01.01.201701.08.201601.01.201513.07.2014Sünkroniseeri kerimisribadVäljaandja:KaitseministerAkti liik:määrusTeksti liik:terviktekstRedaktsiooni jõustumise kp:01.01.2017Redaktsiooni kehtivuse lõpp:
Avaldamismärge:RT I, 23.11.2016, 6Määrus kehtestatakse Vabariigi Valitsuse seaduse § 42 lõike 1 alusel.1. peatükk Üldsätted § 1. Teabeameti staatus (1) Teabeamet (edaspidi amet) on Kaitseministeeriumi valitsemisalas tegutsev valitsusasutus, mis täidab seadusega talle pandud ülesandeid. (2) Oma ülesannete täitmisel esindab amet riiki.§ 2. Ameti eelarve Ameti kulud kaetakse riigieelarvest. Ametil on oma eelarve, mille kinnitab, muudab ja mille täitmist kontrollib kaitseminister seaduses kehtestatud korras.§ 3. Aruandekohustus Amet on aruandekohustuslik kaitseministri ees, kes suunab ja koordineerib ameti tegevust ning teostab ameti üle teenistuslikku järelevalvet.§ 4. Ameti asukoht (1) Amet asub Tallinnas. Ameti postiaadress on Rahumäe tee 4b, 11316 Tallinn. (2) Ameti mujal asuva struktuuriüksuse asukoht ja postiaadress tuuakse ära struktuuriüksuse põhimääruses.§ 5. Ameti nimetus inglise keeles Ameti ingliskeelne nimetus on Estonian Information Board.§ 6. Ameti pitsat ja sümbolid (1) Ametil on väikese riigivapi kujutisega ja ameti nimega 35 mm läbimõõduga pitsat. Ameti struktuuriüksusel võib olla oma nimega lihtpitsat, kui see on ette nähtud struktuuriüksuse põhimääruses. (2) Ametil on oma embleem (lisa 1). (3) Ameti embleemi kasutatakse ameti dokumendiplankidel ning võib kasutada kujunduselemendina ameti trükistel, meenetel ja muudel ameti identiteeti kandvatel esemetel.§ 7. Ameti teenetemärgid (1) Ameti teenetemärgid on: 1) Teabeameti teenetemedal, millel on kaks liiki. I liigi medalil on kaks järku – kuld- ja hõbemedal. II liigi medalit nimetatakse eriteenetemedaliks (lisa 2); 2) Teabeameti teenistusmedal (lisa 3); 3) Teabeameti aumärk (lisa 4). (2) Teabeameti teenetemedaliga tunnustatakse: 1) ameti ametnikke ja töötajaid, kes on andnud märkimisväärse panuse Eesti julgeoleku tagamisse (kuldmedal); 2) ameti ametnikke ja töötajaid väljapaistva panuse eest oma töösuuna arendamisel (hõbemedal); 3) Eesti kodanikke või välismaalasi, kes koostöös ametiga on andnud olulise panuse Eesti julgeoleku tagamisse (eriteenetemedal). (3) Teabeameti teenistusmedaliga tunnustatakse ameti ametnikke ja töötajaid teenistus- ja tööülesannete silmapaistvalt hea täitmise eest. (4) Teabeameti aumärgiga tunnustatakse ameti ametnikke ja töötajaid laitmatu teenistuse või töötamise eest ametis.[RT I, 23.11.2016, 1 - jõust. 01.01.2017] (5) Teenetemärke antakse üldjuhul üks kord aastas, ameti loomise aastapäeval 16. novembril, või erandina muul ajal peadirektori otsusega. (6) Teenetemärgi andmise otsustab peadirektor. (7) Teabeameti teenetemedali ja teenistusmedali juurde kuulub tunnistus, millele kantakse teenetemärgi kavaleri ees- ja perekonnanimi, olemasolu korral auaste, teenetemärgi nimetus ja number ning andmise kuupäev. Tunnistus on eestikeelne. Välismaalasele antavale tunnistusele lisatakse ingliskeelne tõlge. Tunnistusele kirjutab alla peadirektor. (8) Teenetemärki kantakse kooskõlas teenetemärkide kandmise hea tavaga. Välismaalased võivad kanda teenetemärki päritoluriigis kehtiva korra kohaselt. (9) Teenetemärkide statuudi kehtestab peadirektor.2. peatükk Tegevusvaldkond ja ülesanded § 8. Ameti tegevusvaldkond Ameti tegevusvaldkonnas on riigi julgeoleku ja põhiseadusliku korra tagamine, sealhulgas selleks vajaliku teabe kogumine ja töötlemine, vastuluure teostamine ning riigisaladuse ja salastatud välisteabe kaitse korraldamine ja kontrollimine seadusega sätestatud alustel ja korras.[RT I, 23.11.2016, 1 - jõust. 01.01.2017] § 9. Ameti ülesanded Amet: 1) kogub ja töötleb riigile välis-, majandus- ja riigikaitsepoliitika kujundamiseks ning riigikaitseks vajalikku välisriike, välismaiseid tegureid või tegevust puudutavat poliitilist, sõjalist ja majanduslikku teavet; 2) teostab vastuluuret Eesti välisesinduste ja väljaspool riigi territooriumi asuvate Kaitseväe üksuste kaitseks; 3) teostab vastuluuret oma ametnike ja töötajate, koostööle kaasatud isikute ja valduste kaitseks; 4) teeb koostööd Kaitsepolitseiametiga riigi vastu suunatud kuritegude ärahoidmiseks; 5) korraldab ja kontrollib elektrooniliseks teabeturbeks kehtestatud nõuete täitmist, annab või tunnistab kehtetuks vastavussertifikaadid riigisaladuse töötlussüsteemidele ning kontrollib nende käigushoidmist, sealhulgas ehitamist, kasutamist, hooldamist, remontimist ja ühendusi sidevõrkudega; 6) korraldab ja kontrollib salastatud teabe kaitseks kasutatavate krüptomaterjalide haldust ja kaitset õigusaktides sätestatud ulatuses ja korras; 7) korraldab ja kontrollib erisidet; 8) teostab julgeolekukontrolli ametisse teenistusse või tööle kandideerivate ja ametis teenistuses või tööl olevate isikute, välja arvatud peadirektori ja tema asetäitja, suhtes; 9) osutab elektrooniliselt teabe kogumisel ametiabi Kaitsepolitseiametile ja Kaitseväele; 91) täidab riigi julgeoleku volitatud esindaja ülesandeid;[RT I, 23.11.2016, 1 - jõust. 01.01.2017] 10) peab oma ülesannete täitmiseks vajalikke andmebaase; 11) peab ameti valdusesse antud riigivara üle arvestust õigusaktidega ettenähtud korras; 12) töötab välja ameti tegevusvaldkonda reguleerivate seaduste, Vabariigi Valitsuse ja kaitseministri määruste ning muude õigusaktide eelnõud; 13) teeb oma pädevuse piires koostööd teiste riigiasutuste, kohaliku omavalitsuse asutuste ja organite ning füüsiliste ja juriidiliste isikutega, samuti teiste riikide julgeolekuasutuste ning rahvusvaheliste organisatsioonidega; 14) täidab muid talle seaduse, Riigikogu otsuse, Vabariigi Presidendi seadluse, Vabariigi Valitsuse määruse ja korralduse ning kaitseministri määruse ja käskkirjaga pandud ülesandeid.3. peatükk Juhtimine ja struktuur § 10. Ameti juhtimine (1) Ametit juhib peadirektor. (2) Peadirektori äraolekul asendab teda peadirektori asetäitja, viimase äraolekul peadirektori määratud osakonnajuhataja. (3) Peadirektori ametikohalt vabastamisel või ametiaja lõppemisel täidab peadirektori ülesandeid kuni uue peadirektori ametikohale asumiseni peadirektori asetäitja, viimase äraolekul peadirektori määratud osakonnajuhataja.§ 11. Ameti peadirektor Peadirektor: 1) juhib ameti tööd; 2) vastutab ameti tegevust korraldavate õigusaktide täpse ja otstarbeka täitmise eest ning annab aru kaitseministrile; 3) esitab kaks korda aastas kaitseministrile ameti ülesannete täitmise aruande ning informeerib vajaduse korral kaitseministrit ameti tegevusvaldkonda puudutavates küsimustes; 4) esitab kaitseministrile ettepanekuid ameti tegevusvaldkonna korraldamiseks; 5) kehtestab kaitseministri volitusel või esitab kaitseministrile kehtestamiseks ameti teenistuskohtade koosseisu; 6) sõlmib lepinguid, esindab ametit ja annab volitusi ameti esindamiseks; 7) annab seaduse, Vabariigi Valitsuse määruse või korralduse või kaitseministri määruse või käskkirja alusel ja täitmiseks teenistusalastes küsimustes käskkirju, mis on kohustuslikud kõikidele ameti ametnikele ja töötajatele; 8) annab ameti ametnikele ja töötajatele suulisi ja kirjalikke korraldusi, mis registreeritakse ameti asjaajamiskorras ettenähtud korras; 9) kehtestab ameti töökorralduse reeglid ja raamatupidamise eeskirjad ning ametnike ametijuhendid; 10) nimetab ametikohale ja vabastab ametikohalt ameti ametnikud; 11) sõlmib, muudab, peatab ja lõpetab töölepinguid ameti töötajatega; 12) pärib aru ameti ametnikelt ja töötajatelt; 13) määrab ameti ametnike palgad ja töötajate töötasu, lähtudes Vabariigi Valitsuse kehtestatud palgaastmestikust, palgamääradest, kaitseministri kehtestatud palgajuhendist ning eelarves selleks ettenähtud vahenditest; 14) kohaldab ametnikele ja töötajatele ergutusi, määrab ametnikele distsiplinaarkaristusi ning teeb töötajatele hoiatusi; 15) esitab kaitseministrile ameti eelarve eelnõu ja eelmise aasta eelarve täitmise aruande ning valvab eelarve täpse ja otstarbeka täitmise üle; 16) otsustab ameti valduses oleva riigivaraga seotud küsimusi riigivaraseaduse ja selle alusel antud õigusaktide alusel ning valvab riigivara säilimise ja heaperemeheliku kasutamise üle; 17) otsustab riigihangete korraldamise ja ameti varustamise tema ülesannete täitmiseks vajalike vahenditega; 18) täidab muid ülesandeid, mis on talle antud seaduse, Riigikogu otsuse, Vabariigi Presidendi seadluse, Vabariigi Valitsuse määruse või korralduse ning kaitseministri määruse või käskkirjaga, samuti kaitseministri või Kaitseministeeriumi kantsleri või asekantsleri antud ülesandeid.§ 12. Peadirektori asetäitja (1) Peadirektoril on asetäitja, kes allub vahetult peadirektorile. (2) Peadirektori asetäitja äraolekul asendab teda peadirektor või peadirektori määratud isik. (3) Peadirektori asetäitja: 1) koordineerib, suunab ja kontrollib temale alluvate ameti osakondade tööd; 2) annab korraldusi, mis on täitmiseks kohustuslikud talle alluvatele ametnikele ja töötajatele; 3) valvab talle alluvate ametnike ja töötajate teenistus- või tööülesannete täitmise järele; 4) saab kõigilt ameti struktuuriüksustelt talle pandud ülesannete täitmiseks vajalikku teavet; 5) esindab ametit peadirektorilt saadud volituste ulatuses; 6) teeb peadirektorile ettepanekuid ameti töökorralduse, samuti ameti struktuuriüksuste juhtide ametikohale nimetamise või nendega töölepingu sõlmimise ning ameti ametnike ja töötajate palkade, töötasude, ergutuste või distsiplinaarkaristuste määramise kohta; 7) täidab muid peadirektori antud või käesoleva määrusega sätestatud ülesandeid. (4) Peadirektori asetäitja täpsemad ülesanded määratakse ametijuhendis.§ 13. Ameti struktuur (1) Ameti struktuuriüksus on osakond. (2) Osakonna ülesanded ja pädevus täpsustatakse osakonna põhimääruses, mille kehtestab peadirektor. (21) Osakonnad ja nende alluvus on toodud määruse lisas (lisa 5)[RT I, 18.12.2014, 9 - jõust. 01.01.2015] (22) Ameti struktuuri kuulub riigi julgeoleku volitatud esindaja osakond, mis täidab riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduses, teistes õigusaktides ning välislepingutes sätestatud riigi julgeoleku volitatud esindaja ülesandeid.[RT I, 23.11.2016, 1 - jõust. 01.01.2017] (3) Osakond võib jaguneda talitusteks või büroodeks, mille ülesanded ja pädevus määratakse osakonna põhimääruses. (4) Osakonda juhib osakonnajuhataja, talitust talitusejuhataja ja bürood büroojuhataja. (5) Ameti koosseisu võivad kuuluda väljaspool struktuuriüksusi asuvad nõunikud, kes alluvad vahetult peadirektorile või peadirektori asetäitjale. (6) Nõuniku ülesanded määratakse ametijuhendis.§ 14. Ameti komisjon (1) Peadirektor võib moodustada ameti tegevusalas nõuandva õigusega alalisi ja ajutisi komisjone. Komisjonil võib olla ka otsuste langetamise õigus, kui see tuleneb otseselt seadusest. (2) Komisjon moodustatakse peadirektori käskkirjaga, milles määratakse komisjoni ülesanded, esimees ja liikmed ning ülesannete täitmise tähtajad. (3) Teiste valitsusasutuste ametnikke ja töötajaid võib komisjoni liikmeks määrata selle asutuse juhi nõusolekul. Komisjoni töösse võib kaasata väljaspool riigiteenistust olevaid isikuid nende nõusolekul. (4) Komisjonil on õigus pöörduda ameti struktuuriüksuse poole oma tööks vajalike andmete ja dokumentide saamiseks.4. peatükk Ümberkorraldamine ja lõpetamine § 15. Ameti ümberkorraldamine ja lõpetamine Ameti tegevus korraldatakse ümber või lõpetatakse seaduse alusel.5. peatükk Rakendussäte § 16. Määruse kehtetuks tunnistamine [Käesolevast tekstist välja jäetud.]Märgi siia hilisem redaktsioonJõustumine:
01.01.201701.08.201601.01.201513.07.2014Väljaandja:KaitseministerAkti liik:määrusTeksti liik:terviktekstRedaktsiooni jõustumise kp:01.01.2017Redaktsiooni kehtivuse lõpp:
Avaldamismärge:RT I, 23.11.2016, 6Määrus kehtestatakse Vabariigi Valitsuse seaduse § 42 lõike 1 alusel.1. peatükk Üldsätted § 1. Teabeameti staatus (1) Teabeamet (edaspidi amet) on Kaitseministeeriumi valitsemisalas tegutsev valitsusasutus, mis täidab seadusega talle pandud ülesandeid. (2) Oma ülesannete täitmisel esindab amet riiki.§ 2. Ameti eelarve Ameti kulud kaetakse riigieelarvest. Ametil on oma eelarve, mille kinnitab, muudab ja mille täitmist kontrollib kaitseminister seaduses kehtestatud korras.§ 3. Aruandekohustus Amet on aruandekohustuslik kaitseministri ees, kes suunab ja koordineerib ameti tegevust ning teostab ameti üle teenistuslikku järelevalvet.§ 4. Ameti asukoht (1) Amet asub Tallinnas. Ameti postiaadress on Rahumäe tee 4b, 11316 Tallinn. (2) Ameti mujal asuva struktuuriüksuse asukoht ja postiaadress tuuakse ära struktuuriüksuse põhimääruses.§ 5. Ameti nimetus inglise keeles Ameti ingliskeelne nimetus on Estonian Information Board.§ 6. Ameti pitsat ja sümbolid (1) Ametil on väikese riigivapi kujutisega ja ameti nimega 35 mm läbimõõduga pitsat. Ameti struktuuriüksusel võib olla oma nimega lihtpitsat, kui see on ette nähtud struktuuriüksuse põhimääruses. (2) Ametil on oma embleem (lisa 1). (3) Ameti embleemi kasutatakse ameti dokumendiplankidel ning võib kasutada kujunduselemendina ameti trükistel, meenetel ja muudel ameti identiteeti kandvatel esemetel.§ 7. Ameti teenetemärgid (1) Ameti teenetemärgid on: 1) Teabeameti teenetemedal, millel on kaks liiki. I liigi medalil on kaks järku – kuld- ja hõbemedal. II liigi medalit nimetatakse eriteenetemedaliks (lisa 2); 2) Teabeameti teenistusmedal (lisa 3); 3) Teabeameti aumärk (lisa 4). (2) Teabeameti teenetemedaliga tunnustatakse: 1) ameti ametnikke ja töötajaid, kes on andnud märkimisväärse panuse Eesti julgeoleku tagamisse (kuldmedal); 2) ameti ametnikke ja töötajaid väljapaistva panuse eest oma töösuuna arendamisel (hõbemedal); 3) Eesti kodanikke või välismaalasi, kes koostöös ametiga on andnud olulise panuse Eesti julgeoleku tagamisse (eriteenetemedal). (3) Teabeameti teenistusmedaliga tunnustatakse ameti ametnikke ja töötajaid teenistus- ja tööülesannete silmapaistvalt hea täitmise eest. (4) Teabeameti aumärgiga tunnustatakse ameti ametnikke ja töötajaid laitmatu teenistuse või töötamise eest ametis.[RT I, 23.11.2016, 1 - jõust. 01.01.2017] (5) Teenetemärke antakse üldjuhul üks kord aastas, ameti loomise aastapäeval 16. novembril, või erandina muul ajal peadirektori otsusega. (6) Teenetemärgi andmise otsustab peadirektor. (7) Teabeameti teenetemedali ja teenistusmedali juurde kuulub tunnistus, millele kantakse teenetemärgi kavaleri ees- ja perekonnanimi, olemasolu korral auaste, teenetemärgi nimetus ja number ning andmise kuupäev. Tunnistus on eestikeelne. Välismaalasele antavale tunnistusele lisatakse ingliskeelne tõlge. Tunnistusele kirjutab alla peadirektor. (8) Teenetemärki kantakse kooskõlas teenetemärkide kandmise hea tavaga. Välismaalased võivad kanda teenetemärki päritoluriigis kehtiva korra kohaselt. (9) Teenetemärkide statuudi kehtestab peadirektor.2. peatükk Tegevusvaldkond ja ülesanded § 8. Ameti tegevusvaldkond Ameti tegevusvaldkonnas on riigi julgeoleku ja põhiseadusliku korra tagamine, sealhulgas selleks vajaliku teabe kogumine ja töötlemine, vastuluure teostamine ning riigisaladuse ja salastatud välisteabe kaitse korraldamine ja kontrollimine seadusega sätestatud alustel ja korras.[RT I, 23.11.2016, 1 - jõust. 01.01.2017] § 9. Ameti ülesanded Amet: 1) kogub ja töötleb riigile välis-, majandus- ja riigikaitsepoliitika kujundamiseks ning riigikaitseks vajalikku välisriike, välismaiseid tegureid või tegevust puudutavat poliitilist, sõjalist ja majanduslikku teavet; 2) teostab vastuluuret Eesti välisesinduste ja väljaspool riigi territooriumi asuvate Kaitseväe üksuste kaitseks; 3) teostab vastuluuret oma ametnike ja töötajate, koostööle kaasatud isikute ja valduste kaitseks; 4) teeb koostööd Kaitsepolitseiametiga riigi vastu suunatud kuritegude ärahoidmiseks; 5) korraldab ja kontrollib elektrooniliseks teabeturbeks kehtestatud nõuete täitmist, annab või tunnistab kehtetuks vastavussertifikaadid riigisaladuse töötlussüsteemidele ning kontrollib nende käigushoidmist, sealhulgas ehitamist, kasutamist, hooldamist, remontimist ja ühendusi sidevõrkudega; 6) korraldab ja kontrollib salastatud teabe kaitseks kasutatavate krüptomaterjalide haldust ja kaitset õigusaktides sätestatud ulatuses ja korras; 7) korraldab ja kontrollib erisidet; 8) teostab julgeolekukontrolli ametisse teenistusse või tööle kandideerivate ja ametis teenistuses või tööl olevate isikute, välja arvatud peadirektori ja tema asetäitja, suhtes; 9) osutab elektrooniliselt teabe kogumisel ametiabi Kaitsepolitseiametile ja Kaitseväele; 91) täidab riigi julgeoleku volitatud esindaja ülesandeid;[RT I, 23.11.2016, 1 - jõust. 01.01.2017] 10) peab oma ülesannete täitmiseks vajalikke andmebaase; 11) peab ameti valdusesse antud riigivara üle arvestust õigusaktidega ettenähtud korras; 12) töötab välja ameti tegevusvaldkonda reguleerivate seaduste, Vabariigi Valitsuse ja kaitseministri määruste ning muude õigusaktide eelnõud; 13) teeb oma pädevuse piires koostööd teiste riigiasutuste, kohaliku omavalitsuse asutuste ja organite ning füüsiliste ja juriidiliste isikutega, samuti teiste riikide julgeolekuasutuste ning rahvusvaheliste organisatsioonidega; 14) täidab muid talle seaduse, Riigikogu otsuse, Vabariigi Presidendi seadluse, Vabariigi Valitsuse määruse ja korralduse ning kaitseministri määruse ja käskkirjaga pandud ülesandeid.3. peatükk Juhtimine ja struktuur § 10. Ameti juhtimine (1) Ametit juhib peadirektor. (2) Peadirektori äraolekul asendab teda peadirektori asetäitja, viimase äraolekul peadirektori määratud osakonnajuhataja. (3) Peadirektori ametikohalt vabastamisel või ametiaja lõppemisel täidab peadirektori ülesandeid kuni uue peadirektori ametikohale asumiseni peadirektori asetäitja, viimase äraolekul peadirektori määratud osakonnajuhataja.§ 11. Ameti peadirektor Peadirektor: 1) juhib ameti tööd; 2) vastutab ameti tegevust korraldavate õigusaktide täpse ja otstarbeka täitmise eest ning annab aru kaitseministrile; 3) esitab kaks korda aastas kaitseministrile ameti ülesannete täitmise aruande ning informeerib vajaduse korral kaitseministrit ameti tegevusvaldkonda puudutavates küsimustes; 4) esitab kaitseministrile ettepanekuid ameti tegevusvaldkonna korraldamiseks; 5) kehtestab kaitseministri volitusel või esitab kaitseministrile kehtestamiseks ameti teenistuskohtade koosseisu; 6) sõlmib lepinguid, esindab ametit ja annab volitusi ameti esindamiseks; 7) annab seaduse, Vabariigi Valitsuse määruse või korralduse või kaitseministri määruse või käskkirja alusel ja täitmiseks teenistusalastes küsimustes käskkirju, mis on kohustuslikud kõikidele ameti ametnikele ja töötajatele; 8) annab ameti ametnikele ja töötajatele suulisi ja kirjalikke korraldusi, mis registreeritakse ameti asjaajamiskorras ettenähtud korras; 9) kehtestab ameti töökorralduse reeglid ja raamatupidamise eeskirjad ning ametnike ametijuhendid; 10) nimetab ametikohale ja vabastab ametikohalt ameti ametnikud; 11) sõlmib, muudab, peatab ja lõpetab töölepinguid ameti töötajatega; 12) pärib aru ameti ametnikelt ja töötajatelt; 13) määrab ameti ametnike palgad ja töötajate töötasu, lähtudes Vabariigi Valitsuse kehtestatud palgaastmestikust, palgamääradest, kaitseministri kehtestatud palgajuhendist ning eelarves selleks ettenähtud vahenditest; 14) kohaldab ametnikele ja töötajatele ergutusi, määrab ametnikele distsiplinaarkaristusi ning teeb töötajatele hoiatusi; 15) esitab kaitseministrile ameti eelarve eelnõu ja eelmise aasta eelarve täitmise aruande ning valvab eelarve täpse ja otstarbeka täitmise üle; 16) otsustab ameti valduses oleva riigivaraga seotud küsimusi riigivaraseaduse ja selle alusel antud õigusaktide alusel ning valvab riigivara säilimise ja heaperemeheliku kasutamise üle; 17) otsustab riigihangete korraldamise ja ameti varustamise tema ülesannete täitmiseks vajalike vahenditega; 18) täidab muid ülesandeid, mis on talle antud seaduse, Riigikogu otsuse, Vabariigi Presidendi seadluse, Vabariigi Valitsuse määruse või korralduse ning kaitseministri määruse või käskkirjaga, samuti kaitseministri või Kaitseministeeriumi kantsleri või asekantsleri antud ülesandeid.§ 12. Peadirektori asetäitja (1) Peadirektoril on asetäitja, kes allub vahetult peadirektorile. (2) Peadirektori asetäitja äraolekul asendab teda peadirektor või peadirektori määratud isik. (3) Peadirektori asetäitja: 1) koordineerib, suunab ja kontrollib temale alluvate ameti osakondade tööd; 2) annab korraldusi, mis on täitmiseks kohustuslikud talle alluvatele ametnikele ja töötajatele; 3) valvab talle alluvate ametnike ja töötajate teenistus- või tööülesannete täitmise järele; 4) saab kõigilt ameti struktuuriüksustelt talle pandud ülesannete täitmiseks vajalikku teavet; 5) esindab ametit peadirektorilt saadud volituste ulatuses; 6) teeb peadirektorile ettepanekuid ameti töökorralduse, samuti ameti struktuuriüksuste juhtide ametikohale nimetamise või nendega töölepingu sõlmimise ning ameti ametnike ja töötajate palkade, töötasude, ergutuste või distsiplinaarkaristuste määramise kohta; 7) täidab muid peadirektori antud või käesoleva määrusega sätestatud ülesandeid. (4) Peadirektori asetäitja täpsemad ülesanded määratakse ametijuhendis.§ 13. Ameti struktuur (1) Ameti struktuuriüksus on osakond. (2) Osakonna ülesanded ja pädevus täpsustatakse osakonna põhimääruses, mille kehtestab peadirektor. (21) Osakonnad ja nende alluvus on toodud määruse lisas (lisa 5)[RT I, 18.12.2014, 9 - jõust. 01.01.2015] (22) Ameti struktuuri kuulub riigi julgeoleku volitatud esindaja osakond, mis täidab riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduses, teistes õigusaktides ning välislepingutes sätestatud riigi julgeoleku volitatud esindaja ülesandeid.[RT I, 23.11.2016, 1 - jõust. 01.01.2017] (3) Osakond võib jaguneda talitusteks või büroodeks, mille ülesanded ja pädevus määratakse osakonna põhimääruses. (4) Osakonda juhib osakonnajuhataja, talitust talitusejuhataja ja bürood büroojuhataja. (5) Ameti koosseisu võivad kuuluda väljaspool struktuuriüksusi asuvad nõunikud, kes alluvad vahetult peadirektorile või peadirektori asetäitjale. (6) Nõuniku ülesanded määratakse ametijuhendis.§ 14. Ameti komisjon (1) Peadirektor võib moodustada ameti tegevusalas nõuandva õigusega alalisi ja ajutisi komisjone. Komisjonil võib olla ka otsuste langetamise õigus, kui see tuleneb otseselt seadusest. (2) Komisjon moodustatakse peadirektori käskkirjaga, milles määratakse komisjoni ülesanded, esimees ja liikmed ning ülesannete täitmise tähtajad. (3) Teiste valitsusasutuste ametnikke ja töötajaid võib komisjoni liikmeks määrata selle asutuse juhi nõusolekul. Komisjoni töösse võib kaasata väljaspool riigiteenistust olevaid isikuid nende nõusolekul. (4) Komisjonil on õigus pöörduda ameti struktuuriüksuse poole oma tööks vajalike andmete ja dokumentide saamiseks.4. peatükk Ümberkorraldamine ja lõpetamine § 15. Ameti ümberkorraldamine ja lõpetamine Ameti tegevus korraldatakse ümber või lõpetatakse seaduse alusel.5. peatükk Rakendussäte § 16. Määruse kehtetuks tunnistamine [Käesolevast tekstist välja jäetud.]


Kodukord | Halliste Põhikool
Õppereis Palamusele 8.okt.2019 (4.-6. klass)
Kk 11.06.2019 nr 13. 1-1
Kooli kodukord kehtestatakse Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse (edaspidi PGS) § 68 lg 1 alusel. Kodukord kooskõlastatakse kooli hoolekogu ja õpilasesindusega Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 68 lg 2 alusel.
Kooli kodukord on õpilastele ja kooli töötajatele täitmiseks kohustuslik (PGS § 68 lg 1).
Kooli kodukord on avalik dokument, millega saab tutvuda kooli kodulehel. Kooli kodukorra koondväljavõte asub õpilastele nähtavas kohas, kooli infostendil.
Kodukorra täitmine ning üldtunnustatud käitumis- ja kõlblusnormide järgimine koolis on õpilase käitumise hindamise aluseks. Nõuded õpilase käitumisele esitatakse kooli kodukorras põhikooli riikliku õppekava (edaspidi PRÕK) § 19 lg 5 alusel.
4. Lähtuvalt erinevatest koolielu reguleerivatest õigusaktidest sätestatakse kooli kodukorras järgmised punktid:
õppetöö üldine korraldus koolis ja õppekavavälise tegevuse korraldamine;
nõuded õpilase käitumisele, välimusele ja hügieenile (PGS § 55 lg 4) (sotsiaalministri määrus nr 94 11.12.2009 „Tervisekaitsenõuded kooli päevakavale ja õppekorraldusele“ § 9);
õppest puudumise teavitamise kord (PGS § 35 lg 3);
hindamisest teavitamise täpsustatud tingimused ja kord (PGS § 89 lg 8);
kooli tunnustusmeetmed õpilaste tunnustamiseks (PGS § 57);
esemete kasutamise viisid, mis toovad kaasa esemete hoiule võtmise kooli poolt, nende hoiustamise ning tagastamise kord (PGS § 58 lg 5);
tugi- ja mõjutusmeetme rakendamisest teavitamise kord ja rakendamine (PGS § 58 lg 9);
õpikute, tööraamatute, töövihikute ja töölehtede kasutamise ning õpikute koolile;
tagastamise tingimused ja kord (PGS § 20 lg 2);
õpilase õigused (PGS § 40 lg 2).
1. Õppetöö üldine korraldus
1.4. Tunnis keskendutakse õppetööle ega tegeleta kõrvaliste asjadega. Õpilasel pole lubatud kasutada tunnis mobiiltelefoni, digipleierit, tahvelarvutit ega muid auditiivseid ja visuaalseid tehnilisi vahendeid, kui õpetaja pole selleks korraldust andnud. Antud keelust esmakordse üleastumise korral võtab aineõpetaja õpilaselt tehnilise vahendi ning tagastab selle õppetunni või –päeva lõpus. Korduva keelust üleastumise korral tagastab klassijuhataja või direktor õpilaselt võetud tehnilise vahendi lapsevanemale. Õppetunni ajal on keelatud süüa ja närida nätsu;
1.5. Õppe- ja käitumisprobleemidega õpilaste tarvis on koolis välja töötatud tugi- ja mõjutusmeetmete süsteem. Tugi- ja mõjutusmeetmete rakendamisest annab klassijuhataja lapsevanemale teada nende rakendamise päeval;
1.7. Kui õpilane rikub tunnis korda nii, et õpetajal on võimatu tunnitööd jätkata, on õpetajal õigus õpilane tunnist kõrvaldada. Tunnist kõrvaldatud õpilane jätkab iseseisvalt tunnitööd kooli raamatukogus või sotsiaalpedagoogi juures. Iseseisvat tunnitööd hindab tunni lõpus aineõpetaja (PGS §58 lg3 p7);
1.8. Erandjuhul on võimalik pidevalt tunni korda rikkuvale õpilasele kohaldada ajutine õppes osalemise keeld (10 õppepäeva poole aasta jooksul) koos kohustusega saavutada selle perioodi lõpul nõutavad õpitulemused (PGS § 58 lg3 p12).
2. Kooli õppetegevuses osalemise ja puudumisest teavitamise kord
2.2. Õppest puudumine on lubatud üksnes mõjuval põhjusel. Klassijuhataja hindab, kas õppest puudumise põhjuseid saab lugeda mõjuvaks. Õppetundidest puudumise mõjuvad põhjused on järgmised: õpilase haigestumine või talle tervishoiuteenuse osutamine; läbimatu koolitee või muu vääramatu jõud;
2.2.1. Puudumise või hilinemise korral teavitab vanem õpetajat e-päeviku, SMS, e-kiri vms kaudu. Kui õpilane on kehalise kasvatuse tundidest vabastatud kauem kui ühe nädala, palub ta arstil tõendile märkida kehalised tegevused, mida ta võib tundides teha. Vabastus kehalisest koormusest ei vabasta õpilast tunnis käimise kohustusest;
2.2.2. Turvalisuse huvides peetakse koolis arvestust koolihoones viibivate õpilaste kohta, sest kool peab tagama õpilase koolis viibimise ajal tema tervise kaitse. Õpilase puudumisest õppetundidest koolipäeva vältel informeeritakse lapsevanemat, kui puudumise põhjus on teadmata;
2.2.3. Õpilane peab viibima õppetunni ajal õppetunnis ning tal peavad olema kaasas kõik õppetööks vajalikud vahendid. Kui õpilane puudub õppetunnist kooli töötaja korraldusel või viibib võistlusel, olümpiaadil vm üritusel, annab sellest klassijuhatajale, aineõpetajatele ja lapsevanemale teada õpilase osalemist organiseerinud õpetaja;
2.2.4. Lapsevanem väärtustab kooli õppetööd ega planeeri perega pikemaid puhkusereise õppetöö ajal. Vältimatu vajaduse korral tuleb enne eemalviibimist esitada kooli direktorile põhjendusega avaldus. Kui avaldus rahuldatakse, koostab aineõpetaja õpilasele individuaalse kava, et vältida mahajäämist õppetööst;
2.4. Õppetegevuse korraldamisel õues, arvestatakse välisõhu temperatuuri ja tuule kiiruse koosmõjust sõltuvat tuule-külma indeksit ning organismile tegelikult toimivat välisõhu temperatuuri;
2.6. Kehalise kasvatuse tunde võib läbi viia õues 1.-6. klassi õpilastele tegelikult toimival välisõhu temperatuuril kuni -10 kraadi, 7.-9. klassi õpilastele tegelikult toimival välisõhu temperatuuril kuni -15 kraadi, mõõduka tuule korral tuulekiirusel kuni 8 m/s;
2.7. Õpilase puudumine ei vabasta teda õppematerjali omandamisest ja puudutud tundides antud õppeülesannete tähtajalisest täitmisest.
3. Nõuded õpilasele
3.1. Õpilasel on õigus koolipäeva jooksul kooli territooriumilt lahkuda ainult klassijuhataja, aineõpetaja või juhtkonna loal;
3.2. Õpilane käitub alati viisakalt ja lugupidavalt kaasõpilaste, õpetajate ning teiste täiskasvanutega. Õpilane ei kasuta ebatsensuurseid väljendeid, vaimset ega füüsilist vägivalda;
3.3. Üleriided ja välisjalatsid jätab õpilane kooli garderoobi. Koolipäevaks vajaliku võtab õpilane garderoobist kaasa. Kool ei vastuta materiaalselt õpilaste või kooli töötajate kadunud asjade eest. Oma isiklike asjade eest vastutavad õpilased ja kooli töötajad ise;
3.4. Õpilaste riietus on korrektne. Õpilane ei riietu ebasündsalt ega kanna kooliruumides spordiriideid, peakatet või kapuutsi. Õpilane ei kanna solvava ja/või kooli sobimatu sümboolikaga riietust. Pidulikel aktustel ja üritustel ning eksamitel kannab õpilane pidulikku riietust;
3.5. Õpilane kannab kooli ruumides vahetusjalatseid. Saapad ja paksu tallaga spordijalatsid ei ole vahetusjalanõud;
3.6. Võimlas, jõusaalis, keemia-, füüsika-, tööõpetuse ja arvutiklassis peavad õpilased täitma nende ruumide kasutamise erinõudeid. Pärast kehalise kasvatuse tundi on pesemine ja riiete vahetamine kohustuslik;
3.7. Õpilased saavad koolis arvutit kasutada kooli arvutiklassis väljaspool õppetunde õpetajaga kokku lepitud ajal;
3.8. Õpilasel on õigus kasutada õppekavavälises tegevuses tasuta kooli rajatisi, ruume, raamatukogu ning õppe-, spordi-, tehnilisi ja muid vahendeid vastavalt ruumide kasutuskorrale, neid tahtlikult lõhkumata või rikkumata;
3.9. Õpilaspäevik on kohustuslik 1.−3. klassi õpilastele ning see on täidetud vastavalt õpetaja poolt esitatud nõuetele;
3.10. Õpilane ei suitseta, ei tarvita alkoholi ja narkootilisi aineid kooli hoones, kooli territooriumil ega ka kooli poolt korraldavatel üritustel, ekskursioonidel ja huvikäikudel väljaspool kooli.
Kui õpilane kooli territooriumil suitsetab, tarvitab huuletubakat, alkohoolset jooki, narkootilist ainet või on toime pannud karistusseadustikus ette nähtud kuriteokoosseisule vastava õigusvastase teo või ei täida koolikohustust tulenevalt Eesti Vabariigi haridusseaduse § 8, informeerib kool Eesti Vabariigi õigusaktides sätestatud korras lapsevanemat, politseid ning kohalikku omavalitsust;
3.11. Õpilased hoiavad kooli, isiklikku ja kaasõpilaste vara ning vastutavad oma töökoha ja laenutatud õppetarvete säilivuse ja puhtuse eest;
3.12. Kõigist kooli inventari, akende, uste ja muu vara purunemisest, lõhkumisest või
rikkumisest teavitab õpilane koheselt koolitöötajat;
3.13. Kui õpilane on kooli vara sihilikult rikkunud/lõhkunud, heastavad tekkinud kahju tema vanemad;
3.14. Õpilased kasutavad säästlikult kooli hügieenivahendeid, vett ja elektrienergiat;
3.15. Kool võimaldab õpilasel tasuta kasutada kooli õppekava läbimiseks vajalikku õppekirjandust ja -vara.
Raamatukogu lugejateeninduse korraldus, lugeja õigused ja kohustused on sätestatud koolidirektori kinnitatud raamatukogu kodukorras;
3.16. Koolis toitlustatakse kõiki õpilasi kooli sööklas:
enne sööklasse sisenemist peseb õpilane käed;
sööklasse tulevad õpilased neile söömiseks ettenähtud vahetunnis, 1.– 4. klasside õpilased koos õpetajaga;
õpilane käitub sööklas viisakalt, ei lärma, ei trügi, ei riku toitu;
söömise lõppedes korrastab igaüks oma koha ja viib kasutatud nõud selleks ettenähtud kohta;
söömisel järgib õpilane lauakombeid;
sööklast väljudes ei võta õpilane kaasa toiduaineid (näiteks puuvilju, leiba jne).
3.17. Mobiiltelefoni, arvuti ja muude elektroonikavahendite kasutamine on vahetunnis lubatud ainult õppeotstarbel.
4.1. Õpilase õpitulemuste hindamise põhimõtteid ja korda tutvustab õpilastele klassi- või aineõpetaja. Klassi- või aineõpetaja selgitab õppeveerandi või uue teema alguses õpilasele, mida ja millal hinnatakse, milliseid hindamisvõtteid kasutatakse ja millised on hindamise kriteeriumid. Klassi- või aineõpetaja lähtub õpilaste teavitamisel õpetaja töökavast, mille ta on koostanud kooli õppekava üldosa ja ainekava alusel kõikidele klassidele, kus ta õpetab ning milles on täpsustatud kooli ainekavas esitatut, arvestades konkreetseid õpilasi, kasutatavat õppekirjandust ja -materjale ning koostööd teiste õpetajatega;
4.1.1. Kui õpetaja on kehtestanud tunni töökorralduse ja järelevastamiste osas kindlad reeglid, tuleb tal need kirjalikult vormistada ja võimaldada õpilastel reeglitega tutvuda;
4.2. Õpetaja peab õpilase hindamisel olema objektiivne, arvestades õpilase võimeid ning erivajadusi. Kui õpilane ja õpetaja jäävad hindamise osas lahkarvamusele, on neil lahenduse leidmiseks õigus pöörduda direktori poole;
4.3. Õpilaste käitumise hindamisel lähtutakse kooli kodukorra reeglitest, üldtunnustatud käitumis- ja kõlblusnormidest, kooli põhiväärtustest ning põhjuseta puudutud ja hilinetud tundide arvust.
Käitumishindega "eeskujulik", "hea" või "rahuldav" hinnatakse õpilast, kes täidab kooli kodukorra nõudeid. Käitumishindega «mitterahuldav» hinnatakse õpilast, kes ei täida kodukorda.
4.4. Hoolsushinne näitab õpilase suhtumist õppetöösse, distsiplineeritust, järjekindlust õppeülesannete ja endale võetud kohustuste täitmisel.
4.5. Õpilasel, lapsevanemal või eestkostjal on õigus saada hinnete kohta lisateavet aineõpetajatelt ja klassijuhatajalt. Õpitulemuste, käitumise ja hoolsuse hindamise põhimõtteid ja korda tutvustatakse lapsevanematele klassi lapsevanemate koosolekul, soovi korral ka individuaalselt. Hinded tehakse teatavaks e-päevikus, õppeaasta lõpus klassitunnistusel.
5.1. Õpilast tunnustatakse:
• heade ja väga heade tulemuste ning õpitulemuste parandamise eest õppetöös;
• klassi või kooli eduka esindamise eest väljaspool kooli;
• aktiivse klassi- ja koolivälise tegevuse eest;
• abivalmis ja hooliva suhtumise eest.
5.2. Õpilase tunnustamise ja tänamise meetmed on järgmised:
• suuline kiitus;
• kirjalik kiitus õpilaspäevikusse (1.- 3. klass);
• kirjalik kiitus e-päevikusse;
• direktori käskkiri;
• kooli kiituskaart;
• tänukiri;
• direktori vastuvõtt õpilastele koos vanematega;
• osalemine preemiaekskursioonil;
• parima ainetundja kiituskiri;
• parima sportlase valimine;
• kiitusega põhikooli lõputunnistus.
5.3. Õpilaste tunnustamist puudutavad käskkirjad ja taotlused vormistatakse klassijuhatajate, aineõpetajate või teiste kooli töötajate ettepanekul.
6.1. Õpilaste ning kooli töötajate vaimset või füüsilist turvalisust ohustavatest juhtumitest peab teavitama klassijuhatajat ja/või sotsiaalpedagoogi ja/või kooli direktorit;
6.2. Väärteo toime pannud õpilaselt on õigus nõuda selgituskirja kirjutamist. Selgitusest keeldumise, samuti selgituses valeandmete esitamise eest võib kool õpilasele karistuse määrata;
6.3. Kool teavitab väärteo toime pannud õpilase vanemaid või neid asendavaid isikuid ning ühiselt otsitakse probleemile lahendust;
6.4. Kooli direktor või sotsiaalpedagoog võib kooli nimel pöörduda politseisse või kohtusse ühe nädala jooksul alates päevast, mil ta sai väärteost teada;
6.5. Kui kooli direktsioon leiab, et isikut, kes pani toime väärteo, ei saa mõjutada pedagoogilise vestlusega, teeb ta vastava esildise ning saadab selle alaealise õpilase elukohajärgsele omavalitsusele koos taotlusega kohaldada isikule alaealise mõjutusvahendite seaduses ette nähtud võimalusi;
6.6. Kui kooli territooriumil viibivad alkoholi- või narkojoobes või suitsetavad isikud, siis tuleb kohe pöörduda politsei esindaja poole, kes rakendab meetmeid vastavalt seadusele;
6.7. Õpilasel on keelatud omada ning tarbida alkohoolseid jooke, tubakatooteid ja
narkootilisi aineid, energiajooke, e-sigarette;
6.8. Kaasõpilaste turvalisuse tagamiseks ei tohi õpilastel koolis kaasas olla terariistu, tuli- ja külmrelva, minilaserit, tulemasinat, tuletikke, plahvatusohtlikke aineid ja muid vahendeid, millega võib tekitada tervisekahjustuse või materiaalse kahju.
6.9. Välisterritooriumil (kooli ümbruses ning -bussipeatuses) kasutatakse valvekaameraid õpilaste ja koolitöötajate turvalisust ohustava olukorra ennetamiseks ning sellele reageerimiseks.
Jälgimisseadmestiku kasutamisest teavitamiseks kasutatakse teabekleebist, millel on musta värviga videokaamera kujutis või sõna „VIDEOVALVE“.
Valvekaamerate otsepilti jälgib direktor. Valvekaamerate salvestusi tohivad vaadata kooli direktor ja tema poolt volitatud isikud. Valvekaamerate salvestuste kopeerimise, edastamise ja talletamise õigus andmekandjatele (DVD, mälupulk vmt) on ainult õiguskaitseorganitel.
Tugi-ja mõjutusmeetme rakendamisest teavitamise kord ja rakendamine
7.1.1. Õpilaste tugi- ja mõjutusmeetmete eesmärk on mõjutada õpilasi käituma kooli kodukorra kohaselt ja teistest lugu pidama, samuti ennetada koolis turvalisust ohustavate olukordade tekkimist;
7.1.2. Enne tugi- või mõjutusmeetme määramist kuulatakse ära õpilase selgitused ja põhjendatakse õpilasele konkreetse meetme valikut ning vajalikkust;
7.1.3. Iga meede on individuaalne, selle määramine on seotud oodatava kasvatusliku mõjuga konkreetsele õpilasele;
7.1.4. Meetme määramisest tuleb õpilast (vajadusel ka lapsevanemat) teavitada ja meetme sisu õpilasele arusaadavaks teha;
7.1.5. Kui õpilane pole määratud meetmega nõus, on tal õigus selle määramine vaidlustada, pöördudes esmalt klassijuhataja, seejärel sotsiaalpedagoogi, direktori, õppenõukogu, kooli hoolekogu või kooli riiklikku järelevalvet teostava isiku poole;
7.1.6 Kui õiguskaitseorganid on esitanud koolile kirjaliku taotluse mitte käsitleda koolis juba nende poolt lahendatud juhtumit, mis puudutas kooli õpilast, siis kool aktsepteerib seda;
7.1.7. Kooli direktsioonil on õigus ja vajadusel kohustus pöörduda õiguskaitseorganite poole kriminaalasja algatamise taotlemiseks;
7.1.8. Süüdlane hüvitab tekitatud materiaalse kahju.
7.2. Õpilase suhtes rakendatavad tugi- ja mõjutusmeetmed
Õpilase suhtes rakendatakse ühte või mitut järgmist tugi- või mõjutusmeedet:
1) suuline märkus õpetajalt;
2) kirjalik märkus õpetajalt õpilaspäevikus või e-päevikus;
3) õppetunnist eemaldamine vastavalt „Õpilase tunnist eemaldamise korrale“ (punkt 7.3.);
4) pärast õppetundide lõppemist koolis viibimise kohustus koos õpilasele määratud tegevusega kuni 1,5 tunni ulatuses ühe õppepäeva jooksul;
5) kooli jaoks kasuliku tegevuse määramine;
6) klassijuhataja vestlus õpilasega;
7) klassijuhataja vestlus lapsevanemaga;
8) vestlus sotsiaalpedagoogiga;
9) õpilasega tema käitumise arutamine direktori juures;
10) õpilase käitumise arutamine ümarlauas, millest võtavad osa õpilane, lapsevanem, omavalitsuse töötaja, kooli esindaja jt juhtumiga seotud isikud;
11) direktori käskkirjaga noomitus õpetaja vm koolitöötaja ettepanekul;
12) õpilase käitumise arutamine lapsevanemaga juhtkonna koosolekul;
13) ajutine õppes osalemise keeld;
14) õpilasele tugiisiku määramine. Tugiisikuks võib olla lapsevanem või vanema ja kooli poolt aktsepteeritud täiskasvanud isik;
15) lapsevanema kaasamine õppetundidesse, kus lapsel on probleeme käitumisega;
16) omavalitsuse sotsiaalhooldustöö spetsialisti poole pöördumine; maakonna nõustamis- või alaealiste komisjoni suunamine;
17) politsei väljakutsumine ja avalduse esitamine;
18) õpilase koolist väljaarvamine vastavalt Eesti Vabariigi seadusandlusele;
7.3. Õpilase tunnist eemaldamise kord
1. Tunnist eemaldatakse õpilane, kes segab tundi ega lase kaasõpilastel ja õpetajal õppetööle keskenduda, eirates õpetaja märkusi.
2. Tundi seganud õpilane võtab vastavalt õpetaja korraldusele kaasa vajalikud õppevahendid ning lahkub klassiruumist kooli raamatukokku, sotsiaalpedagoogi juurde või õpetaja poolt määratud ruumi.
3. Tunni lõppedes pöördub õpilane aineõpetaja poole, toimub vestlus, kus arutletakse õpilase käitumise üle ja õpilane teeb vajadusel õppetunni töö järele.
4. Aineõpetaja teavitab lapsevanemat e-kooli kaudu või telefonitsi õpilase tunnist eemaldamisest ja selle põhjusest.
5. Kui õpilane ei tule kokkulepitud ajal, siis informeerib aineõpetaja sellest klassijuhatajat ja/või sotsiaalpedagoogi.
6. Klassijuhataja ja/või sotsiaalpedagoog vestleb õpilasega, informeerib sellest lapsevanemat ja suunab õpilase aineõpetaja juurde uue kohtumisaja määramiseks.
7. Klassijuhataja ja/või sotsiaalpedagoog kontrollib, kas õpilane täitis korraldust.
8. Kui õpilane ei ole täitnud korraldust, informeerib klassijuhataja ja/või sotsiaalpedagoog direktorit, kes vestleb õpilasega, suunab aineõpetaja juurde ja informeerib lapsevanemat.
9. Kui õpilane korduvalt ei täida korraldust, kutsub sotsiaalpedagoog või direktor kokku õpiabiümarlaua, kus osalevad õpilane, lapsevanem, klassijuhataja ja aineõpetaja.


text:
Eraparklad panevad rikkujad maksma — Datum Inkasso- Inkassoteenus Tallinnas, Eestis ja Euroopas
Rahvusvaheline menetlus
KÜ nõuab korteri müüki
Maksunõuete aegumise uus kord
Eraparklad panevad rikkujad maksma
Elatis alla miinimumi
Kas eraparklad saavad oma võlanõuded peatselt kohtus maksma panna?
Ajakirjanduses on viimase kuu jooksul avaldatud üksjagu artikleid teemal, et hiljuti jõustunud kohtulahendist tulenevalt sai Europark, erinevalt seni kehtinud korrast, õiguse nõuda Maanteeametilt parkimisrikkujate andmeid ning saab ja kavatseb seetõttu sisse nõuda kõik kuni 3 aasta vanused võlad.
Tõepoolest, 15.01.2019 jõustus Ringkonnakohtu otsus, mil Riigikohus ei võtnud Maanteeameti kaebust 5 sõiduki omaniku või vastutava kasutaja andmete väljastamisest keeldumiseks menetlusse ning kohustas Maanteeametit lahendama Europargi taotlust parkimisrikkujate andmete väljastamiseks uuesti.
Seega andis Ringkonnakohus erinevalt varasemast kohtupraktikast Maanteeametile küll mitte sõnaselge suunise andmete väljastamiseks, vaid kohustuse lahendada Europargi taotlus uuesti.
See, kas ja mis tingimustel otsustab Maanteeamet nende 5 isiku andmed väljastada, selgub eeldatavasti 2019 aasta veebruari kuu jooksul, kui Maanteeamet teeb uue otsuse.
1. Milles seisnes vaidlus?
Eraparklate operaator Europark Estonia OÜ taotles 2016 aastal Maanteeametilt Liiklusseaduse (LS) § 184 lg 4 alusel liiklusregistrist registreerimisnumbrite järgi sõidukite omanike või vastutavate kasutajate andmete väljastamist, et esitada kroonilistele parkimislepingu tingimuste rikkujate vastu leppetrahvinõuded. Andmeteks mida sooviti saada olid nimi, isikukood või sünniaeg ja elukoht.
Mitte ainult Europargi, vaid kõikide eraparklate probleemiks on asjaolu, et parkla operaator suudab rikkumist menetledes tuvastada küll sõiduki registreerimisnumbri, kuid mitte sõidukit kasutanud isikut. Trahvinõude saab esitada aga üksnes lepingut rikkunud poole, ehk sõidukit juhtinud isiku vastu. Et oleks võimalik tuvastada sõidukit juhtinud isik, on esmaselt vaja teada saada, kes on sõiduki omanik või siis selle vastutav kasutaja ning seda on eraparklal võimalik saada teada üksnes Maanteeameti poolt hallatavast liiklusregistrist.
2. Senine kohtupraktika
2011 aastal soovis Maanteeametilt sõidukite omanike või vastutavate kasutajate andmeid saada ka eraparklate operaator Citypark Eesti OÜ. Tol korral Maanteeamet parkimiskorraldaja taotlust ei rahuldanud, kuid seda tegi Maakohus, mille Ringkonnakohus 2012 siiski tühistas ja mida Riigikohus otsustas 24.01.2013 mitte menetleda. Sellest lahendist lähtuvalt senine kohtupraktika Maanteeametit andmeid väljastama ei kohustanud ja seetõttu nad seda ka teinud ei ole.
3. Uus kohtupraktika
Peamised õigusnormid:
Liiklusseaduse (LS) § 183 lg 3 p-st 1 tuleneb, et liiklusregistrisse kantud füüsiliste ja juriidiliste isikute andmed ei ole avalikud.
Samas on LS § 184 lg-s 4 sätestatud, et põhjendatud õigustatud huvi korral võib käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud piiratud juurdepääsuga andmeid kolmandatele isikutele siiski väljastada.
Sama sätte teise lause kohaselt tuvastab põhjendatud õigustatud huvi olemasolu ja otsustab andmete väljastamise Maanteeamet.
Liiklusregistri andmetele juurdepääsu täpsem regulatsioon on toodud Majandus- ja kommunikatsiooniministri määruses nr 46, mille § 3 lg 1 kohaselt väljastab Maanteeamet registrist andmeid ühekordse põhjendatud kirjaliku või elektroonilise taotluse või Maanteeameti poolt rakendatud asjaomase infosüsteemi kaudu esitatud taotluse alusel.
Viidatud määruse § 3 lg 2 kohaselt otsustab Maanteeamet andmete registrist väljastamise, arvestades seadustest tulenevate piirangutega. Juurdepääsupiiranguga andmete väljastamisest keeldumist peab Maanteeamet põhjendama.
Määruse § 3 lg-s 3 on sätestatud, et kui taotlejal on andmetele juurdepääsuks põhjendatud pidev ja püsiv vajadus, võib Maanteeamet andmete saajaga sõlmida lepingu andmete väljastamiseks. Lepingus sätestatakse muu hulgas väljastatavate andmete loetelu, maht ja kasutamise kord, andmetele juurdepääsu tehnilised lahendused ning meetmed andmete kaitseks, samuti lepingu maksumus.
Peamiselt nendest normidest tulenevalt peab Maanteeamet füüsiliste ja juriidiliste isikute andmete väljastamise taotluste lahendamisel hindama seega:
i) taotleja õigustatud huvi
ii) taotleja põhjendatud vajadust ja
iii) seadusest tulenevate piirangutega.
A) Maanteeameti põhjendused andmete väljastamisest keeldumiseks:
- Liiklusregister ei ole mõeldud eraõiguslike isikute jaoks andmete kogumiseks või andmete väljastamisega eraparklate abistamiseks
- Isikuandmete kaitse üldmääruse põhjenduste p-st 47 tulenevalt ei ole õigustatud huvi kasutamine isikuandmete töötlemise õigusliku alusena avaliku sektori asutuse poolt võimalik
- LS § 184 lg 4 on sisuliselt mitterakendatav vastuolu tõttu isikuandmete kaitse üldmäärusega
B) Europargi argumendid andmete väljastamiseks:
- Liiklusregistris kajastatud sõidukite omanikud võivad olla ka juriidilised isikud, seega ei ole tegemist alati isikuandmetega, millele kohaldub IKS ja andmekaitsedirektiivi regulatsioon
- Isikuandmete kaitse üldmääruse art 6 lg 1 p f võimaldab isikuandmete töötlemist ka kolmanda isiku põhjendatud huvi korral
- Andmekaitsedirektiivi art 7 p-i f ei ole IKS-is üle võetud, kuid sellest ei tulene ka eeltingimust, et andmete küsija peaks täitma avalikku huvi või avalikku ülesannet
- LS § 184 lg 4 võimaldab põhjendatud huvi korral väljastada kolmandatele isikutele ka mitteavalikke andmeid
C) Ringkonnakohtu põhjendused
- Europargil on õigustatud huvi lepingupartneri andmete saamiseks, kuna Europargil on parkimisteenuse osutamise lepingulistest võlasuhetest tulenev selge ja määratletav huvi lepingurikkumisega kaasnevate õiguskaitsevahendite kasutamiseks ja hüvitise (leppetrahvi) saamiseks ning nõude alus ja sisu on piisavalt määratletavad
- Korduvate rikkujate andmete avaldamine registrist toimub lepingulise vastutuse võimaldamise eesmärgil, seega on andmete saamine Europargile vajalik ja ka kohane
- Europargi õigustatud huvi sõidukite andmebaasist andmete saamiseks ei saa pidada põhjendamatuks, kui on ilmne, et isikul puuduvad muud võimalused soovitud andmete saamiseks
- Juriidilisest isikust sõiduki omaniku või vastutava kasutaja puhul ei saa eelduslikult esineda sellist huvi (nt ärisaladus, ettevõtlusvabadus), mis kaaluks üles Europargi huvi andmete saamiseks ja sõiduki omaniku või vastutava kasutaja tuvastamiseks
- Ka füüsilise isiku puhul ei saa liiklusregistri andmete edastamine olla igal juhul eraelu ebamõistlikult riivav, andmete väljastamise õiguspärasust tuleb Maanteeametil andmekaitse regulatsioonidest lähtuvalt hinnata igal üksikjuhtumi puhul eraldi
- Isikuandmete kaitse üldmääruse art 6 lg 1 p f ei välista sarnaselt varasema andmekaitsedirektiivi art 7 p-le f kolmandate isikute õigust taotleda LS § 184 lg-s 4 sätestatud alusel ja tingimustel sõidukite andmebaasist andmeid
- Isiku aadressi ja kontaktandmete väljaselgitamiseks on kohane esitada juriidiliste isikute puhul päring äriregistrile ja füüsilise isiku puhul päring rahvastikuregistrisse
Eeltoodud põhjendustest lähtuvalt tegi Ringkonnakohus otsuse, millega kohustas Maanteeametit, küll mitte otseselt ja koheselt nõutud andmeid väljastama, vaid lahendama Europargi taotlust uuesti ning hindama täiendavalt ka Europargi taotlust andmete pidevaks ja püsivaks väljastamiseks sõlmitava lepingu alusel.
Kuna kohtu suunis on olemas ja see on Maanteeametile täitmiseks kohustuslik, siis minu hinnangul teeb Maanteeamet peatselt uue otsuse, mille kohaselt kaalub amet andmete väljastamist igal üksikjuhul eraldi ning esitatud ja ka edaspidised taotlused juriidiliste isikute andmete väljastamiseks tõenäoliselt rahuldatakse, kui liiklusregistri andmed pole enne taotluse laekumist muutunud, kuid füüsiliste isikute puhul hinnatakse igat üksikjuhtumit rangemalt ja andmeid väljastatkse üksnes krooniliste rikkujate puhul.
Seega võib kokkuvõtvalt ütelda, et juhul, kui rikkujate andmed eraparklatele väljastatakse, siis pannakse paljud trahvidele vilistajad kohtu kaudu kindlasti ka maksma.
Jurist Rainer Aalberg
Datum Inkasso OÜ © 2009. Tegevuskoht: Raua 36, 10152 Tallinn. Mob: +372 56 506 216. E-post: datum@datum.ee

matches:
Riigikohus
§ 184
Riigikohus
§ 183
§ 184
§ 3
§ 3
§ 3
§ 184
§ 184
§ 184


Kriminaalmenetluse seadustiku rakendamise seadus - sisukord
§ 1 Kriminaalmenetluse seadustiku rakendamine kohtueelses menetluses
§ 2 Kriminaalmenetluse seadustiku rakendamine kohtumenetluses
§ 21 Kriminaalmenetluse seadustiku § 2681 rakendamine kohtumenetluses
§ 22 Kriminaalmenetluse seadustiku §-des 202 ja 203 nimetatud määruste avaldamine
§ 23 Kohtuliku arutamise erisused pärast 2011. aasta 1. septembrit
§ 24 Tsiviilhagi esitamise erandlik tähtaeg
3 SEADUSTE KEHTETUKS TUNNISTAMINE
4 VOLITUSSÄTTED JA SEADUSE JÕUSTUMINE
§ 23 Vahistuse tähtaeg kohtueelses menetluses
§ 24 Volitussätted
§ 25 Dokumendi keel
§ 251 Jälitustoimingu lubade ja jälitustoimingu tegemisest teavitamata jätmise lubade kehtivus
§ 252 Rahvusvahelises koostöös kriminaalmenetluse sätete kohaldamine
§ 253 Kriminaalmenetluse seadustiku 141. peatüki kohaldamise erisused
RT I, 22.12.2014, 12
Kriminaalmenetluse seadustiku rakendamise seadus
Vastu võetud 19.05.2004
RT I 2004, 46, 329
jõustumine 01.07.2004, osaliselt vastavalt §-le 26.
28.06.2004 RT I 2004, 54, 387 01.07.2004
11.06.2008 RT I 2008, 28, 180 15.07.2008
19.06.2008 RT I 2008, 32, 198 15.07.2008
06.06.2012 RT I, 29.06.2012, 2 09.07.2012, osaliselt 01.01.2013, 01.01.2014 ja 01.01.2015
20.03.2014 RT I, 26.03.2014, 7 21.09.2014 - Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi kohtuotsus tunnistab kriminaalmenetluse seadustiku rakendamise seaduse § 25¹ lg 2 põhiseaduse vastaseks ja kehtetuks osas, milles see ei näe ette tõhusat kontrollisüsteemi enne 1. jaanuari 2013 lõppenud jälitusloa alusel tehtud jälitustoimingust teavitamata jätmise jätkuva põhjendatuse üle.
12.06.2014 RT I, 21.06.2014, 11 01.07.2014, osaliselt 01.01.2015
(2) Jälitustoimingute suhtes, mille loa tähtaeg lõppeb enne 2013. aasta 1. jaanuari, ei kohaldata kriminaalmenetluse seadustiku § 12613 lõike 3 teises lauses ja lõikes 4 sätestatut.
[RT I, 26.03.2014, 7 - jõust. 21.09.2014 - Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi kohtuotsus tunnistab kriminaalmenetluse seadustiku rakendamise seaduse § 25¹ lg 2 põhiseaduse vastaseks ja kehtetuks osas, milles see ei näe ette tõhusat kontrollisüsteemi enne 1. jaanuari 2013 lõppenud jälitusloa alusel tehtud jälitustoimingust teavitamata jätmise jätkuva põhjendatuse üle.]


text:
Tänava- ja turukaubandus Rapla vallas – Riigi Teataja
Tänava- ja turukaubandus Rapla vallas
Tänava- ja turukaubandus Rapla vallas - sisukord
§ 4 Kaubanduse korraldaja
§ 5 Tänava- ja turukaubanduse müügikohad
§ 6 Kauplemisest teavitamise kohustus
§ 7 Müügi piirangud
RT IV, 29.04.2020, 13
Vastu võetud 27.04.2020 nr 9
Määrus kehtestatakse Rapla Vallavolikogu 26. märtsi 2020. a määruse nr 7 “Tänava- ja turukaubanduse korra kehtestamise delegeerimine Rapla Vallavalitsusele“ § 1 alusel.
(1) Käesolev määrus sätestab nõuded Rapla valla haldusterritooriumil tänava- ja turukaubandusele ning kohaldub ainult valla omandis olevale maa-alale ajutise müügikoha paigaldamisel.
2) rändkauplustele.
2) kaubanduse korraldaja – isik või asutus, kes majandus- või kutsetegevuse raames korraldab tänava- või turukaubandust;
3) müüja – kaupleja nimel klienti teenindav füüsiline isik või isik, kes müüb kaupa või osutab teenust tänava- või turukaubanduse korras;
4) müügikoht – koht, kus kaupleja vahetult pakub ja müüb kaupa või pakub ja osutab teenust;
5) kõrvalkulud – täiendavad kulud kaubanduse korraldajale, mis kaasnevad kaupleja tegevusega müügikohal. Kõrvalkuludeks on näiteks elektrienergiakulud, vee- ja kanalisatsioonikulud, jäätmeveokulud jms;
6) rändkauplus – kaubandusliku teenindamise marsruudil liikuv kauba jaemüügiks kohandatud sõiduk.
(1) Tänavakaubanduse korral müüb kaupa või teenust Rapla Vallavalitsuse poolt lubatud tänaval või teises üldsusele avatud samalaadses kohas tegutsev kaupleja.
(2) Turukaubanduse korral müüb kaupa või teenust Rapla Vallavalitsuse poolt lubatud piiritletud paigas valla omandis oleva müügikoha kaudu kindlal kauplemisajal tegutsev kaupleja.
§ 4. Kaubanduse korraldaja
(1) Kaubanduse korraldajaks on Rapla Vallavalitsus või tema määratud isik.
(2) Kaubanduse korraldaja peab:
1) tagama tegevuse vastavuse käesoleva määruse § 5 lõigetes 4-5 ning § 7 nõuete täitmise;
2) võimaldama esitatud teavituse alusel kauba või teenuse müügi selleks ettenähtud müügikohas, kauplemisajal ja vabade müügikohtade olemasolul.
§ 5. Tänava- ja turukaubanduse müügikohad
(1) Rapla vallas on lubatud tänavakaubandus järgmistel valla omandis või hallatavatel müügikohtadel, eelkõige:
1) Juuru alevikus Parkimisplatsi kinnistu (katastritunnus 24005:002:0153) parkla alal;
2) Järlepa külas Pärna tänav L1 kinnistu (katastritunnus 66801:001:0442) parkla alal;
3) Kaiu alevikus Kasvandu tee 15 (katastritunnus 27701:002:0550) parkla alal;
4) Kuimetsa külas 2770298 Pargi tee (katastritunnus 27701:001:0384) rahvamaja juures parkla alal;
5) Vahastu külas Einsemäe tee (katastritunnus 27701:001:0400) Trehvamise Tare parkla alal;
6) Kabala külas Kabala mõisa kinnistu (katastritunnus 65401:002:0161) parkla alal;
7) Lipa külas Koolimaja kinnistu (katastritunnus 65402:002:0134) parkla alal;
8) Purku külas Spordiväljaku kinnistu (katastritunnus 65403:001:0145) Purku koolimaja vastas oleval maa alal;
9) Raikküla külas Kapsamaa kinnistu (katastritunnus 65401:001:0470) raamatukogu tagusel parkla alal;
10) Rapla valla omandis olevate kalmistute parklates. Kalmistu parklas on lubatud kaubelda ainult küünalde, lillede, pärgade jms kalmistuga seotud või kohaste kaupadega.
(2) Rapla valla haldusterritooriumil on turukaubandust lubatud korraldada Rapla linnas Taara tn 4 kinnistul (katastritunnus 67001:003:0019).
(3) Turukaubanduse kauplemise aja, müügikohtade jaotuse, heakorra reeglid ja vajadusel kõrvalkulude hinna kehtestab kaubanduse korraldaja. Reeglid avaldatakse Rapla valla veebilehel.
(4) Müügikohtadel toimuv kauba või teenuse müük peab vastama õigusaktiga sellele kauba või teenuse müügile kehtestatud nõuetele. Lisaks tuleb järgida et:
1) õigusaktiga kehtestatud nõuetele mittevastaval või kasutatud kaubal peab kauba müügikohas olema vastavasisuline teave;
2) kaupleja teeb avalikult nähtavaks kaupleja ärinime või müüja nime ja kontaktandmed, samuti kauba ja teenuse nimetuse ning müügihinna;
3) kaupleja või müüja annab kliendile tellimuse vastuvõtmist tõendava dokumendi või märgise, kui tellimuse täitmine tehakse kliendi juuresolekuta. Märgis peab võimaldama identifitseerida kauplejat ärinime, müüjat nime või registrikoodi kaudu. Kliendi juuresolekul täidetava tellimuse korral väljastatakse tellimuse vastuvõtmist tõendav dokument kliendi soovil;
4) kauba või teenuse eest maksekaardiga tasumisel võimaldab kaupleja või müüja maksekaardi kasutamist kliendi juuresolekul.
(5) Turukaubanduse müügikohal kauplemiseks on kohustus teavitada kaubanduse korraldajat, v.a isiklikust tarbimisest ülejääva koduaia juur- ja köögiviljade, marjade ja puuviljade, lillede ning metsasaaduste ja talukaupade müügil.
§ 6. Kauplemisest teavitamise kohustus
(1) Kauplemisest teavitamiseks esitab kaupleja või müüja taotluse e-vormina või e-postiga. Taotluse vorm on kättesaadav Rapla valla veebilehel.
1) kaupleja nimi, registrikood või füüsilise isiku nimi, isikukood, viimase puudumisel sünniaeg;
2) kaupleja aadress;
3) soovikohane kauplemisaeg;
4) soovikohane müügikohtade arv vastavalt kaubanduse korraldaja kehtestatud jaotusele;
6) taotleja kontaktandmed (telefon, e-post).
(3) Müügikoha väljaandmisest võib kaubanduse korraldaja keelduda kui:
2) kaupleja on esitanud kauplemise registreerimise taotluses valeandmeid;
3) müügikohad on täitunud;
(4) Välja antud müügikoha võib kaubanduse korraldaja tühistada kui:
1) kauplemisel on rikutud korduvalt või oluliselt käesolevas või muus õigusaktis sätestatud nõudeid;
2) taotleja soovil.
(5) Keeldumisest või tühistamisest teavitatakse taotlejat operatiivselt kontaktandmete vahendusel.
§ 7. Müügi piirangud
(1) Turukaubanduses on keelatud müüa:
4) arvutiprogramme andmekandjal või installeerituna kõvakettal.
(2) Turukaubanduses võib toidukaupu, loomi ning istikuid, samuti kasutatud tööstuskaupu, sealhulgas mootorsõidukeid ning § 5 lõikes 5 kirjeldatud isiklikust tarbimisest ülejäävat kaupa müüa nende kaupade jaoks kaubanduse korraldaja määratud müügikohas.
(3) Vajadusel kehtestab täiendavad piirangud kaubanduse korraldaja ja regulatsioonid müügikohtades vallavalitsus.
(1) Tänava- ja turukaubandusele käesoleva määrusega kehtestatud nõuete täitmise üle teeb järelevalvet Rapla Vallavalitsus. Riiklikku järelevalvet seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuete täitmise üle teevad vastavas seaduses või õigusaktis määratud asutused või ametiisikud.
(2) Õigusaktidega sätestatud nõuete rikkumise eest karistatakse vastava valdkonna eriseadusega ettenähtud korras.

matches:
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 1
§ 4
§ 5
§ 7
§ 5
§ 6
§ 7
§ 5


Kinnistusraamatu ja äriregistri infosüsteemi kasutajaõiguste andmisega ning kinnistusraamatu andmetega tutvumisega seotud justiitsministri määruste muutmine – Riigi Teataja
Kinnistusraamatu ja äriregistri infosüsteemi kasutajaõiguste andmisega ning kinnistusraamatu andmetega tutvumisega seotud justiitsministri määruste muutmine
RT I, 12.04.2011, 10
Vastu võetud 05.04.2011 nr 24
Määrus kehtestatakse „Kinnistusraamatuseaduse” § 1 lõike 2, „Äriseadustiku” § 67 lõike 4 punkti 1 ja § 541 lõike 2, „Erakonnaseaduse” § 81 lõike 6, „Mittetulundusühingute seaduse” § 111 lõike 2 ning „Kommertspandiseaduse” § 37 alusel.
§ 1. Justiitsministri 30. juuni 2010. aasta määruse nr 24 „Kohtu kinnistusosakonna kodukord” muutmine
Justiitsministri 30. juuni 2010. a määruses nr 24 „Kohtu kinnistusosakonna kodukord” (RT I 2010, 44, 263; 53, 341) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 6 lõiget 2 täiendatakse punktiga 71 järgmises sõnastuses:
„71) esitab Registrite ja Infosüsteemide Keskusele käesoleva määruse § 17 lõigetes 2 ja 3 nimetatud taotlusi;”;
„(1) Kinnistusraamatu infosüsteemi kasutaja (edaspidi kinnistusraamatu kasutaja) on kohtunik, kohtunikuabi, kinnistusosakonna või Justiitsministeeriumi teenistuja, kes kasutab oma seadusest tulenevate ülesannete või tööülesannete täitmiseks kinnistusraamatu infosüsteemi.”;
3) paragrahvi 17 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Kinnistusraamatu kasutajale antakse sellised kinnistusraamatu infosüsteemi kasutajaõigused, mida ta vajab oma seadusest tulenevate ülesannete või tööülesannete täitmiseks.”;
4) paragrahvi 17 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Registrite ja Infosüsteemide Keskus muudab kinnistusraamatu kasutaja kasutajanime, samuti muudab või lõpetab kinnistusraamatu kasutaja kasutajaõigused tema vahetu juhi taotlusel.”;
5) paragrahvi 63 lõike 3 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Tutvumistellimus täidetakse kolmekümne päeva jooksul.”;
6) paragrahvi 63 lõiget 5 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
„Käesoleva paragrahvi lõiget 3 kohaldatakse vastavalt.”
§ 2. Justiitsministri 28. detsembri 2005. aasta määruse nr 59 „Kohtule dokumentide esitamise kord” muutmine
Justiitsministri 28. detsembri 2005. a määruses nr 59 „Kohtule dokumentide esitamise kord” (RT I, 06.01.2011, 23) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 13 lõike 3 esimene lause sõnastatakse järgmiselt:
„Isiku erakonna liikmete nimekirja lisamiseks sisestab nimekirja esitaja isiku isikukoodi ja erakonda astumise aja, mille on ette andnud kohtute registriosakonna infosüsteem.”;
2) paragrahvi 13 lõike 5 esimene lause sõnastatakse järgmiselt:
„Isiku liikmelisuse lõppemisega erakonnas sisestab nimekirja esitaja väljaarvatava või väljaastuva isiku isikukoodi ja väljaarvamise või väljaastumise aja, mille on ette andnud kohtute registriosakonna infosüsteem.”
§ 3. Justiitsministri 28. augusti 2002. aasta määruse nr 56 „Kohtu registriosakonna kodukord” muutmine
Justiitsministri 28. augusti 2002. a määruses nr 56 „Kohtu registriosakonna kodukord” (RT I, 31.12.2010, 59) tehakse järgmised muudatused:
„71) vajaduse korral esitab Registrite ja Infosüsteemide Keskusele käesoleva kodukorra § 301 lõigetes 1 ja 31 nimetatud taotlusi;”;
2) paragrahvi 298 tekst loetakse lõikeks 2;
3) paragrahvi 298 täiendatakse lõikega 1 järgmises sõnastuses:
„(1) Registriosakonna infosüsteemi kasutaja on kohtunik, kohtunikuabi, registriosakonna või Justiitsministeeriumi teenistuja, kes kasutab oma seadusest tulenevate ülesannete või tööülesannete täitmiseks registriosakonna infosüsteemi.”;
4) paragrahvi 301 pealkiri sõnastatakse järgmiselt:
„§ 301. Kasutajaõiguste andmine ja lõpetamine”;
5) paragrahvi 301 lõiked 1 ja 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Registrite ja Infosüsteemide Keskus annab registriosakonna infosüsteemi kasutajale registriosakonna juhataja taotlusel IT-abi kaudu tööülesannete täitmiseks registriosakonna infosüsteemi kasutajanime ja isikliku salasõna ning seejärel kasutajaõigused. Tehniliste võimaluste olemasolu korral võib toimingu teha ka registriosakonna juhataja.
(2) Salasõna saanud registriosakonna infosüsteemi kasutaja on kohustatud esialgse salasõna viivitamata välja vahetama.”;
6) paragrahvi 301 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses
„(31) Registriosakonna infosüsteemi kasutaja töölt lahkumisel taotleb registriosakonna juhataja viivitamata Registrite ja Infosüsteemide Keskuselt IT-abi kaudu lahkuva kasutaja kasutajaõiguste lõpetamist. Tehniliste võimaluste olemasolu korral teeb registriosakonna juhataja toimingu viivitamata ise.”;
7) paragrahvi 301 lõige 5 sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Laevakinnistusraamatu infosüsteemi kasutajaõiguste andmisele ja lõpetamisele kohaldatakse käesoleva paragrahvi lõikeid 1 ja 31.”;
8) paragrahvi 311 lõiget 1 täiendatakse punktiga 17 järgmises sõnastuses:
„17) „Äriseadustiku” §-s 63 nimetatud Interneti-kodulehe aadress – isiku poolt esitatud andmete alusel.”


text:
Et maailm oleks parem paik - Põhjarannik
Esileht / Et maailm oleks parem paik
Astrid Asi ütleb, et Narvas kohanemine ei ole temale probleem, küll on aga suur peavalu ühistransport, mis on korraldatud nii, et paljud mujal elavad ametnikud ja riigiteenistujad peavad ikkagi oma autoga tööl käima.
Viru maakohtu esimees Astrid Asi ei näe probleemi, et elades Tallinnas, töötab ta Narvas. Ta ütleb, et Ida-Virumaal töötades püüab ta osutada nendele kitsaskohtadele, millega igapäevases töös kokku puutub. Näiteks vajaliku hooleta jäävate vanurite või ebapädevate ja ahnete juristidega seoses.
Kas erakordselt kuumad ilmad on ka kohtu tööd kuidagi mõjutanud?
Kunagi olid ajad, kui Ida-Virumaal olid kohtunikud kordades suurema töökoormusega kui mujal Eestis. Kas see olukord on nüüd minevik?
Olukord polnud tingitud sellest, et kohtunike koormus olnuks suurem, vaid sellest, et kohtunike ametikohad olid täitmata. Pidevalt oli täitmata kolm-neli kohta ja seetõttu langeski suurem koormus olemasolevatele kohtunikele.
Arvan, et praegu on Viru maakohtus suures plaanis kõik väga hästi ja sellist olukorda nagu nüüd Viru maakohtu ajaloos veel olnud ei ole.
Kohtunike puudust enam pole?
Meil on praegu täitmata üks kohtuniku koht. Konkurss on välja kuulutatud ning sellele kandideerib minu teada viis inimest, mis on enneolematult suur arv. Juba eelmisel aastal oli konkurss, kus meil kandideeris kolm inimest kohale.
Kas Ida-Virumaal töötava kohtuniku elukutse on aastatega populaarsemaks läinud?
Kas see nüüd just populaarsemaks on muutunud, aga ega me ise ka käed rüpes istu. Käime ringi, vestleme inimestega ja veename, palume kandideerida…
Ometi käivad Viru maakohtu kohtunikest paljud mujalt siia tööle.
Narva kohtumajas on üle poole kohtunikest mujalt. Teistes majades (Jõhvi, Rakvere − E.K.) on kõik kohtunikud kohalikud.
Kas see on hea või halb, et kohtunikud pole kohalikud?
(Naerab.) Ma ei oska öelda. Mõnes mõttes on kohtunikuna tegelikult lihtne teha tööd teises piirkonnas, sest on lihtne säilitada erapooletust. Sa ei tunne menetlusosalisi ja selles mõttes on lihtsam.
Aga ebamugav on muidugi sõitmine. Kuid kui maailma mastaabis vaadata, siis ega tegelikult 200 kilomeetri taha tööle käimine ole ju midagi erilist. Eestis ollakse kuidagi harjunud, et kui töökoht on kaugemal kui kümme kilomeetrit, siis on probleem.
Mitte tihti, aga aeg-ajalt kuuleme ikka mõne kohtuniku vääritutest tegudest. On olnud altkäemaksu juhtumeid. Olete isegi kohtu esimehena pidanud alustama distsiplinaarmenetluse kohtuniku osas, kes ühes tsiviilasjas solvas naist, kes oli abiellunud moslemiga ja soovis lahutust. Kohtunik tagandati lõpuks ametist. Mis tunne sellistel hetkedel on, kui kuuled, et sinu kohtunikud-kolleegid on ebaväärikalt käitunud?
Ega see meeldiv tunne ole. Mis puudutab seda Viru maakohtu viimast juhtumit, kus ma olin ise sunnitud distsiplinaarmenetluse alustama, siis eks see nõuab ikka üksjagu kaalumist, enne kui sa sellise sammu astud. Ega see lihtne ole, aga kusagil on ka kohtuniku puhul piirid. Samas oleme me kõik inimesed ja eksime. Asjad võivad juhtuda erisugustel põhjustel: inimesel on tervis parajasti käest ära või kodus on halvasti…
Kohtunik on ka inimene ja kui tal pole isiklikus elus parajasti kõik kõige paremini või on enesetunne halb, kas see võib mõjutada kohtuotsust?
Ideaalis ju ei tohiks. See ongi professionaalsuse küsimus, kus me peame mingis olukorras suutma oma isikliku elu kõrvale jätta. Meilt oodataksegi, et me ei tooks enda elu kohtusse kaasa. Ja see teebki selle töö keeruliseks.
On tõsiasi seegi, et piirkonnas ei jätku kvalifitseeritud juriste ja advokaate, kes suudaks kvaliteetset õigusabi pakkuda. Miks see nii on?
Sellele küsimusele saaks ehk kõige paremini vastata advokatuur, aga juristide puuduse teema puudutab laiemalt ka meid, sest oleme ka ise olnud hädas kohtujuristide leidmisega. Ma ei saa öelda, et see probleem oleks kogu Virumaal. Kindlasti ei ole juristide probleemi kunagi olnud Rakveres. Eeldan, et ka advokatuuril pole seal raskusi olnud. Jõhvis ei ole meil ka olnud tugipersonali leidmisega erilisi muresid. Murekohad inimeste leidmisel on olnud Narvas. Aga praegu Viru maakohtus personali probleemi enam pole. Kui vaadata personali vabatahtlikku voolavust, siis 2015. aastal oli see meil üle 10 protsendi, sellel aastal aga 0,8.
Üks asi on inimesed leida, teine neid siin hoida. Kui kohtujuristid välja jätta, siis meie tugipersonali palganumbrid on kogu justiitssüsteemi kõige väiksemad. Ja seda enam on mul hea meel, et meil on püsiv ja tubli kaader olemas.
Kui rääkida advokaatide vähesuse põhjusest, siis võib-olla on üheks selliseks maksejõulise kliendi vähesus piirkonnas. Kindlasti ka müütide küsimus, mis teeb kõikidel tööandjatel siia väljastpoolt töötajate leidmise keerulisemaks.
Kui rääkida maksejõulisusest, siis olen kuulnud inimestest, kes on abi otsinud õigusbüroost, kus neil on kooritud kordades suuremaid summasid, kui küsib vandeadvokaat, ja tihti pole selles õigusbüroos töötaval teenuseosutajal isegi juriidilist haridust. Seaduse silmis on aga kõik korrektne. Kuidas nii saab olla?
Kui advokatuuril on advokaatidele väga selged nõuded ja seal peavad nad sooritama ka eksami, siis muudel juristidel ei ole. Olen tegelikult selle õigusabi kvaliteedi ja kättesaadavuse pärast üsna mures. Aga muud lahendust ma ei oska nimetada, kui parandada advokaatide kättesaadavust. Õhutan teiste piirkondade advokaate tulema siia tööd tegema. See ei tähenda, et nad peaksid siia kolima, vaid siin teenust pakkuma. See ei eelda ka alati kohale sõitmist. Oleme pakkunud, et mõningates menetlustes võiks advokaat kohtus esineda videokonverentsi abil, kui see ei takista menetlust ja kohtunik on nõus. See tekitaks inimestele parema valikuvõimaluse ja konkurentsi olukorras oleksid ka hinnad vastuvõetavamad.
Sellele, miks inimesed pöörduvad mittejuristide poole ja maksavad sealjuures veel kallimat hinda, mul head vastust ei ole. Kardan, et see on ehk ka inforuumi küsimus, et inimestel pole piisavalt infot õigusabi kättesaadavuse kohta. Meil on siin juriste, keda oleme ebapädevuse tõttu menetlusest korduvalt eemaldanud, kuid ikkagi inimesed lähevad ja palkavad neid.
Neid näiteid on küll ja küll, kui tuleb jurist eemaldada ebapädevuse tõttu, kui on näha, et inimene ilmselgelt ei tunne seadust. Kliendi huvide kaitse seisukohalt on keerulisem hinnata, sest me ju ei tea, mida on klient ja kaitsja omavahel kokku leppinud. Aga meil on ka neid näiteid, kus kannatada saanud inimesed on pöördunud selliste juristide vastu kohtusse kahjunõudega.
Eks siin on meedialgi oma roll, teadvustamaks inimestele, et juristide valikul tasub olla ettevaatlik. Või vähemalt uurida tausta − teenuseosutajal peaks ikkagi vähemalt juriidiline haridus olema.
Mõned poliitikud on hakanud üha rohkem rääkima kohtureformi vajadusest. Sellest, et kohtud tuleks allutada poliitikute kontrollile ning kohtunikke peaks hakkama rahvas valima. Mida teie sellest arvate?
Ma ei tahaks väga poliitikat kommenteerida, aga leian, et praegust süsteemi muuta ei ole vaja. Sest ma pole näinud ühtegi murekohta, mis osutaks sellele, et süsteemi oleks tarvis muuta. Ma ei olegi aru saanud, millist probleemi sellega lahendada tahetakse.
Kui me vaatame erisuguseid uuringuid, mida Euroopas tehakse ja kus võrreldakse eri riikide kohtuid, siis ka sealt ei tule Eesti kohtusüsteemi osas ühtegi murekohta välja.
Üks väidetav murekoht on see, et kohtunikud kipuvad seadusandjate eest otsustama. Konkreetne juhtum oli kooseluseadusega, kui kohus andis samasoolisele paarile õiguse enda suhe vormistada, kuigi rakendussätted olid vastu võtmata. See ajas mõned poliitikud tagajalgadele, et kuidas kohus julges, kui parlament pole rakendussätteid vastu võtnud.
Aga seadus oli ju sellesama parlamendi poolt vastu võetud. Nii lihtne see ongi.
Ent miks kohtunikud üldiselt ei sekku avalikesse debattidesse − nemad on ju ometi kõige suuremad seaduste tõlgendajad ja teavad, kuidas asjad tegelikult on?
Eks siin on mingil määral ajaloost tulenevad põhjused, et kohtunikud on rohkem kõrvaltvaataja seisus ja et me avaldame oma seisukohti läbi kohtuotsuste. Samas mulle tundub, et tegelikult on see pilt hakanud muutuma ja me osutame järjest rohkem probleemidele. Seesama õigusabi kvaliteedi küsimuse tõstatamine on meie endi initsieeritud.
Teine teema, mis muret teeb ja mida olen ka kohalike omavalitsustega arutanud, on eestkoste küsimused. Meie maakohtu piirkonnas on viimastel aastatel olnud päris mitu inetut juhtumit, kus vanurid on jäetud hooletusse ja see lõpp on olnud üsna kurb.
Kelle süül? Omavalitsuse?
Siin on eri pooled. Ühelt poolt omaksed, teisalt omavalitsuse sotsiaaltöötajad. Tähtis on sellele küsimusele tähelepanu pöörata, et omavalitsus, kes on inimesele kõige lähemal, märkaks probleemi ja annaks ka kohtule sellest teada, kui vaja. Tähtis on, et ametnikud tegeleksid sisuliselt probleemiga, mitte lihtsalt ei täidaks oma mingit tabelit.
Mis see probleem siis on? Kas vanurid, kes vajavad abi, ei saa seda ning keegi ei märka õigel ajal?
Just. On hooletusse jäetud nii kodudes, kus lähedane on eestkostjaks määratud, kuid ei tule toime. Viru maakohtu menetluses oli hiljuti ka üks hooldekodu juhtum, millest ma kahjuks detailselt rääkida ei saa.
Te puutute selliste asjadega kokku päevast päeva, lisaks veel kriminaalkuriteod, mis ei ole kunagi toredad. Miks peaks keegi üldse tahtma kohtunikuks hakata? Pole selles töös ju kauneid hetki kuigi palju. Või ma eksin?
Ega kaunist võib-olla tõepoolest palju ole. Aga lõppkokkuvõttes on teadmine, et sa saad midagi ära teha, et ühiskond kuidagi paremaks saaks. Keegi peab ju seda tööd ka tegema. Jah, kriminaalasju lahendades on meeldivat tõesti vähevõitu. Aga kui sa mingi probleemi saad lahendatud või sellele osutada, siis on sul teadmine, et oled ikkagi panustanud, et maailm oleks parem paik.
Kui sageli tuleb ette seda, et teie tehtud kohtuotsus ei lähe kokku teie siseveendumusega, aga teha pole midagi − tõendeid pole piisavalt ja seadus on nii-öelda valel poolel? On teil mõni näide?
Et siseveendumus seadusega kokku ei lähe, sellist näidet ei oska ma küll tuua. Küll on olnud seda, et õigeksmõistev otsus või süü ümberkvalifitseerimine tuleb teha sellepärast, et tõendid on, nagu on. Kohus teeb otsuse nende tõendite pinnalt, mis talle on esitatud, ja ise täiendavalt uurima ei hakka, sest meil on võistlev menetlus.
Aga ma vist tean üht kaasust, kus seadus ei läinud teie siseveendumusega kokku…
Ma väga konkreetsetest menetlustest ei tahaks rääkida, aga kuulan küsimuse ära…
See oli Kohtla-Järve linnajuhtide Jevgeni Solovjovi ja Jüri Kollo kriminaalasi, kus te mõistsite kohtualustelt välja linnale tekitatud kahju, kuigi linn tsiviilhagi ei esitanud. Kõrgema astme kohus leidis, et see pole põhjendatud, ja tühistas selles osas otsuse.
Mina olen veendunud, et see otsus, mille ma kirjutasin, oli seaduspärane ja ma viitasin ka sättele, mis minu hinnangul võimaldab kohtul omal initsiatiivil kahju välja mõista. Küsimus on, kuidas keegi seda sätet tõlgendab.
(Kriminaalmenetluse seadustik näeb ette, et küsimuste seas, millele kohtuotsuses tuleb vastata, on muu hugas, “kas ja millises ulatuses rahuldada tsiviilhagi või avalik-õiguslik nõudeavaldus või hüvitada kuriteoga tekitatud kahju”. Solovjovi juhtumis tsiviilhagi arusaadavalt ei esitatud − see oleks siis pidanud kandma Solovjovi enda allkirja. Aga kuna kahju oli siiski tekitatud, otsustas Viru maakohus selle välja mõista − E.K.)
Aga pärast seda hakati tõsiselt rääkima seaduse muutmise vajadusest, et korruptsioonikuritegude puhul saaks ka prokuratuur nõuda kahju hüvitamist?
See on ka ju suur asi?
See ongi suur asi. See ongi see koht, kus sa pärast tunned, et on hästi, kui lõppkokkuvõttes asjad paremaks saavad.
Kas see on väga nördimapanev, kui teed suure töö ära − istud päevade kaupa kohtusaalis ühe kaasuse arutamisel, kirjutad lõpuks kümnete lehekülgede kaupa väga keerulist ja süviti põhjendatud otsust − ning siis tühistab kõrgema astme kohus selle lõpuks ära?
See on vana tõde, et kui toas on kaks juristi, siis on vähemalt kolm arvamust. Eks me tõlgendame asju erisuguselt ning see selle töö tegelikult huvitavaks teebki. Kui kõik oleks seaduse tasandil üheselt selge, siis poleks juristi sinna tarviski − sama hästi võiks masin seda tööd teha. Ja tegelikult muutuvad ajas ka seaduse tõlgendused. Kui vaadata riigikohtu lahendeid, siis riigikohus ongi mõningates küsimustes oma seisukohti muutnud. Kümne aasta pärast võidakse tõlgendada sama sätet hoopis teistmoodi kui täna.
Ja see peabki muutuma, sest elu ümberringi ju muutub.
Ma ei usu, et keegi otsuste tühistamist hirmus traagiliselt võtab. Tulebki selgeks vaielda. Selleks meil ongi kolmeastmeline kohus.
Käite ise Tallinnast siia tööle, kuid Ida-Virumaal olete kohtunikuna töötanud kuus aastat. Kuidas olete siin kohanenud?
Kõige suurem probleem on sõitmine. Kohapeal kohanemine pole minule mingi probleem. Esiteks on Viru maakohtu töötajad väga meeldivad inimesed, pealegi töö sisu ja keskkond on väga head. Muidu ma ju ei käiks siin.
Aga mul on lootus, et ükskord ühistransport paraneb ja ei pea enam autoga nii palju sõitma. Praegu on ühistranspordi kasutamine kehvade sõidugraafikute tõttu väga keeruline.
Murekoht ei ole ainult Tallinnast Narva saamine, vaid ka Rakverest Jõhvi. Sealt käib meil üks inimene Jõhvi tööle, terve hulk inimesi käib Rakverest tööle Viru vanglasse. Nad on sunnitud sõitma autodega, sest ühistranspordi graafikud on nii ebasobivad.
See, et ma ei oska vene keelt, ei takista mul Narvas hakkamasaamist. Nii palju ma vene keelt ikka oskan, et poes toime tulla.
Missugused müüdid teie peas siinse piirkonna kohta on purunenud?
Ega mul endal neid müüte vist eriti olnud. Aga kui ma kõrvaltjälgijana märkan neid müüte, siis pean märkima, et ka kohalike inimeste endi seas levib põhjendamatuid müüte. Näiteks kui käin lastega koolides rääkimas, kohtan arusaama, et siin on hirmus kõrge kuritegevus. Aga kui vaadata statistikanumbreid, siis tegelikult ju ei ole. Ega Narva kesklinn ole ohtlikum koht kui Tallinnas Bermuda kolmnurk (meelelahutusasutuste piirkond vanalinnas). Seal on tõenäosus öisel ajal peksa saada oluliselt suurem kui Narva kesklinnas.
Eks see teadmine piirkonna kõrge kuritegevuse kohta on kunagi ajaloost jäänud ja seda on väga raske kummutada.
Mis on siin ehk veidi kehvem, võrreldes Tallinna, Tartu või mõne teise linnaga, on kultuurielu mitmekesisus. Aga see on ka koht, kus tuleb öelda, et võta kätte ja tee ise, kui tunned, et midagi on puudu.
Nojah, teatri tegemine ei ole nii lihtne.
Miks mitte? Harrastusteatrid väikestes maakohtades toimivad väga hästi. Lihtne on ju viriseda, et riik ei tee, ei anna jne. Aga siis tuleb endalt küsida, et mida ma ise teinud olen, et parem oleks.
Kuid kui positiivseist asjust rääkida?
Mina tulin siia eeskätt töö pärast ja minule on see väljakutse, et äkki ma saan oma juristikogemusi ära kasutades reaalselt midagi paremaks teha ning ehk on sellest kasu, et ma siin olen.
Kui aga vaadata näiteks Narva linnapilti, siis see on aja jooksul läinud oluliselt paremaks.
Kas te viimasel Ironmani võistlusel ka osalesite?
Ei, pole kunagi osalenud.
Aga mitu täismaratoni olete läbinud?
Ehk 35.
Aga need jooksuvõistlused, mida siingi aina rohkem korraldatakse, on hea näide kohaliku aktiivsuse kohta.

matches: kohus kohus Kohus kohus kohus riigikohus


text:
Kuidas küsida tööandjalt avanssi, laen ilma isikut tuvastamatta
Kohus ei ole õigeksvõtuga seotud ka asjas, kus osaleb mitu kostjat ja vaidlusalust õigussuhet saab tuvastada üksnes kostjate suhtes ühiselt, ja hagi ei võta õigeks kõik kostjad. Omaksvõtt on faktilise väitega tingimusteta ja selgesõnaline nõustumine kohtule adresseeritud kirjalikus avalduses või kohtuistungil, kus nõustumine protokollitakse. Kohus kontrollib, kas määruskaebuse esitamine on seaduse kohaselt lubatud ning kas määruskaebus on esitatud seadusega ettenähtud nõuete kohaselt ja tähtajast kinni pidades. Reeglina on seda vaja küsida tööandjalt või tööandja raamatupidajalt. Notar võib muu hulgas avaldaja nimel esitada avalduse tagasivõtmise või muutmise avalduse ning määruskaebuse. Õiguse väljaselgitamisel võib kohus kasutada ka teisi teabeallikaid ning teha teabe hankimiseks vajalikke toiminguid. Samuti on resident välisteenistuses viibiv Eesti diplomaat. Kinnitus toimetatakse kätte kostjale või võlgnikule ja edastatakse kinnituse taotlejale. Muidugi, mõni firma reklaamib, et see on võimalik, ent sellistesse laenuandjatesse tuleks Sul suure ettevaatusega suhtuda. Veebilehel ei avaldata menetlusse võtmisest keeldumist põhjusel, et kaebus ei vastanud seaduses sätestatud nõuetele ja seetõttu tagastati. Deklareerida tuleb nii Eestis maksustatav kui ka mittemaksustatav palga- ja dividenditulu ning ka see tulu, mida välislepingu alusel Eestis ei maksustata. Lühidalt selgitades võib öelda, et laen ilma palgatõendita on küllaltki lihtne, kuigi see sõltub üksjagu soovitud laenust. Kui sa oled ise ülemus, ei lähe su elu sugugi kergemaks. Isiklikku vabadust piiravaid hagi tagamise abinõusid ei või rakendada. Pankrotivõlgnikku võib Riigikohtus ka hagimenetluses esindada pankrotihaldur. Menetlusosalistele teatatakse istungi aeg ja koht vähemalt kolm päeva ette, kuid nende kohtuistungilt puudumine ei takista täiendava otsuse tegemist. Tagaseljaotsuses märgitakse õigus esitada otsuse peale kaja. Intress on kindel summa, mille suurus sõltub laenulepingus väljatoodud intressimäärast ja laenusummast.Intress tuuakse välja numbrilise summana ning intressimäär protsendina. Kiirlaenu aitab väikelaenust eristab see, et laenutaotlusprotsess on kiirem, mis tähendab seda, et Sa saad ka laenuraha kiiremini kätte. Kaebus loetakse esitatuks selle esimesse ringkonnakohtusse saabumise ajast. Kui kohus mõnda tõendit ei arvesta, peab ta seda otsuses põhjendama. Tagatisega laen ehk hüpoteeklaen tähendab seda, et laenuandjale antakse mingi varaline garantii. Muidugi võib laenutasude mõistmine olla pisut keerulisem. Küsimused, mille kohta eksperdi arvamust soovitakse, määrab kohus. Vajaduse korral kuulatakse laps ära psühhiaatri, psühholoogi või sotsiaaltöötaja juuresolekul. Kutse toimetatakse koos avaldusega kätte õigusjärglasele. Uurimise juurde võib kutsuda eksperdi või muu asjatundja.
Elatis kolmele lapsele - Perekooli Foorum
. Kui ta soovib jälle anda üle oma kulud abikaasale, siis saab ta seda uuesti teha. Laen konto väljavõtteta on aga põhimõtteliselt võimatu. Seetõttu tuleks Sul alati võtta aega, et end tingimuste ja laenunõuetega kurssi viia. Ärakirjale või väljatrükile annab allkirja ja paneb kohtu pitseri kohtukantselei volitatud töötaja. Vahekohus peatab menetluse kuni uue vahekohtuniku nimetamiseni. Oluline on muidugi ka see, mida Sina ise, kui laenuvõtja, laenuandjale enda kohta räägid. Aegumise kohaldamata jätmisel teeb kohus selle kohta vaheotsuse ja jätkab menetlust. Töökoha puudumine ei pruugi tähendada seda, et puudub ka sissetulek. Isikud, kelle väärtpaberite võõrandamisest saadud kahju on suurem kui maksustamisperioodil väärtpaberite võõrandamisest saadud kasu ning kes soovivad kasu ületava kahju summa maha arvata järgnevatel aastatel väärtpaberite võõrandamisest saadud kasust. Eksperdiks võib kohus määrata isiku, kel on arvamuse andmiseks vajalikud teadmised ja kogemused. Enne määruse tegemist või pärast seda tuleb ka isik ise ära kuulata. Valedel põhimõtetel võetud laen võib üsna kiiresti muutuda koormaks, millest on keeruline lahti saada. Ringkonnakohus lahendab ka muid seadusega tema pädevusse antud asju. Riigikohus vaatab läbi ringkonnakohtute lahendeid tsiviilasjades nende lahendite peale esitatud kassatsioon- ja määruskaebuste alusel. Sel juhul loetakse hageja esitatud faktilised väited kostja poolt omaksvõetuks. Jah, mõlemad tähendavad seda, et laenu soovib võtta inimene, kellel puudub töökoht või sissetulek, mida nähakse sünonüümidena. Madalama intressiga laen ei pruugi aga olla sugugi nii odav, kui sellega kaasneb kõrgem lepingutasu.Lisaks võib laenuga kaasneda tasusid, mis teadmisteta inimesel ehk kahe silma vahele jäävad. Neil on vaja teada turuhinda, et ka iseennast laenu võimaliku tagasimaksmise korral kindlustada. Politseiasutus ja valla- või linnavalitsus peavad nõudel selle kinnituse menetlusosalisele andma. Määruse peale võib pärija, annakusaaja, pärandi hooldaja, testamendi täitja, pärandaja võlausaldaja või selle kinnisasja kaas- või ühisomanik esitada määruskaebuse. Määruse peale võib esitada määruskaebuse.. Iseseisva nõudega kolmas isik kõneleb pärast pooli. Vajaduse korral määrab kohus kindlaks menetluskulude proportsionaalse jaotuse menetlusosaliste vahel. Repliigi kestus ei või olla üle kolme minuti. Riigi kanda võib kohtuvälised kulud jätta üksnes juhul, kui kohtuväliste kulude kandmiseks anti isikule menetlusabi. Abikaasa B läheb oma deklaratsiooni muutma, juhul kui ta tahab abikaasa kulud vastu võtta. Läbi tuleks rääkida ka kõige väiksemad detailid. Laenuandjate leidmine võib küll tunduda pisut riskantne ning kui Sa otsustad traditsiooniliste laenuandjate kasutamise asemel teist teed minna, muutub see veelgi riskantsemaks.Laias laastus saab kõik laenud jaotada kaheks – tagatisega laen ja tagatiseta laen. Arusaadavalt võib see veidike segadust tekitada ja seda eriti siis, kui algne laen sai võetud kiirustades ja Sa ei jõudnud end laenutingimustega ning kokkulepetega täiesti kurssi viia. Muud eksperti kui kohtueksperti või riiklikult tunnustatud eksperti hoiatatakse enne eksperdiarvamuse andmist vastutusest teadvalt vale eksperdiarvamuse andmise eest ja võetakse selle kohta allkiri kohtu protokolli või hoiatuse tekstile. Arutelu ei pea lõppema laenuidee realiseerimisega. Ametlik laen tähendab ka korraliku laenulepingu sõlmimist ja konkreetsete tähtaegadega laenumaksete tegemist. Kui määrust ei pidanud isikule kätte toimetama, arvestatakse määruskaebuse esitamise aega ajast, millal kohus selle isikule edastas. Kui Sa ütled, et oled valmis laenama kõikjalt, välja arvatud pangalt, siis see ei tähenda, et Sa peaksid kohalikud hoiu-laenuühistud välistama.Tihtipeale on just väiksemad laenuandjad paindlikumad. Laenud kinnisvara.eest, laenud netopalk. Kättetoimetamisteatis tagastatakse pärast kättetoimetamist viivitamata kohtule. Selles põhimõttes on ühtlasi sätestatud ka nõue laenuandjale, kes peab kontrollima laenutaotleja majanduslikku seisu. Deklaratsiooni täitmisel saab abi teenindajalt.
. Eeldatakse, et menetlusosalised on isikud, kellel on seaduse kohaselt õigus hagita menetluses tehtava määruse peale edasi kaevata. Abikaasa B läheb tegema oma tuludeklaratsiooni. Kuidas küsida tööandjalt avanssi, laen ilma isikut tuvastamatta. Vajaduse korral saadab Riigikohus asja uueks lahendamiseks tagasi määruse teinud ringkonnakohtule või teisele ringkonnakohtule. Sel juhul täiendavat avaldust registripidajale või muule asutusele või isikule esitada vaja ei ole. Juhised elektroonsete tuludeklaratsioonide parandamiseks, kui abikaasad soovivad jagada maksusoodustusi Abikaasa A teeb tuludeklaratsiooni. Mõnikord ei soovi inimesed seda ka seetõttu näidata, et kuigi neil on sissetulek olemas, ei ole see laekunud arvelduskontole. Originaalis paberil allkirjastatud dokumendist edastatakse elektrooniliselt skaneeritud ärakiri või tehakse isikule kättesaadavaks kohtute infosüsteemis kinnitatud dokument. Taandatav kohtunik otsustamises ei osale. teenindussaali kliendiarvuti Kõigis teenindusbüroodes on maksumaksjate käsutuses arvuti deklaratsiooni täitmiseks e-maksuameti/e-tolli kaudu. Dokument peab olema varustatud saatja digitaalallkirjaga või edastatud muul sellesarnasel turvalisel viisil, mis võimaldab saatja tuvastada. Kui esitatud tuludeklaratsioon vajab esmase kontrollimise tulemusena täiendavat kontrolli, saate selle kohta infoleheküljele teate ning enamikul juhtudel juhised edasiseks tegevuseks.
Kõik laenuandjad on huvitatud sellest, et laen makstakse tagasi kokkulepitud aja jooksul ning kokkulepitud mahus. Enne riigilõivu tasumist ei toimetata hagi kostjale kätte ega tehta muid lõivustatud toimingust tulenevaid menetlustoiminguid. Vahekohus vormistab poolte avalduse alusel kompromissi kokkulepitud sõnastuses vahekohtu otsusena, kui kompromissi sisu ei ole vastuolus avaliku korraga või heade kommetega. Maksusoodustuste üle andmiseks tuleb avaldada soovi tuludeklaratsioonis. Kiirlaenul võib see veelgi kõrgem olla.Intressimäär ning laenuperiood on omavahel tugevalt seotud. Lähemalt saab nende kohta lugeda allpool. Maakohtu või ringkonnakohtu täiendava otsuse tegemisest keeldumise määruse peale võib esitada määruskaebuse. Toimikusse tuleb märkida määruse teatavakstegemise viis. Menetlusdokumendi elektroonilise kättetoimetamise korral võib dokumendi edastada seda digitaalallkirjastamata, samuti võib edastada dokumendi kinnitamata ärakirja. Vajaduse korral korraldab kohus taotluse lahendamiseks kohtuistungi. Menetlusosalised, nende esindajad ja eksperdid võivad osaleda tõendite kogumisel samas ulatuses, nagu nad võivad osaleda tõendite kogumisel Eestis. Kohtu korraldusel võib hoiumeetmete rakendamise kulude katteks pärandvara müüa. Füüsilise isiku isikukoodi puudumisel märgitakse määruses vajaduse korral tema sünniaeg. Sel juhul määrab kohus talle tähtaja esindaja määramiseks. Kui sel juhul ei ole hagi veel esitatud, võib kohus määrata asjaosalisele hagi esitamiseks tähtaja. Kui isik on kinnisest asutusest vabastatud enne kohtu määratud aega, muu hulgas esialgse õiguskaitse korras määratud aega, tuleb kohtule sellest samuti viivitamata teatada. Otsust võtta laen ilma töökohata, tuleks väga tõsiselt kaaluda ning pigem kaaluda oma sissetulekute suurendamist töö leidmise abil.Laen ilma sissetulekuta võib veidike keerulisem olla. Kui võtta laenu auto tagatisel, siis laenusumma on sõltuv auto väärtusest. – mobiil-ID kasutamine isiku tuvastamiseks toimub samal põhimõttel nagu ID-kaardiga tuvastamine. Kohus võib ära kuulata ka noorema lapse. Kohus kuulab lapse ära lapsele tavalises keskkonnas, kui see on kohtu arvates asja huvides vajalik. Kohus võib isiku ära kuulata muu hulgas telefonitsi või lugeda ärakuulamiseks piisavaks isiku kirjaliku või elektrooniliselt esitatud seisukoha, kui kohtu arvates on sel viisil võimalik isikult saadavaid andmeid ja seisukohta piisavalt hinnata. Nagu väikelaenu puhul, on ka kiirlaen vaba sihtotstarbega. Kui puudub regulaarne sissetulek, tekitab see laenuandjas muidugi kahtluseid, millest Sa laenu tagasi maksad. Kohus võib neile selleks määrata tähtaja. Kuidas küsida tööandjalt avanssi, laen ilma isikut tuvastamatta. Abikaasa A teeb oma deklaratsioonis vajalikud parandused. Mõnikord reklaamitakse laenusummat eriti soodsatel ja ahvatlevatel tingimustel, aga mis Sinu jaoks võib liiga suur olla
Kui sul on teisi pereliikmeid, jaga nendega oma muresid
7/5) Coop Pank laenud: universaalne tagatiseta laen internetist (4

matches: Kohus Kohus kohus kohus kohus kohus Riigikohus kohus kohus Riigikohus kohus kohus kohus Kohus Kohus Kohus Kohus