt on määrus edasi kaevatud.
5 Tallinna Halduskohus tuvastas haldusasjas tehtud kohtumääruses (p 10), et Vabariigi Valitsus ei ole Korralduse 141 vastuvõtmisel eiranud kaalutlusreegleid. Kohus leidis määruses, et riigi eriplaneeringu algatamine oli nii formaalselt kui sisuliselt õiguspärane, sh ei rikkunud selle algatamine planeeringu algatamise vastu olnud isikute õigusi. Lisaks tuvastas Tallinna Ringkonnakohus haldusasjas tehtud kohtumääruses, et tegemist ei ole olukorraga, kus oleks ilmne, et algatatava planeeringu elluviimine tulevikus ei ole võimalik (p 13), mistõttu oli planeeringu algatamine õiguspärane. Samuti tuvastas ringkonnakohus sisulise poole pealt, et ei nähtu, et esineks mõni ülekaalukal avalikul huvil põhinev põhjus eriplaneeringu algatamata jätmiseks. Olulise ruumilise mõjuga objektide puhul leidub sageli inimesi, kes on selle rajamise vastu. Asjaolu, et mõned kodanikuorganisatsioonid ja teatav osa üldsusest ei poolda tehase rajamist Emajõe lähedusse, ei välista eriplaneeringu algatamist PlanS 28 lg 2 p 2 tähenduses ega muuda vastavat otsust õigusvastaseks (p 14). Kohtud tuvastasid seega üheselt, et riigi eriplaneeringu algatamine oli toimunud õiguspäraselt. Riigi eriplaneeringu kui planeeringuliigi õigsust kinnitas ka Riigikohus haldusasjas tehtud määruses, kus Riigikohus märkis, et suur riiklik huvi PlanS 27 lg 1 tähenduses võib esineda ka siis, kui ehitis teenib eeskätt ettevõtja huve. Kohaliku omavalitsuse üksused asuvad Eesti riigi territooriumil ning põhiseadusega pole vastuolus suure riikliku huvi esinemise korral planeerimispädevuse teostamine riigi poolt (p 11). Riigikohus kinnitas määruses, et põhimõtteliselt on lubatav riigi eriplaneeringu raames ka kogu riigi territooriumist väiksema planeeringuala käsitlemine (p 12). Kohtute (sh Riigikohtu) poolt tuvastati, et riigi eriplaneering oli puidurafineerimistehase rajamise planeerimiseks sobiv planeeringuliik. Samuti leidsid kohtud, et riigi eriplaneeringu menetluse algatamine oli olnud nii formaalselt kui sisuliselt õiguspärane ning alused riigi eriplaneeringu menetluse lõpetamiseks puudusid. Planeerimisseaduse (PlanS) 28 lg 2 kohaselt on riigi eriplaneeringu algatamata jätmise võimalikud alused eelkõige algatatava planeeringu elluviimise võimatus tulevikus, muu ülekaalukal avalikul huvil põhinev põhjus või planeeringu koostamise korraldaja eelarveliste vahendite puudumine planeeringu koostamise, koostamise tellimise ja mõjude hindamisega kaasnevate kulude kandmiseks. Kohtud tuvastasid, et mitte ühtegi eelnimetatud alust ei esinenud, seega oli riigi eriplaneeringu menetlus algatatud õiguspäraselt. PlanS 29 lg 1 sätestab ka riigi eriplaneeringu koostamise lõpetada eelkõige, kui koostamise käigus ilmnevad asjaolud, mis välistavad planeeringu elluviimise tulevikus, planeeringu koostamise eesmärk muutub oluliselt koostamise käigus või planeeringu koostamise korraldajal puuduvad eelarvelised vahendid. Viidatud riigi eriplaneeringu lõpetamise aluseid ei esinenud. On ilmselge, et planeerimismenetluses ei oldud selle lühikese kestuse jooksul, mis oli varjutatud vaidlustest ja avalikust diskussioonist tehase sobivuse ja vajalikkuse üle, jõutud sisulisel planeerimisel teha selliseid vigu, mis oleksid võinud tingida planeeringu realiseerimise võimatuse. Samuti ei avastatud planeerimismenetluses selliseid asjaolusid ega saadud sellist teavet, mis oleks võinud õiguslikult põhjendatult tuua kaasa riigi eriplaneeringu lõpetamise. Oluline on ka, et Riigikohus kinnitas haldusasjas tehtud määruses, et planeeringu algatamise korralduses märgitud esialgne teadaolev planeeringuala ei piira ehitise asukoha valikut üksnes selle alaga. See oleks vastuolus asukohavaliku menetluse eesmärkidega, milleks on muuhulgas avalikkuse ja huvitatud isikute tõhus kaasamine otsustusprotsessi ning käitisele ka keskkonnakaalutluste seisukohast sobivaima asukoha leidmine. Ettepanekud
6 kavandatava ehitise asukoha kohta ei ole piiratud planeeringu algatamise otsuses kindlaks määratud esialgse planeeringualaga (p 14). Samasugust seisukohta kinnitas Tallinna Ringkonnakohus oma 15.oktoobri 2018.aasta kohtumääruses haldusasjas nr Täiendavalt toob Vald välja, et Vabariigi Valitsus on ise Rahandusministeeriumi kaudu haldusasja menetluses argumenteerinud, et riigi eriplaneering on tehase asukoha valimiseks sobivaim planeeringuliik. See on maakondade ülene ja võimaldab kaaluda alternatiivseid asukohti suuremal maa-alal. Planeeringu menetluse ajal võib ilmneda uusi asjaolusid, mis tingivad planeeringuala muutmise. Vallale jääb eelneva pinnal arusaamatuks, mis põhjustel ja millele tuginevalt on Vabariigi Valitsus tekkinud olukorras riigi eriplaneeringu koostamise siiski lõpetanud. Kohtute, sh Riigikohtu seisukohale tuginevalt selleks igasugused õiguslikud alused puudusid. Samuti oli Riigikohus üheselt ja selgelt väljendanud seisukohta, et planeeringuala ei ole piiratud algatamise otsuses kindlaks määratud esialgse planeeringualaga. See tähendab, et Vabariigi Valitsus oleks saanud laiendada planeeringuala puidurafineerimistehase rajamisest huvitatud omavalitsuste, sh Viru-Nigula valla territooriumile. Veelgi tähelepanuväärsem on, et Vabariigi Valitsus on ise selgelt kohtumenetluses (haldusasjas ) toetanud lähenemist, mille kohaselt on võimalik riigi eriplaneeringu menetlusega jätkata. Sellest hoolimata vaid ligikaudu kuu aega peale Riigikohtu poolt Vabariigi Valitsuse positsiooni õigsuse kinnitamist on Vabariigi Valitsus teinud fundamentaalselt teistsuguse otsuse. Lugupidamisega, (allkirjastatud digitaalselt) (allkirjastatud digitaalselt) Einar Vallbaum vallavanem Riho Kutsar vallavolikogu esimees Koopiad: Hr Janek Mäggi riigihalduse minister Rahandusministeerium Suur-Ameerika tn 1, Tallinn, Hr Margus Kohava Hr Aadu Polli OÜ EST-FOR Invest Lõõtsa 6, Tallinn

matches: Riigikohus Riigikohus Riigikohus Kohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus