Jõuministeeriumid omavahel: justiitsminister jättis kooskõlastamata siseministri eelnõu - DELFI
Andres Anvelt / Urmas ReinsaluFoto: Foto: Kollaaž/Rauno Volmar/Vallo Kruuser
Justiitsministeerium lükkas tagasi siseministeeriumi eelnõu, mis annaks kohaliku omavalitsuse korrakaitseorganitele rohkem õiguseid.
"Eelnõu eesmärk on anda kohaliku omavalitsuse korrakaitseametnikele täiendavad volitused, mis võimaldavad neil täita neile seadusega pandud ülesandeid," selgitab eelnõu seletuskiri. "Seda eelkõige valdkondades, mis on tugevalt seotud kohaliku omavalitsuse territooriumil turvalisuse tagamise ja parema elukeskkonna loomisega ning mille täitmisel on seni olnud vajalik politsei kaasamine või pole ülesannet volituste puudumise tõttu üldse olnud võimalik täita."
Reedel saadetud vastuses viitab justiitsminister Urmas Reinsalu muu hulgas, et kriitika on eelkõige põhimõttelist laadi: "mis puudutavad kohalike omavalitsuste poolset volituste laiendamist avaliku korra tagamisel."
Kas juhuslikult või mitte sattus tuli otsus välja umbes samal ajal kui siseminister Andres Anvelt oli andnud negatiivse hinnangu justiitsminister Urmas Reinsalu plaanile sisekaitseakadeemia Narva kolimise suhtes. "Ministeeriumil sellist raha ei ole, mida kolimine nõuab. See läheb mitmekordselt ühe ministeeriumi eelarvest välja ja seda tuleb edasi valitsuskabinetis otsustada. Kõige tähtsam on see, et sisekaitseline haridus ei kannataks ühtegi grammi," ütles Anvelt.
Mupo juht peab õiguskantsleri süüdistusi solvavaks: meie töötajad on pädevad ja oskavad käeraudu kasutada (184) 06.03.2017
Õiguskantsler: mupo töötajatel napib oskusi, et käeraudu kasutada ja purjutajaid kinni pidada (73) 06.03.2017
Delfi avaldab justiitsministeeriumi kirja muutmata kujul:
Korrakaitseseaduse, ühistranspordiseaduse, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse ja väärteomenetluse seadustiku muutmise seaduse eelnõu kooskõlastamata jätmine
Korrakaitseseadus on Justiitsministeeriumi poolt välja töötatud ja Justiitsministeeriumi valitsemisala valdkonna seadus, mistõttu käsitleme Siseministeeriumi poolt kooskõlastamiseks esitatud eelnõud ettepanekuna korrakaitseseaduse muutmiseks. Eelnõuga soovitakse tõhustada korrakaitsesüsteemi selliselt, et kohalikud omavalitsused võiksid olla turvalise kogukonna eestvedajad ning probleemide lahendamine toimuks inimesele võimalikult lähedasel tasandil.
Justiitsministeerium viitab, et korrakaitseseadusest tuleneva üldpõhimõtte kohaselt rakendab isikute suhtes vahetut sundi politsei ja vahetu sunni kohaldamine on osa riigi jõumonopolist. Kohalike omavalitsuste tegevusega seonduvalt on aga korrakaitseseaduse puhul siiani lähtutud sellest, et kohalikud omavalitsused võivad kasutada selliseid meetmeid, mis riivavad isikute õigusi ja vabadusi pigem vähe ja leebelt.
Arvestades, et käesolev eelnõu on esitatud erandkorras Justiitsministeeriumile kooskõlastamiseks
esimesel kooskõlastusringil ja Vabariigi Valitsuse reglemendi § 6 lõike 5 kohaselt esitatakse seaduse eelnõu Justiitsministeeriumile kooskõlastamiseks pärast selle kooskõlastamist teiste
ministeeriumidega, esitab Justiitsministeerium esimesel kooskõlastusringil eelnõu kohta üksnes põhimõttelised märkused, mis puudutavad kohalike omavalitsuste poolset volituste laiendamist valiku korra tagamisel. Justiitsministeerium soovib, et Siseministeerium esitaks eelnõu Justiitsministeeriumile kooskõlastamiseks ka teisel kooskõlastusringil ja ühtlasi teen ettepaneku moodustada antud küsimustega tegelemiseks töörühm.
Justiitsministeerium jätab eelnõu kooskõlastamata järgmistel põhjustel.
1. Eelnõule ei ole koostatud väljatöötamiskavatsust. Eelnõu seletuskirja kohaselt ei ole eelnõule eelnevalt koostatud VTK-d ja sellega seonduvalt on eelnõu seletuskirjas selgitatud, et eelnõu lähtub Vabariigi Valitsuse ehk Eesti Keskerakonna, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna ning Isamaa ja Res Publica Liidu valitsusliidu koalitsioonilepingu aluspõhimõtetest ning on seotud Vabariigi Valitsuse tegevusprogrammiga. Lisaks on eelnõu seletuskirjas märgitud, et kohalike omavalitsuste olemasolevate korrakaitse ülesannete täitmiseks õiguste laiendamise eelnõu kuulub Vabariigi Valitsuse 100 päeva plaani, mis on koostatud valitsusliidu üldeesmärkide täitmiseks ametis oleku esimese saja päeva jooksul (23.11.2016 –3.03.2017) ja vastavalt HÕNTE § 2 lõike 2 punktile 1 ei ole VTK nõutav, kui eelnõu menetlus peab olema kiireloomuline. Märgime, et ühe VVTP-s määratud tegevuse tähtaeg, ei tähenda koheselt eelnõu kiireloomulisust HÕNTE tähenduses. Seejuures isegi kui eelnõu on kiireloomuline, tuleb ka sellises situatsioonis kõik eerinevad asjaolud hoolikalt läbi kaaluda. Näiteks ei saa avaliku korra tagamisega seonduvate küsimuste juures unustada, et juba aastaid tagasi on loodud abipolitseinike institutsioon, kelle põhiülesanne on samuti abistada politseid riiklike ülesannete täitmisel (avaliku korra tagamisel).
2. Ülesande iseloom ja järelevalve selle täitmise üle. Arvestades kohalike omavalitsuste poolt
täidetavate ülesannete iseloomu ja neile antavaid volitusi vahetu sunni kohaldamiseks, tuleks esmalt langetada otsus, kuhu kohalikud omavalitsused korrakaitseülesannete täitmisel edaspidiselt organisatoorselt paigutatakse. Selles osas tuntakse näiteks Saksamaal kahte erinevat mudelit. Esimese puhul käsitletakse „korraasutusi“ politseiasutustest eraldi ja politseid vaadeldakse ainult jõudu rakendavana. Teisel juhul vaadeldakse üldisi korraasutusi, s.t kohalikke omavalitsusi antud küsimuses politsei organisatsiooni kuuluvana ja Siseministeeriumi valitsemisalas. Neile lisaks jäävad erikorraasutused oma kitsastes valdkondades. Seetõttu kui kohalikele omavalitsustele soovitakse anda vahetu sunni kohaldamise õigus on vajalik riiklikult ette näha toimiv haldusjärelevalve korraldus. Ehk kes ja kuidas teostab selles osas kohalike omavalitsuste tegevuse üle järelevalvet. Arvestades, et vahetu sunni kohaldamise puhul tegemist on pädevusega, millega võivad kaasneda riigivastutuse ja isikute suhtes ülemäärase jõu kasutamise küsimused, tuleb selles osas teostada haldusjärelevalvet nii kohalike omavalitsuste tegevuse seaduslikkuse kui ka otstarbekuse üle.
3. Vahetu sunni kohaldamise õiguse sidumine kutse olemasoluga. Justiitsministeerium on seisukohal, et eelnõu §-s 3 toodud regulatsioon, mille kohaselt võib korrakaitseametnik seaduses sätestatud alusel ja korras kohaldada vahetut sundi üksnes juhul, kui ta on eelnevalt läbinud korrakaitseametniku taseme õppe ja talle on väljastatud korrakaitseametniku kutsetunnistus, ei sobitu Eesti õiguskorda. Seda põhjusel, et vahetu sunni kohaldamise puhul on tegemist haldusülesande täitmisega ja haldusülesandeid täidavad haldusorganid. Haldusmenetluse seaduse § 8 lõike 1 kohaselt saab haldusorganiks olla üksnes seadusega, selle alusel antud määrusega või halduslepinguga avaliku halduse ülesandeid täitma volitatud asutus, kogu või isik. Haldusorganiks ei saa isik muutuda aga seeläbi, kas talle on omandatud kutse. Seetõttu tuleb seaduses selgelt määrata täidetav haldusülesanne, seda täitev haldusorgan ja haldusorgani volitused ülesande täitmisel. Eesti avalikus teenistuses ei sõltu aga avaliku võimu teostamise volitus kutse olemasolust. Seetõttu ei tuleks kohalike omavalituste ametnike vahetu sunni kohaldamise õigus siduda kutse olemasoluga, vaid täiendavate volituste andmisel tuleks üle vaadata ennekõike kohalike omavalitsute korrakaitseametnike teenistusse võtmise nõuded. Vastavaid nõudeid tuleb eelkõige võrrelda politsei ja piirivalve seaduses toodud politseiametniku teenistusse võtmise nõuetega. Näiteks nähes ette neile taustakontrolli teostamise kohustuse, jne.
4. Rahastus. Eelnõu seletuskirjas (lk 1) on märgitud, et: „[e]elnõu eesmärk on anda kohaliku omavalitsuse korrakaitseametnikele täiendavad volitused, mis võimaldavad neil täita neile seadusega pandud ülesandeid.“ Samamoodi on eelnõu §-ga 1 seonduvalt seletuskirjas (lk 4) märgitud, et: „[e]rimeetmete tagamiseks vahetu sunni õiguse andmine on vajalik põhjusel, et praegu on korrakaitseametnikud olukorras, kus neil puudub võimekus neile riiklikult pandud ülesande täitmine lõpuni viia ning vajalik on pidev politsei kaasamine korrakaitseametnike töösse.“ Eelnõu rakendamisega seonduvate kulude osas on eelnõu seletuskirjas (lk 9-10) märgitud, et kulude täpne ulatus ei ole prognoositav, kuid täiendavat riikliku rahastamist ei kavandata ja tehtavad kulutused jäävad kohalike omavalitsuste kanda. Justiitsministeerium viitab, et regulatsioon, mille kohaselt soovitakse kohalikele omavalitsustele anda täiendavaid volitusi, mis võimaldavad neil täita riiklike ülesandeid, kuid sellega seonduvalt ei nähta ette kulutuste kandmist riigieelarvest on vastuolus PS § 154 lõikega 2.
5. Muud riikliku järelevalve erimeetmed. Eelnõu § 1 punkti 1 kohaselt soovitakse kohalikele omavalitsustele anda avalikus kohas käitumise üldnõuete üle riikliku järelevalve teostamisel täiendavalt KorS § 37 lõike 1 punkti 2, § 38 - § 42 ning § 47 lõike 1 punktis 6 loetletud riikliku järelevalve erimeetmete kasutamise võimalus ja viidatud meetmete rakendamine on seotud ka vahetu sunni kohaldamise võimlausega. Arvestades, et KorS 4. peatükkis loetletud avalikus kohas käitumise nõuded on olemuslikult sõnastatud abstraktselt ja nende nõuete elluviimine on vajalik tagada riigis ühtselt (see eeldab riiklikul tasemel teatud organisatoorset juhtimist), ei toeta Justiitsministeerium kohalike omavalitsuste KorS § 572 lõikes 2 loetletud volituste laiendamist enne, kui ei ole kokku lepitud selles osas kohalike omavalitsuste tegevuse üle haldusjärelevalve teostamine (hõlmates järelevalvet nii tegevuse seaduslikkuse kui ka otstarbekuse üle), vaadatud üle kohalike omavalitsute korrakaitseametnike teenistusse võtmise nõuded ja kokku lepitud nende ülesannete täitmise rahastus.
Lõpetuseks märgin, et iseenesest ei ole välistatud kohalike omavalitsuste ja turvafirmade suurem kaasamine avaliku korra tagamisse ja kohati on see isegi otstarbekas. Näiteks kainestusmajade haldamisel, kuid see eeldab põhjalikumat analüüsi ja vastuseid eeltoodud küsimustele.
Justiitsministeerium ei toeta kohalikele omavalitsustele vahetu sunni kohaldamise õiguse andmist selleks, et kontrollida ühistranspordivahendis sõiduõiguse olemasolu. Olen seisukohal, et nn „bussijäneseid“ ei peaks „panema raudu“, sest piletita sõit ei peaks olema registrisse kantava väärteokorras karistatav. Vähem karistatavaid tegusid on väärteoreformi eesmärk.
Urmas Reinsalu suhetest valitsuses: Tegime täna hommikul Andres Anveltiga selfie, ei ole...
Ametnike lauskontrollis tuleks aru anda ka lähedaste elukoha ja karistuste kohta


Tsiviilseadustiku üldosa seadus - sisukord
§ 1 Seaduse ülesanne
§ 2 Tsiviilõiguse allikad
§ 3 Seaduse tõlgendamine
§ 4 Analoogia
§ 5 Tsiviilõiguste ja -kohustuste tekkimise alused
§ 6 Õigusjärglus
2 ISIKUD
1 FÜÜSILISED ISIKUD
1 Õigus- ja teovõime
§ 7 Füüsilise isiku õigusvõime
§ 8 Füüsilise isiku teovõime
§ 9 Vähemalt 15-aastase alaealise piiratud teovõime laiendamine
§ 10 Piiratud teovõimega isiku ühepoolne tehing
§ 11 Piiratud teovõimega isiku mitmepoolne tehing
§ 12 Alla 7-aastase alaealise tehing
§ 13 Otsusevõimetu isiku tehing
2 Elukoht ja tegevuskoht
§ 14 Elukoht ja selle muutmine
§ 15 Alaealise ja eestkoste all oleva isiku elukoht
§ 16 Tegevuskoht
3 Isiku teadmata kadumine ja isiku surnuks tunnistamine
§ 17 Teadmata kadunud isik
§ 18 Isiku vara hooldus
§ 19 Isiku surnuks tunnistamine
§ 20 Surnuks tunnistatud isiku surmaaeg
§ 21 Surnuks tunnistatud isiku elusolek
§ 22 Surma tuvastamine
§ 23 Surmaaja muutmine
2 JURIIDILISED ISIKUD
§ 24 Juriidilise isiku mõiste
§ 25 Eraõiguslik ja avalik-õiguslik juriidiline isik
§ 26 Juriidilise isiku õigusvõime
§ 27 Juriidilise isiku kestus ja asutamise vaidlustamine
§ 28 Juriidilise isiku põhikiri
§ 29 Juriidilise isiku asukoht ja tegevuskoht
§ 30 Juriidilise isiku nimi
§ 31 Juriidilise isiku organid
§ 32 Hea usu põhimõte omavahelistes suhetes
§ 33 Hääle andmine
§ 331 Elektrooniliste vahendite abil organi koosolekul osalemine
§ 34 Juriidilise isiku esindamine
§ 35 Juriidilise isiku juhtorgani liikme üldised kohustused
§ 36 Pankrotiavalduse esitamise kohustus
§ 37 Juriidilise isiku juhtorgani liikme vastutus
§ 38 Juriidilise isiku organi otsuse kehtetus
§ 39 Juriidilise isiku lõpetamine
§ 40 Juriidilise isiku sundlõpetamine
§ 41 Likvideerimine
§ 42 Likvideerimisteade ja nõuete esitamine
§ 43 Nõuete rahuldamine ja vara jagamine
§ 44 Pankrotiavalduse esitamine
§ 45 Juriidilise isiku lõppemine
§ 46 Dokumentide säilitamine
§ 47 Ühinemine, jagunemine ja ümberkujundamine
3 ESEMED
§ 48 Eseme mõiste
§ 49 Asja mõiste
§ 50 Kinnisasi ja vallasasi
§ 51 Asendatav asi
§ 52 Äratarvitatav asi
§ 53 Oluline osa
§ 54 Kinnisasja osad
§ 55 Ehitise osad
§ 56 Mõtteline osa
§ 57 Päraldis
§ 58 Dokumendid päraldisena
§ 59 Majandus- või kutsetegevuses kasutatava kinnisasja päraldised
§ 60 Põllumajandusliku kinnisasja päraldised
§ 61 Päraldise lõppemine
§ 62 Kasu
§ 63 Kulutused
§ 64 Kulutuste hüvitamine vilja väljaandmisel
§ 65 Eseme väärtus
§ 66 Vara mõiste
§ 661 Ettevõte
4 TEHINGUD
3 ÜLDSÄTTED
§ 67 Tehingu mõiste
§ 68 Tahteavalduse liigid
§ 69 Tahteavalduse tegemine
§ 70 Lepingu rikkumisest teatamine
§ 71 Kindlale isikule tehtud tahteavalduse sisu
§ 72 Tahteavalduse tagasivõtmine
§ 73 Tahteavalduse tegija surm või piiratud teovõime
§ 74 Tahteavaldus piiratud teovõimega isikule
§ 75 Tahteavalduse tõlgendamine
§ 76 Käsutusõiguse piiramine ja välistamine
4 TEHINGU VORM
§ 77 Tehingu vormivabadus
§ 78 Kirjalik vorm
§ 79 Kirjalikku taasesitamist võimaldav vorm
§ 80 Elektrooniline vorm
§ 81 Tehingu notariaalne kinnitamine
§ 82 Tehingu notariaalne tõestamine
§ 83 Tehingu vormi järgimata jätmine
5 TEHINGU KEHTETUS
1 Tühine tehing
§ 84 Tehingu tühisus
§ 85 Tehingu ühe osa tühisus
§ 86 Heade kommete või avaliku korraga vastuolus olev tehing
§ 87 Seadusega vastuolus olev tehing
§ 88 Käsutuskeeldu rikkuv tehing
§ 89 Näilik tehing
2 Tehingu tühistamine
§ 90 Tehingu tühistamise mõiste
§ 91 Isiku teadmine tühistamise alusest
§ 92 Eksimus
§ 93 Eksimuse tõttu tühistatava lepingu muutmine
§ 94 Pettus
§ 95 Teatamiskohustus
§ 96 Ähvardus ja vägivald
§ 98 Tühistamise kord
§ 99 Tühistamise tähtajad
§ 100 Tehingu kinnitamine
§ 101 Kahju hüvitamine
6 TINGIMUSLIK TEHING
§ 102 Edasilükkava või äramuutva tingimusega tehing
§ 103 Mitme edasilükkava või äramuutva tingimusega tehing
§ 104 Tingimuse saabumise takistamine või sellele kaasaaitamine
§ 105 Õiguste ja kohustuste tekkimise või lõppemise aeg
§ 106 Käsutused hõljumisajal
§ 107 Kahju hüvitamine
§ 108 Võimatu tingimus
§ 109 Seadusvastane tingimus
§ 110 Tähtpäeva määramine
7 TEHINGU TEGEMISE NÕUSOLEK
§ 111 Nõusoleku avaldamine
§ 112 Eelneva nõusoleku tagasivõetavus
§ 113 Heakskiidu tagasiulatuv mõju
§ 114 Õigustamata isiku käsutustehing
8 ESINDAMINE
§ 115 Tehingu tegemine esindaja kaudu
§ 116 Tehingu tegemine esindatava nimel
§ 117 Esindusõigus
§ 118 Volituse andmine
§ 119 Edasivolitus
§ 120 Esindusõiguse ulatus
§ 121 Majandus- või kutsetegevuses tegutseva isiku esindamise erisused
§ 122 Esindamine mitme esindaja korral
§ 123 Esindaja ja esindatava teadmine asjaoludest
§ 124 Esindamine piiratud teovõimega isiku poolt
§ 125 Esindusõiguse lõppemise alused
§ 126 Volituse tagasivõtmine
§ 127 Volituse kehtivus kolmandate isikute suhtes
§ 128 Esindusõiguseta isiku ühepoolne tehing
§ 129 Esindusõiguseta isiku mitmepoolne tehing
§ 130 Esindusõiguseta isiku vastutus
§ 131 Tehingu tühistamine esindaja kohustuste rikkumise tõttu
5 VASTUTUS TEISE ISIKU EEST
§ 132 Teise isiku eest vastutamine
§ 133 Teise isiku teadmise omistamine
6 TÄHTAEG JA TÄHTPÄEV
§ 134 Tähtaja mõiste
§ 135 Tähtaja algus ja lõpp
§ 136 Tähtpäeva saabumine
§ 137 Tähtaja möödumine
7 TSIVIILÕIGUSTE TEOSTAMINE
9 TSIVIILÕIGUSTE TEOSTAMISE VIISID
§ 138 Hea usu põhimõte
§ 139 Heausksuse eeldus
§ 140 Hädakaitse
§ 141 Hädaseisund
10 AEGUMINE
1 Aegumise tagajärjed
§ 142 Aegumise mõiste
§ 143 Aegumise arvestamine kohtu poolt
§ 144 Kõrvalkohustusest tuleneva nõude aegumine
§ 145 Kokkulepe aegumise kohta
§ 1451 Aegumise tagajärjed tagatisele
2 Tehingust tuleneva nõude aegumine
§ 146 Tehingust tuleneva nõude aegumistähtaeg
§ 147 Aegumistähtaja algus
§ 148 Lepingueelsetest läbirääkimistest tuleneva nõude aegumine
3 Seadusest tuleneva nõude aegumine
§ 149 Seadusest tuleneva nõude aegumistähtaeg
§ 150 Kahju õigusvastasest tekitamisest tuleneva nõude aegumistähtaeg
§ 151 Alusetust rikastumisest tuleneva nõude aegumistähtaeg
§ 152 Aegumine nõuete konkurentsi korral
4 Aegumine erijuhtudel
§ 153 Surma põhjustamisest, kehavigastuse tekitamisest, tervise kahjustamisest või vabaduse võtmisest tuleneva nõude aegumine
§ 154 Korduvate kohustuste täitmisele suunatud nõude aegumine
§ 155 Omandiõigusest tuleneva väljaandmisnõude ning perekonna- ja pärimisõigusest tuleneva nõude aegumine
§ 156 Aegumine õigusjärgluse korral
§ 157 Jõustunud kohtuotsusega tunnustatud nõude aegumine
5 Aegumise katkemine ja peatumine
§ 158 Aegumise katkemine nõude tunnustamisega
§ 159 Aegumise katkemine täitetoimingu puhul
§ 160 Aegumise peatumine hagi esitamisega
§ 161 Aegumise peatumine vahekohtumenetluse korral
§ 162 Aegumise peatumine kohustuse täitmisest keeldumise õiguse puhul
§ 163 Aegumise peatumine vääramatu jõu tõttu
§ 164 Aegumise peatumine perekondlikul põhjusel või eestkoste ajal
§ 165 Aegumise peatumine piiratud teovõimega isiku puhul
§ 166 Aegumise peatumine pärimise korral
§ 167 Aegumise peatumine läbirääkimiste korral
§ 168 Peatumise toime
§ 169 Aegumise peatumine nõuete konkurentsi korral
8 SEADUSE RAKENDAMINE
§ 170 Seaduse jõustumine
RT I, 23.05.2020, 4
Vastu võetud 27.03.2002
jõustumine 01.07.2002
29.01.2009 RT I 2009, 13, 78 01.07.2009
25.02.2009 RT I 2009, 18, 108 01.05.2009
17.11.2010 RT I, 06.12.2010, 1 05.04.2011
18.02.2015 RT I, 12.03.2015, 4 01.10.2015, osaliselt 01.03.2016
18.02.2015 RT I, 12.03.2015, 5 01.07.2015
05.04.2017 RT I, 20.04.2017, 1 15.01.2018
21.11.2018 RT I, 06.12.2018, 1 01.07.2019
18.05.2020 RT I, 23.05.2020, 2 24.05.2020
§ 331. Elektrooniliste vahendite abil organi koosolekul osalemine
(1) Juriidilise isiku organi liige võib organi koosolekul osaleda ja teostada oma õigusi elektrooniliste vahendite abil ilma koosolekul füüsiliselt kohal olemata, reaalajas toimuva kahesuunalise side abil või muul sellesarnasel elektroonilisel viisil, mis võimaldab organi liikmel eemal viibides koosolekut jälgida ja sõna võtta ning otsuste vastuvõtmisel hääletada, kui seaduse või juriidilise isiku põhikirjaga ei ole ette nähtud teisiti.
(2) Elektrooniliste vahendite abil peetavale koosolekule kohaldatakse vastava organi koosoleku otsuse tegemise kohta sätestatut.
[RT I, 23.05.2020, 2 - jõust. 24.05.2020]


Maailmamere kaitse rahvusvahelised lepingud | Keskkonnaministeerium
Avaleht Eesmärgid, tegevused Merekeskkonna kaitse Maailmamere kaitse rahvusvahelised lepingud
Siin on antud lühiülevaade rahvusvahelistest merekeskkonna kaitsele suunatud lepingutest. Enamus merekeskkona kaitsealastest rahvusvahelistest lepingutest on sõlmitud Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO - International Maritime Organization) egiidi all. IMO-l on nii institutsionaalne kui ka vajalik pädevus rahvusvahelise keskkonnaõiguse rakendamiseks. Tema pädevus ei tulene mitte lihtsalt UNCLOS-est või ÜRO-lt, vaid teda ennast loovast konventsioonist, mis sätestab organisatsiooni pädevuse ja ülesanded.
Siseveed - mereala, mis asub territoriaalmere lähtejoone (e baasjoone) ja ranniku vahel (merealapiiride seadus § 4). Siseveed (UNCLOS artikkel 8) = sisemeri (veeseadus § 5 lg 1 p 1).
Territoriaalmeri - sisemerega külgnev mereala, mille laius on 12 meremiili (põhiseadus § 2, riigipiiri seaduse § 2 ja 3, merealapiiride seadus § 5, UNCLOS artikkel 2jj). (Territoriaalmere välispiir kui riigipiir – vt ka põhiseaduse § 122).
(Külgvöönd) – territoriaalmerega külgnev merevöönd kuni 24 meremiili (UNCLOS art 33).
Majandusvöönd - on väljaspool territoriaalmerd asuv ja viimasega külgnev mereala osa, mille piirid on kindlaksmääratud Eesti Vabariigi ja naaberriikide vaheliste lepingutega (merealapiiride seadus § 7).
Mandrilava - Rannikuriigi mandrilava hõlmab merepõhjast ja selle all asuvast maapõuest ala, mis ulatub maismaaterritooriumi pikendusena tema territoriaalmerest mandrilava välisservani või territoriaalmere lähtejoontest 200 meremiili kaugusele, kui mandrilava välisserv nii kaugele ei ulatu. (UNCLOS art 76).
Avameri (sh süvamerepõhi väljaspoole mandrilava välist piiri) - riigi majandusvööndist väljaspoole jääv mereala (UNCLOS artikkel 86).
Mereala – hõlmab sisemerd, territoriaalmerd ja majandusvööndit üheskoos, kaasa arvatud nende all asuv merepõhi ja maapõu merealapiiride seadusega ning Eesti Vabariigi rahvusvaheliste lepingutega kehtestatud ulatuses (merealapiiride seaduse § 1, veeseadus 341 lg 1).
EL veepoliitika raamdirektiivist tulenevalt on veel kasutusel mõiste: rannikuvesi – rannikulähedane merevesi maismaa pool joont, mille iga punkt on ühe meremiili kaugusel mere pool lähimast punktist lähtejoonel, millest mõõdetakse territoriaalvee laiust (veeseadus § 2 p 29).


Nõuded nakkusohtlikku materjali käitleva isiku laboriruumidele, sisseseadele ja tehnoloogiale ning rakendatavatele ohutusmeetmetele
Sotsiaalministri 31.10.2003 määrus number 122; jõustumiskuupäev 17.11.2003
redaktsioon 17.11.2003
RTL 2003, 116, 1852
Sotsiaalministri 31. oktoobri 2003. a määrus nr 122
Määrus kehtestatakse «Nakkushaiguste ennetamise ja tõrje seaduse» (RT I 2003, 26, 160) § 30 lõike 5 alusel.
(1) Määrus kehtestab nõuded nakkusohtlikku materjali käitleva isiku labori (edaspidi labor) ruumidele, sisseseadele ja tehnoloogiale ning rakendatavatele ohutusmeetmetele.
(2) Määrus kehtib nakkusohtlikku materjali käitlevale isikule, kelle laboris tehakse uuringuid vastavalt Vabariigi Valitsuse 5. mai 2000. a määruse nr 144 «Bioloogilistest ohuteguritest mõjutatud töökeskkonna töötervishoiu ja tööohutuse nõuded» (RT I 2000, 38, 234) §-s 2 toodud 2. ja 3. ohurühma bioloogiliste ohuteguritega.
(3) Vastavalt lõikes 2 nimetatud määruse § 15 lõike 1 punktidele 1 ja 2 peab labor, kus töötatakse 2. ohurühma bioloogiliste ohuteguritega, vastama 2. ohutustaseme labori nõuetele, ja labor, kus töötatakse 3. ohurühma bioloogiliste ohuteguritega, peab vastama 3. ohutustaseme labori nõuetele.
§ 2. Nõuded laboriruumidele
(1) Laboriruumidele kehtivad alljärgnevad nõuded:
1) laboriruumid peavad vastama ehitusprojekti nõuetele;
2) ruumid, kus tehakse tööd nakkusohtliku materjaliga (edaspidi tööruumid) peavad paiknema eraldi abi- ja personaliruumidest;
3) tööruumid ei tohi olla läbikäidavad;
4) kolmanda ohutustaseme labori tööruumidesse sisenemine toimub läbi eesruumi, väljumine toimub läbi isikukaitsevahendite kahjutustamis-, duši- ja riietusruumi;
5) laboris, kus võetakse nakkusohtlikku materjali sisaldada võivaid proove, peab järgima sotsiaalministri 25. jaanuari 2002. a määruse nr 25 «Nõuded haiglavälise eriarstiabi osutamiseks vajalikele ruumidele, sisseseadele ja aparatuurile» (RTL 2002, 25, 353) § 50 lõigetes 1–3 sätestatut;
6) kolmanda ohutustaseme laboris peab olema autoklaavimisruum, 2. ohutustaseme labor võib kasutada laboriga samas hoones asuvat autoklaavimisruumi;
7) teise ohutustaseme laboris peab olema kas sundventilatsioon või selle puudumisel ruumide õhutamise võimalus ventilaatori ja akende abil. Vajadusel tuleb akna ette panna putukakindel võrk;
8) kolmanda ohutustaseme laboris on nõutav ülejäänud hoone ventilatsioonist sõltumatu sundventilatsioon, kusjuures õhuvahetus peab toimuma vastavalt Vabariigi Valitsuse 5. mai 2000. a määruse nr 144 «Bioloogilistest ohuteguritest mõjutatud töökeskkonna töötervishoiu ja tööohutuse nõuded» lisale 1 läbi HEPA või muu samaväärse filtri. Labori tööruumides peab olema alarõhk;
9) laboris peab olema külm ja soe vesi, kusjuures vesi peab vastama joogivee kvaliteedinõuetele. Labori igas ruumis peab olema valamu;
10) laboris peab olema turvavalgustus, et võimaldada ohutut lahkumist laborist.
(2) Uue või renoveeritava labori ruumidele kehtivad lisaks lõikes 1 sätestatule järgmised nõuded:
1) labori üldpindala ei tohi olla väiksem kui 14 m2 ühe töötaja kohta;
2) tööruumi pindala peab olema vähemalt 4,5 m2 iga töökoha kohta arvestamata suuremahulise aparatuuri paigutamiseks ja läbikäikudeks vajalikku pindala;
3) ühe töökohaga ruumi kubatuur peab olema vähemalt 15 m3;
4) proovide vastuvõturuum peab asuma labori sissepääsu läheduses;
5) laboriruumid peavad olema koridorisüsteemis;
6) laboris peab olema selle ohutustasemele vastav sundventilatsioon;
7) labori igas ruumis peab olema kraanikauss kätepesuks, mis on varustatud silmaloputuseks vajaliku aparatuuriga ja märgistatud ohutusmärgiga «silmadušš»;
8) labori tööruumide uksed peavad olema isesulguvad ja vaateaknaga.
§ 3. Nõuded labori sisseseadele ja tehnoloogiale
(1) Labor peab täitma järgmisi kasutatavale tehnoloogiale ja sisseseadele esitatavaid nõudeid, milles nähakse ette:
1) nakkusohtlike materjalide liikumise ühesuunaline kulg, alustades proovide vastuvõtust, registreerimisest, ettevalmistusest, uuringu tegemisest ja tulemuste vormistamisest ning lõpetades nakkusohtliku materjali kahjutustamise või säilitamise dokumenteerimisega;
2) tegevusjuhised aparatuuri ja töövahendite ning tööprotsesside kvaliteedi ja toimimise jälgimiseks ning dokumenteerimiseks;
3) töökoha desinfitseerimine;
4) sisseseade ja aparatuuri selline paigutus, mis võimaldab töötajate ohutut liikumist ja juurdepääsu koristustöödeks;
5) kasutatavat tehnoloogiat ja sisseseade omadusi arvestav ohutusmeetmete juhend.
(2) Kolmanda ohutustaseme labor peab olema varustatud II või III klassi bioloogilise ohutuse boksiga, 2. ohutustaseme laboris on soovitatav II klassi bioloogilise ohutuse boksi olemasolu.
(3) Teise ohutustaseme laboris võib autoklaav asuda laboriga samas hoones paiknevas ruumis, 3. ohutustaseme laboris peab autoklaav asuma laboris.
(4) Töötajate tervise kaitseks tuleb kõrge müratasemega aparatuur paigutada abiruumidesse või koridori.
(5) Labori tööruumides ei tohi kasutada tekstiilkattega istmeid.
(6) Teise ohutustaseme laboris lauad ning 3. ohutustaseme laboris lauad ja põrandad peavad olema veekindlad ja kergesti puhastatavast materjalist.
(7) Teise ohutustaseme laboris on soovitatav, et tööpinnad on happe-, aluse-, lahustikindlad, 3. ohutustaseme laboris on see nõutav.
§ 4. Nõuded laboris rakendatavatele ohutusmeetmetele
(1) Nakkusohtliku materjali käitlemisel tuleb järgida nakkushaiguste ennetamise ja tõrje seaduse § 30 lõike 3 alusel kehtestatud korda.
(2) Laboris peavad olema tagatud nakkusohutud töötingimused nakkusohtliku materjali töötlemiseks ja uurimiseks.
(3) Igale nakkusohtlikku materjali käitlevale töötajale tuleb tagada tööoperatsioonile vastavad isikukaitsevahendid vastavalt Vabariigi Valitsuse 11. jaanuari 2000. a määrusele nr 12 «Isikukaitsevahendite kasutamise töötervishoiu ja tööohutuse nõuded» (RT I 2000, 4, 29).
(4) Teise ohutustaseme laborisse sissepääs on piiratud, 3. ohutustaseme laborisse sissepääs on lubatud ainult valdaja poolt lubatud isikutele.
(5) Laboris peab olema koostatud ohutusmeetmete juhend, mis võib olla osa § 3 lõikes 1 mainitud juhendi osa.
(6) Laboris peavad olema tagatud kemikaalide käitlemise ohutusnõuded, tule- ja elektriohutus.
Paragrahvi 2 lõige 2 jõustub 1. jaanuaril 2005. a.


text:
Eelotsusetaotlus – Teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamine – Direktiiv 85/337/EMÜ – Direktiiv 2011/92/EL – Kohaldamisala – Mõiste „konkreetne siseriiklik õigusakt“ – Keskkonnamõju hindamata jätmine – Lõplik luba – Keskkonnamõju hindamata jätmise tagantjärgi seadustamine – Koostööpõhimõte – ELL artikkel 4
Kohtuasjas C‑348/15,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Verwaltungsgerichtshofi (Austria kõrgeim halduskohus) 25. juuni 2015. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 10. juulil 2015, menetluses
koosseisus: koja president R. Silva de Lapuerta, kohtunikud E. Regan, J.‑C. Bonichot (ettekandja), A. Arabadjiev ja S. Rodin,
– Stadt Wiener Neustadt, esindaja: Rechtsanwalt E. Allinger,
– .A.S.A. Abfall Service, esindaja: Rechtsanwalt H. Kraemmer,
– Euroopa Komisjon, esindajad: L. Pignataro-Nolin ja C. Hermes,
1 Eelotsusetaotlus puudutab küsimust, kuidas tõlgendada nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiivi 85/337/EMÜ teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (EÜT 1985, L 175, lk 40; ELT eriväljaanne 15/01, lk 248), mida on muudetud nõukogu 3. märtsi 1997. aasta direktiiviga 97/11/EÜ (EÜT 1997, L 73, lk 5; ELT eriväljaanne 15/03, lk 151) (edaspidi „direktiiv 85/337“), artikli 1 lõiget 5 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (ELT 2012, L 26, lk 1) artikli 1 lõiget 4, samuti õiguskindluse ja õiguspärase ootuse kaitse põhimõtteid.
2 Taotlus on esitatud Stadt Wiener Neustadti (Wiener Neustadti linn, Austria) ja Niederösterreichische Landesregierungi (Alam-Austria liidumaa valitsus) vahelises kohtuvaidluses, mille ese on küsimus, kas liidumaa valitsuse otsus, milles leiti, et jäätmekütuse tehase käitamine .A.S.A. Abfall Service’i poolt tuleb lugeda heakskiidetuks, on õiguspärane.
3 Direktiivi 85/337 artikli 1 lõige 1, mille sisu on üle võetud direktiivi 2011/92 artikli 1 lõikesse 1, näeb ette:
4 Direktiivi 85/337 artikli 1 lõikes 2, mis on sisuliselt üle võetud direktiivi 2011/92 artikli 1 lõike 2 punkti c, on sätestatud:
5 Direktiivi 85/337 artikli 1 lõikes 5, mis on sisuliselt üle võetud direktiivi 2011/92 artikli 1 lõikesse 4, on sätestatud:
„Käesolevat direktiivi ei kohaldata selliste projektide suhtes, mille üksikasjad võetakse vastu konkreetse siseriikliku õigusaktiga, sest käesoleva direktiivi eesmärgid, kaasa arvatud teabe andmine, saavutatakse seadusandliku tegevuse kaudu.“
6 Direktiivi 85/337 artikli 2 lõike 1 kohaselt:
7 Umweltverträglichkeitsprüfungsgesetz’i (UVP‑G 2000) (2000. aasta keskkonnamõju hindamise seadus (UVP‑G 2000), BGBl. 697/1993) põhikohtuasjas kohaldatava redaktsiooni (edaspidi „UVPG 2000“) § 3 lõikes 6 on sätestatud:
„Projektidele, mille suhtes kohaldatakse hindamist vastavalt lõigetele 1, 2 või 4, ei anta enne keskkonnamõju hindamise või üksikjuhtumi eraldi hindamise lõpetamist luba, ning enne keskkonnamõju hindamise lõpetamist võetud haldusmeetmetel puudub õigusjõud. Selle sättega vastuolus välja antud load võib § 39 lõike 3 alusel pädev haldusorgan kolme aasta jooksul tühistada.“
8 UVP‑G 2000 § 46 lõike 20 punktis 4 on sätestatud:
„Föderaalseadusega, mis on avaldatud väljaandes BGBl. I 87/2009, uuesti sõnastatud või sisse viidud sätete jõustumisel ning uuele õiguskorrale üleminekul kohaldatakse järgmisi tingimusi:
4. Projekte, mille jaoks välja antud luba ei saa pärast kuupäeva, mil jõustus föderaalseadus, mis on avaldatud väljaandes BGBl. I 87/2009, enam § 3 lõike 6 alusel tühistada, peetakse selle föderaalseaduse alusel lubatuks.“
9 Eelotsusetaotlusest nähtub, et käesoleva otsuse punktis 8 mainitud UVP‑G 2000 § 46 lõike 20 punkti 4 redaktsiooni aluseks on 19. augustil 2009 jõustunud Bundesgesetz, mit dem das Umweltverträglichkeitsprüfungsgesetz 2000 geändert wird (UVP‑G‑Novelle 2009) (2000. aasta keskkonnamõju hindamise seadust muutev seadus (UVP‑G-Novelle 2009), BGBl. I, 87/2009).
10 .A.S.A. Abfall Service käitab Wiener Neustadti linna territooriumil jäätmekütuse tehast, milles toimub valdavalt plastijäätmete peenestamine, kuni saadakse jäätmekütus, mida müüakse eelkõige tsemenditööstusele. Tehases toimub mitteohtlike jäätmete füüsikaline töötlemine.
11 Aastatel 1986 ja 1993 andis Wiener Neustadti linnapea välja tegevusload, mille kohaselt oli lubatud töötlemisvõimsus 9990 tonni aastas.
12 Alam-Austria liidumaa peaministri 10. detsembri 2002. aasta otsusega kiideti jäätmekäitlusalaste õigusnormide alusel heaks tehase võimsuse suurendamine kuni 34 000 tonnini aastas. Võimsuse suurendamiseks tuli laiendada olemasolevat töötlemisliini ja rajada veel üks töötlemisliin.
13 See luba anti, ilma et oleks hinnatud laiendamisprojekti keskkonnamõju UVP‑G 2000 sätete kohaselt.
14 Alam-Austria liidumaa Umweltanwalt (keskkonnavahemees) palus 30. aprilli 2014. aasta kirjas sama liidumaa valitsusel kindlaks määrata, kas selle tehase keskkonnamõju tuleb hinnata vastavalt UVP‑G 2000 sätetele.
15 Liidumaa valitsus vastas sellele küsimusele 27. juuni 2014. aasta otsuses eitavalt, väites, et kõnealune tehas tuleb lugeda heakskiidetuks UVP‑G 2000 § 46 lõike 20 punkti 4 alusel.
16 Wiener Neustadti linn esitas Bundesverwaltungsgerichtile (föderaalne halduskohus, Austria) kaebuse selle otsuse tühistamiseks.
17 Nimetatud kohus jättis 12. septembri 2014. aasta otsusega selle kaebuse põhjendamatuse tõttu rahuldatama.
18 Bundesverwaltungsgericht asus nimelt seisukohale, et puudub vajadus hinnata, kas töötlemisvõimsuse laiendamisele, millele anti luba 10. detsembri 2002. aasta otsusega, oleks pidanud eelnema keskkonnamõju hindamine UVP‑G 2000 sätete alusel, kuna UVP‑G 2000 § 46 lõike 20 punkti 4 alusel võib eeldada, et põhikohtuasjas kõne all olevale käitisele on antud õiguspärane luba. Pealegi ei ole see säte vastuolus liidu õigusega.
19 Wiener Neustadti linn esitas selle otsuse peale kassatsioonkaebuse Verwaltungsgerichtshofile (Austria kõrgeim halduskohus). Ta väidab, et UVP‑G 2000 § 46 lõike 20 punkt 4 on liidu õigusega vastuolus. Eelkõige on ta seisukohal, et põhikohtuasjas ei ole täidetud tingimused, mille alusel saaks liikmesriigi õigusega jätta projekti direktiivi 85/337 või direktiivi 2011/92 kohaldamisalast välja.
20 Neil asjaoludel otsustas Verwaltungsgerichtshof (Austria kõrgeim halduskohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:
„Kas liidu õigusega, eelkõige direktiiviga 2011/92, esmajoones selle artikli 1 lõikega 4, või direktiiviga 85/337, esmajoones selle artikli 1 lõikega 5, on vastuolus liikmesriigi õigusnorm, mille kohaselt peetakse projekte, mille puhul tuli hinnata keskkonnamõju, kuid millel ei olnud UVP‑G 2000 alusel väljastatud luba, vaid ainult mõne valdkondliku seaduse (nt Abfallwirtschaftsgesetz, jäätmekäitlusseadus) alusel väljastatud luba, mida ei saa alates 19. augustist 2009 […] siseriiklikus õiguses (UVP‑G 2000 § 3 lõige 6) ette nähtud kolmeaastase tähtaja möödumise tõttu enam tühistada, UVP‑G 2000 alusel lubatuks, või on selline õigusnorm kooskõlas liidu õiguses sätestatud õiguskindluse ja õiguspärase ootuse kaitse põhimõtetega?“
21 Kõigepealt tuleb märkida, et põhikohtuasjas kõne all oleva tehase töötlemisvõimsuse suurendamise projekt võis kuuluda sellele jäätmekäitlusalaste õigusnormide alusel loa andmise kuupäeva, see tähendab 10. detsembrit 2002 silmas pidades liidu õiguse kohaldamisalasse ning seega võis see olla keskkonnamõju hindamise ese. See ei kehti aga aastatel 1986 ja 1993, see tähendab enne Austria Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga väljastatud tegevuslubade kohta.
22 Samuti tuleb täpsustada, et liikmesriigi kohtu ülesanne on kontrollida, kas sellise projekti keskkonnamõju oleks tulnud direktiivi 85/337 artikli 2 lõike 1 alusel hinnata ning vajaduse korral, kas jäätmekäitlusalaste õigusnormide alusel 10. detsembri 2002. aasta otsusega antud valdkondlik luba võimaldas praktikas järgida selle direktiiviga kehtestatud keskkonnaalaseid nõudeid, nagu väidab käitaja.
23 Lõpuks tuleb rõhutada, et põhikohtuasjas tehtud otsuste kuupäeva silmas pidades ei tule viidata direktiivile 2011/92.
24 Seega tuleb lähtuda sellest, et eelotsusetaotluse esitanud kohus palub oma küsimusega sisuliselt esiteks selgitada, kas direktiivi 85/337 artikli 1 lõiget 5 tuleb tõlgendada nii, et see välistab direktiivi kohaldamisalast sellise õigusnormi nagu UVP‑G 2000 § 46 lõike 20 punkt 4, mille kohaselt keskkonnamõju hindamise kohustust rikkudes tehtud otsuse esemeks olev projekt tuleb lugeda õiguspäraselt loa saanuks, kui selle otsuse vaidlustamise tähtaeg on möödunud.
25 Üldisemas plaanis palub eelotsusetaotluse esitanud kohus teiseks ka selgitada, kas sellist õigusnormi saab liidu õiguses põhjendada õiguskindluse ja õiguspärase ootuse põhimõtetega.
26 Eelotsuse küsimuse esimese aspekti kohta tuleb märkida, et Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikast tuleneb, et direktiivi 85/337 artikli 1 lõike 5 kohaselt sõltub projekti väljajätmine direktiivi kohaldamisalast kahe tingimuse täitmisest. Esiteks tuleb projekti üksikasjad võtta vastu konkreetse seadusandliku aktiga. Teiseks tuleb direktiivi eesmärgid, sealhulgas teabe andmine saavutada seadusandliku menetluse kaudu (kohtuotsused, 16.9.1999, WWF jt, C‑435/97, EU:C:1999:418, punkt 57, ning 18.10.2011, Boxus jt, C‑128/09–C‑131/09, C‑134/09 ja C‑135/09, EU:C:2011:667, punkt 37).
27 Esimene tingimus nõuab, et seadusandlikul aktil oleksid samad tunnused nagu teostusloal direktiivi 85/337 artikli 1 lõike 2 tähenduses. Eelkõige peab ta andma arendajale õiguse projekt teostada ja hõlmama nagu teostuslubagi kõiki projekti osi, mis on keskkonnamõju hindamise suhtes asjakohased, pärast seda, kui seadusandja on neid kaalunud (vt selle kohta kohtuotsused, 16.9.1999, WWF jt, C‑435/97, EU:C:1999:418, punktid 58 ja 59, samuti 18.10.2011, Boxus jt, C‑128/09–C‑131/09, C‑134/09 ja C‑135/09, EU:C:2011:667, punktid 38 ja 39). Seadusandlikust aktist peab seega selguma, et direktiivi 85/337 eesmärgid on asjaomase projektiga seoses täidetud (vt selle kohta kohtuotsus, 18.10.2011, Boxus jt, C‑128/09–C‑131/09, C‑134/09 ja C‑135/09, EU:C:2011:667, punkt 39 ja seal viidatud kohtupraktika).
28 See tingimus ei ole täidetud, kui akt ei hõlma asjaolusid, mis on vajalikud projektile loa andmise keskkonnamõju hindamiseks (vt selle kohta kohtuotsused, 16.9.1999, WWF jt, C‑435/97, EU:C:1999:418, punkt 62, ning 18.10.2011, Boxus jt, C‑128/09–C‑131/09, C‑134/09 ja C‑135/09, EU:C:2011:667, punkt 40).
29 Teise tingimuse kohaselt tuleb direktiivi 85/337 eesmärgid saavutada seadusandliku menetluse kaudu. Direktiivi artikli 2 lõikest 1 tuleneb nimelt, et direktiivi põhieesmärk on tagada, et „enne teostusloa andmist“ hinnatakse nende projektide keskkonnamõju, mis eelkõige oma laadi, mahu või asukoha tõttu võivad keskkonda oluliselt mõjutada (vt selle kohta kohtuotsus, 18.10.2011, Boxus jt, C‑128/09–C‑131/09, C‑134/09 ja C‑135/09, EU:C:2011:667, punkt 41 ja seal viidatud kohtupraktika).
30 Järelikult peab seadusandjal olema projekti vastuvõtmisel piisavalt teavet. Seejuures peab arendaja esitatud teave hõlmama vähemalt projekti kirjeldust, mis sisaldab teavet projekti koha, lahenduse ja mahu kohta, olulise kahjuliku mõju vältimiseks, vähendamiseks ja võimaluse korral kõrvaldamiseks ette nähtud meetmete kirjeldust, ning andmeid, mida on vaja selle põhimõju täpsustamiseks ja hindamiseks, mida projekt keskkonnale tõenäoliselt avaldab (vt selle kohta kohtuotsus, 18.10.2011, Boxus jt, C‑128/09–C‑131/09, C‑134/09 ja C‑135/09, EU:C:2011:667, punkt 43).
31 Kuigi siseriiklik kohus peab hindama, kas need tingimused on täidetud, võttes seejuures arvesse nii vastuvõetud seadusandliku akti sisu kui ka kogu akti vastuvõtmiseni viinud seadusandlikku menetlust ning eelkõige ettevalmistavaid akte ja parlamendi arutelusid (kohtuotsus, 18.10.2011, Boxus jt, C‑128/09–C‑131/09, C‑134/09 ja C‑135/09, EU:C:2011:667, punkt 47), näib siiski, et selline õigusnorm nagu UVP‑G 2000 § 46 lõike 20 punkt 4 ei vasta nendele nõuetele.
32 Euroopa Kohtule esitatud toimiku materjalidest nähtub nimelt, et kõnealusel sättel puuduvad sellega hõlmatud projektide osas samad tunnused nagu teostusloal direktiivi 85/337 artikli 1 lõike 2 tähenduses.
33 Samuti ei ilmne, et nimetatud direktiivi eesmärke oleks võimalik saavutada UVP‑G 2000 § 46 lõike 20 punkti 4 abil, kuna liikmesriigi seadusandjal ei olnud seda sätet vastu võttes teavet nende projektide keskkonnamõju kohta, mida see säte võib puudutada ning kuna seda sätet on igal juhul kavas kohaldada juba teostatud projektidele.
34 Seega näib, et selline õigusnorm nagu UVP‑G 2000 § 46 lõike 20 punkt 4 ei vasta direktiivi 85/337 artikli 1 lõikes 5 sätestatud tingimustele, mistõttu sellega ei olnud võimalik välistada direktiivi kohaldamisalast nimetatud sättega hõlmatud projekte. Eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne on siiski seda kontrollida, võttes seejuures arvesse kõiki liikmesriigi õiguse tunnuseid ning täpset ulatust, mis tuleb kõnealusele sättele omistada.
35 Eelotsuse küsimuse teise aspekti osas, mis puudutab sellise õigusnormi, nagu on kõne all põhikohtuasjas, võimalikku põhjendamist liidu õiguses õiguskindluse ja õiguspärase ootuse kaitse põhimõtetega, tuleb teha alljärgnevad täpsustused.
36 Liidu õigus ei takista seda, et liikmesriigi õigusnormid lubavad teatud juhtudel seadustada liidu õigusega vastuolus olevaid toiminguid või akte. Selline võimalus peaks siiski olema allutatud tingimusele, et seeläbi ei anta huvitatud isikutele võimalust hiilida kõrvale liidu õiguse eeskirjade täitmisest või olla vabastatud nende täitmisest ning et selline võimalus on rakendatav vaid erandkorras (kohtuotsus, 3.7.2008, komisjon vs. Iirimaa, C‑215/06, EU:C:2008:380, punkt 57).
37 Seega on Euroopa Kohus sedastanud, et õigusnormid, mis omistavad seadustamise loale, mida kasutatakse isegi ilma, et erandlikud asjaolud seda õigustaksid, samasuguse mõju kui ehitusloale, ei täida direktiivi 85/337 nõudeid. Direktiivi 85/337 artikli 2 lõike 1 kohaselt tuleb nimelt välja selgitada projektid, mille puhul on nõutav keskkonnamõju hindamine, ning enne loa andmist ja seega vältimatult enne nende teostamist tuleb nende suhtes esitada loataotlus ning läbi viia keskkonnamõju hindamine (kohtuotsus, 3.7.2008, komisjon vs. Iirimaa, C‑215/06, EU:C:2008:380, punkt 61).
38 Sama kehtib ka sellise seadusandliku meetme kohta nagu UVP‑G 2000 § 46 lõike 20 punkt 4, mille alusel näib olevat võimalik – aga seda peab kontrollima liikmesriigi kohus – ilma tagantjärgi toimuvat hindamist nõudmata ning ilma, et tegemist oleks konkreetsete erakorraliste asjaoludega, lugeda keskkonnamõju hindamise läbinuks projekt, mille keskkonnamõju oleks tulnud direktiivi 85/337 artikli 2 lõike 1 alusel hinnata.
39 On tõsi, et põhikohtuasjas kõne all olev õigusnorm hõlmab üksnes „projekte, mille jaoks välja antud luba ei saa enam“ UVP‑G 2000 § 3 lõikes 6 sätestatud kolmeaastase vaidlustamistähtaja möödumise tõttu „tühistada“.
40 See asjaolu üksi ei muuda siiski eelnevat järeldust. Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt tuleb küll juhul, kui vastav regulatsioon liidu tasandil puudub, määrata pädevad kohtud ja nende kaebuste menetlemise kord, mille eesmärk on tagada isikutele liidu õigusest tulenevate õiguste kaitse, kindlaks liikmesriikide õigusnormidega, kuid selline kord ei tohi olla ebasoodsam kui samalaadsete siseriikliku õiguse alusel esitatud kaebuste jaoks ettenähtu (võrdväärsuse põhimõte) ega muuta liidu õiguskorraga antud õiguste kasutamist praktiliselt võimatuks või ülemäära keeruliseks (tõhususe põhimõte).
41 Ka on Euroopa Kohus asunud seisukohale, et liidu õigusega on kooskõlas, kui nii huvitatud isikut kui ka asjaomast haldusorganit kaitsva õiguskindluse huvides määratakse õiguskaitsevahendile mõistlik tähtaeg. Euroopa Kohus on eelkõige leidnud, et sellised tähtajad ei või muuta liidu õiguskorra alusel antud õiguste kasutamist praktiliselt võimatuks ega ülemäära raskeks (vt selle kohta kohtuotsused, 15.4.2010, Barth, C‑542/08, EU:C:2010:193, punkt 28, ja 16.1.2014, Pohl, C‑429/12, EU:C:2014:12, punkt 29).
42 Liidu õigus, mis ei näe ette direktiivi 85/337 artikli 2 lõikes 1 sätestatud keskkonnamõju hindamise kohustust rikkudes antud teostamislubade vaidlustamise tähtaegu, ei takista seega põhimõtteliselt ja tingimusel, et võrdväärsuse põhimõtet on järgitud, asjaomasel liikmesriigil kehtestada kolmeaastast vaidlustamistähtaega, nagu on ette nähtud UVP‑G 2000 § 3 lõikes 6, millele on viidatud UVP‑G 2000 § 46 lõike 20 punktis 4.
43 Seevastu on kõnealuse direktiiviga vastuolus liikmesriigi õigusnorm, millest näib tulenevat – aga seda peab kontrollima liikmesriigi kohus –, et projektid, millele antud luba ei saa enam siseriiklikus õiguses sätestatud vaidlustamistähtaja möödumise tõttu vahetult vaidlustada, loetakse keskkonnamõju hindamise kohustuse osas lihtsalt õiguspäraselt loa saanuks.
44 Nagu ka kohtujurist oma ettepaneku punktides 42–44 sisuliselt märgib, on selline säte juba iseenesest direktiiviga 85/337 vastuolus kas või seetõttu, et nimetatud sätte õiguslik tagajärg on see, et pädevad asutused vabastatakse kohustusest võtta arvesse asjaolu, et projekt selle direktiivi tähenduses teostati ilma keskkonnamõju hindamiseta, ning hoolitseda selle eest, et seda keskkonnamõju hinnatakse, kui projektiga seotud tööd ja füüsilised muutmised nõuavad hiljem teostusloa saamist (vt selle kohta kohtuotsus, 17.3.2011, Brussels Hoofdstedelijk Gewest jt, C‑275/09, EU:C:2011:154, punkt 37).
45 Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt peavad liikmesriigid lisaks hüvitama kahju, mis on tekkinud keskkonnamõju hindamise kohustuse täitmata jätmisest (kohtuotsus, 7.1.2004, Wells, C‑201/02, EU:C:2004:12, punkt 66).
46 Selleks peavad liikmesriigi pädevad asutused võtma kõik üld- või erimeetmed, et parandada sellise kohustuse täitmata jätmisest tingitud olukord (kohtuotsus, 7.1.2004, Wells, C‑201/02, EU:C:2004:12, punkt 68).
47 Siinkohal tuleb täpsustada, et kuigi sellise kahju hüvitamise hagi esitamise tingimused, eelkõige selle tuvastamine, kas iga õigusvastasust tuleb lugeda süüliseks rikkumiseks, samuti põhjusliku seose tuvastamise tingimused määratakse liidu õiguse sätete puudumisel kindlaks liikmesriigi õigusnormidega, ning kuigi sellise hagi osas võib Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikast tulenevalt kehtestada teatud tähtaja, tingimusel et võrdväärsuse ja tõhususe põhimõtet on järgitud, peab tõhususe põhimõttest lähtuvalt siiski olema võimalik esitada nimetatud hagi mõistlikel tingimustel.
48 Eeltoodust tuleneb, et kui liikmesriigi õigusnormi kohaselt ei ole pärast teatud tähtaja möödumist enam võimalik esitada ühtegi hagi kahju hüvitamiseks, mis tekkis direktiivi 85/337 artikli 2 lõikes 1 sätestatud keskkonnamõju hindamise kohustuse rikkumise tõttu, isegi kui liikmesriigi õiguses sätestatud kahju hüvitamise hagi esitamise tähtaeg ei ole veel möödunud, on see õigusnorm ka sel põhjusel vastuolus liidu õigusega.
49 Järelikult tuleb esitatud küsimusele vastata, et direktiivi 85/337 artikli 1 lõiget 5 tuleb tõlgendada nii, et see ei välista direktiivi kohaldamisalast projekti, mis on hõlmatud sellise õigusnormiga, nagu on kõne all põhikohtuasjas ja mille kohaselt keskkonnamõju hindamise kohustust rikkudes tehtud otsuse esemeks olev projekt tuleb lugeda õiguspäraselt loa saanuks, kui selle otsuse vaidlustamise tähtaeg on möödunud. Niisugune õigusnorm on Euroopa Liidu õigusega vastuolus, kui selle normi kohaselt loetakse selline projekt eelneva keskkonnamõju hindamise läbinuks.
50 Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.
Nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiivi 85/337/EMÜ teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (muudetud nõukogu 3. märtsi 1997. aasta direktiiviga 97/11/EÜ) artikli 1 lõiget 5 tuleb tõlgendada nii, et see ei välista direktiivi kohaldamisalast projekti, mis on hõlmatud sellise õigusnormiga, nagu on kõne all põhikohtuasjas ja mille kohaselt keskkonnamõju hindamise kohustust rikkudes tehtud otsuse esemeks olev projekt tuleb lugeda õiguspäraselt loa saanuks, kui selle otsuse vaidlustamise tähtaeg on möödunud. Niisugune õigusnorm on Euroopa Liidu õigusega vastuolus, kui selle normi kohaselt loetakse selline projekt eelneva keskkonnamõju hindamise läbinuks.

matches:
§ 3
§ 39
§ 46
§ 3
§ 46
§ 46
kohus
§ 46
§ 46
§ 3
kohus
§ 46
kohus
kohus
§ 46
§ 46
§ 46
Kohus
§ 46
kohus
§ 3
Kohus
Kohus
§ 3
§ 46
kohus


text:
2020. aasta loosung Otsekohe hüüdis lapse isa: 'Ma usun, aita mind mu uskmatuses!' Mk 9,24
JAANUAR KUU LOOSUNG: Ustav on Jumal, kelle poolt te olete kutsutud osadusse tema Poja Jeesuse Kristuse, meie Issandaga. 1Kr 1,9
NEUJAHR Jeesus Kristus on seesama eile ja täna ja igavesti! Hb 13,8 Lk 4,16-21; Jk 4,13-15; Ps 121 Jutlus: Jh 14,1-6
1. Kolmapäev Sest sina, Jumal, oled meid läbi katsunud, sa oled meid sulatanud, nagu hõbedat sulatatakse. Ps 66,10 Aga mitte ainult sellest, vaid me kiitleme ka viletsusest, teades, et viletsus toob kannatlikkuse, kannatlikkus läbikatsutuse, läbikatsutus lootuse. Aga lootus ei jäta häbisse, sest Jumala armastus on välja valatud meie südamesse Püha Vaimu läbi, kes meile on antud. Rm 5,3-5 Kõigeväeline Jumal, Sina lased meil mõnikord sattuda viletsuste ja kannatuste tulle. Sa teed seda, et meid puhastada ja valmistada igaveseks eluks oma riigis. Aita siis olla tänulik ka raskuste keskel ning kanna meid oma armastuses! Palve
2. Neljapäev Ta neelab surma ära igaveseks ajaks. Ja Issand Jumal pühib pisarad kõigilt palgeilt ning kõrvaldab oma rahva teotuse kogu maalt. Jah, Issand on rääkinud! Js 25,8 Olge rõõmsad lootuses, vastupidavad viletsuses, püsivad palves! Rm 12,12 Ainult Sina, Issand, saad kõrvalda surma ja pühkida kõik pisarad. Milline imeline lootus! Täitku sellest lootusest hoovav jõud kõiki meie päevi ja öid, et suudaksime rõõmuga käia meile seatud teel. Palve Jos 24,1-2a.13-18.25-26; Mk 1,1-8
3. Reede Olgu sul rõõm Issandast; siis ta annab sulle, mida su süda kutsub! Ps 37,4 Seepärast ma ütlen teile: Kõike, mida te iganes palves endale palute - uskuge, et te olete saanud, ja see saabki teile! Mk 11,24 Otsin palves vastuseid oma elu erinevatele väljakutsetele. Issand, kingi meelekindlust otsida ka Sinu tahet - ning Sinus rõõmsaks saades uskuda: mis inimestele on võimatu, on Sulle võimalik! Palve 2Ms 2,1-10; Mk 1,9-13
4. Laupäev Sa ei tohi tappa! 2Ms 20,13 Kuid ma ütlen teile, kes kuulete: Armastage oma vaenlasi, tehke head neile, kes teid vihkavad, õnnistage neid, kes teid neavad, palvetage nende eest, kes teid halvustavad! Lk 6,27-28 Sina, Jumal, oled meid armastanud juba siis, kui käisime alles eksiteedel ja olime Sinu vaenlased. Sinu lastena ei saa meiegi teisiti. Anna jõudu hoiduda kurjast, teha head, õnnistada oma ligimest ja palvetada tema eest isegi siis, kui see tundub meile väga keeruline. Palve 1Ms 21,1-7; Mk 1,14-20
2.SONNTAG NACH WEIHNACHTEN Ja Sõna sai lihaks ja elas meie keskel, ja me nägime tema kirkust nagu Isast Ainusündinu kirkust, täis armu ja tõde. Jh 1,14b Lk 2,41-52; 1Jh 5,11-13; Ps 138 Jutlus: Js 61,1-3(4.9)10-11
5. Pühapäev Paljud ütlevad: 'Kes annab meile näha head?' Issand, tõsta meie peale oma palge valgus! Ps 4,7 Siis Jeesus rääkis neile taas: 'Mina olen maailma valgus. Kes järgneb mulle, ei käi pimeduses, vaid tal on elu valgus.' Jh 8,12 Jumal, Sa oled maailma pimedusse saatnud elu valguse - oma Poja. Ava meie silmad seda valgust märkama ja aita meil kogu hingega sellesse kiinduda. Luba, et järgiksime Su palge valgust ustavalt kuni oma maise rännutee lõpuni! Palve
FEST DER ERSCHEINUNG DES HERRN - EPIPHANIAS Kuid taas - käsk, millest ma teile kirjutan, on uus ning on õige tema sees ja teie sees, sest pimedus möödub ja tõeline valgus paistab juba. 1Jh 2,8b Mt 2,1-12; Ef 3,1-7; Mk 1,21-28 Jutlus: Ef 3,1-7
6. Esmaspäev Mispärast ütled sina, Jaakob, ja räägid sina, Iisrael: 'Minu tee on varjul Issanda eest ja mu õigus läheb mööda mu Jumalast?' Js 40,27 Ometi püsib kindlana Jumala seatud aluskivi, millel on see pitser: 'Issand tunneb omi' ja 'Ülekohtust taganegu igaüks, kes nimetab Issanda nime'. 2Tm 2,19 Issand, mõnikord pimeneb mu tee ja näib, et oled jätnud mind üksi. Siis lähened Sa mulle taas oma sõnaga, tõstad mu üles ja kinnitad: ära karda, ma tunnen sind nimepidi! Tänan Sind, et tohin pimeduseski tõsta silmad Sinu poole! Palve
7. Teisipäev Aga mina olen temale tuliseks müüriks ümberringi, ütleb Issand, ja auhiilguseks tema keskel.' Sk 2,9 Mis me siis ütleme selle kohta? Kui Jumal on meie poolt, kes võib olla meie vastu? Rm 8,31 Sinu käest, Issand, tulevad Su rahvale nii võimsad ja julgustavad sõnad! Oma armastuses ütled Sa: ma olen sinu poolt, ma kaitsen sind. Kingi mulle kindlat usku, et need sõnad on mõeldud ka minu jaoks! Palve 1Jh 3,1-6; Mk 1,29-39
8. Kolmapäev Sinu heldus, Issand, olgu meie peal, nõnda nagu me ootame sind! Ps 33,22 Pidagem vankumatult kinni lootuse tunnistusest, sest ustav on, kes seda on tõotanud. Hb 10,23 Mõnikord on ootamine raske, tahaks juba ruttu näha, kuulda ja taibata. Tahaks, et oodatu seisaks juba ukse taga. Anna, Issand, jõudu, et lootus Sinu tulemisele püsiks kindlana! Sinu tõotused on usaldusväärsed! Palve 4Ms 24,15-17a(17b-19) Mk 1,40-45
9. Neljapäev See on Jumal, kes paneb rammu mu vööle ja teeb laitmatuks mu tee. Ps 18,33 Ma palvetan, et su usu osadus aitaks sind kõige hea tunnetamises, mis meis on Kristuse suhtes. Fm 4,6 Jumal, kuigi ma tean Sinu seadusi, pole mul enesel jõudu neid veatult pidada. Sina aga tuled ise mulle appi, puhastad mu elu ja sead mu samme igavese elu teel. Tänan Sind, et koos Kristusega jõuan kord sihile! Palve Ef 4,17-24; Mk 2,1-12
10. Reede Õel kukutatakse tema kurjuse pärast, aga õigel on surmaski varjupaik. Õp 14,32 Sest ma olen veendunud, et ei surm ega elu, ei inglid ega peainglid, ei praegused ega tulevased, ei väed, ei kõrgus, ei sügavus ega mis tahes muu loodu suuda meid lahutada Jumala armastusest, mis on Kristuses Jeesuses, meie Issandas. Rm 8,38-39 Jumal, kiidan ja ülistan Sind armastuse eest, mida Sa näitad meile Jeesuse Kristuse, oma kalli Poja kaudu! Selle armastuse side on tugevam kui kogu maailma vägi. Tahan olla sellest sidemest haaratud - nii et jääksin Sinu külge elus ja surmaski. Palve 1Jh 1,5-7; Mk 2,13-17
11. Laupäev Aga õigus voolaku nagu vesi ja õiglus nagu kuivamatu jõgi! Am 5,24 Ja Jeesus kutsus nad enese juurde ja ütles neile: 'Te teate, et need, keda peetakse rahvaste valitsejateks, peremehetsevad nende üle ja nende suured meelevallatsevad nende kallal. Nõnda ärgu olgu teie seas, vaid kes iganes teie seas tahab saada suureks, olgu teie teenija, Mk 10,42-43 Sina, Jeesus, tood teistsugused arusaamad sellest, mis on suur või mis on väike. Sina, kes elad kirkuses, võtsid inimese kuju, et teenida meid ja aidata Jumala riigi osadusse. Vormi mindki Sinu sarnaseks, et käiksin Su õiguses igavesti! Palve Js 66,18-23; Mk 2,18-22
1.SONNTAG NACH EPIPHANIAS Sest kõik, keda iganes Jumala Vaim juhib, on Jumala lapsed. Rm 8,14 Mt 3,13-17; Rm 12,1-8; Ps 89,1-19 Jutlus: Mt 3,13-17
12. Pühapäev Tema paljastab sügavused ja saladused, tema teab, mis on pimeduses, sest tema juures elab valgus. Tn 2,22 Oh seda Jumala rikkuse ja tarkuse ja tunnetuse sügavust! Ei suudeta uurida tema kohtumõistmisi ega jälgida tema teed! Rm 11,33 Jumal, alandun Sinu suuruse ja tarkuse ees. Tahan Sind usalduslikult järgida ka siis, kui Su kohtumõistmised ja teed tunduvad mulle mõistatuslikud. Kingi mulle selleks oma valgust ja rahu! Palve
12.01. Internationale Allianzgebetswoche
13. Esmaspäev Issand, Iisraeli lootus! Kõik, kes sinu hülgavad, jäävad häbisse. Kes minust taganevad, kirjutatakse põrmu, sest nad on jätnud maha elava vee allika, Issanda. Jr 17,13 'Aeg on täis saanud ja Jumala riik on lähedal. Parandage meelt ja uskuge evangeeliumisse!' Mk 1,15 Tõeline patt on see, kui keeran Sulle, Jumal, selja. Anna andeks, et olen seda teinud! Too mu ellu tõeline meeleparandus. Puhasta mind kõigest kurjast ja täida mu süda usuga evangeeliumisse! Palve Ap 10,37-48; Mk 2,23-28
14. Teisipäev Eks ole: kui sa head teed, siis on su pilk tõstetud üles? Aga kui sa head ei tee, siis luurab patt ukse ees ja himustab sind. Kuid sina pead tema üle valitsema!' 1Ms 4,7 Sina aga, Jumala inimene, põgene selle eest! Taotle õigust, jumalakartust, usku, armastust, kannatlikkust, tasadust! 1Tm 6,11 Ach Herr, gib Acht! In unsrer Macht steht’s nicht, wohin wir gehen. Darum gib du dein Licht dazu, auf dass ich möge sehen. Dich setz ich mir zum Hüter hier der Sinne und Gedanken; leg du dich drein und halt sie fein in deines Willens Schranken. BG 873,1.4 Erasmus Finx 1Kr 2,11-16; Mk 3,1-6
15. Kolmapäev Aga Issand ütles temale: 'Rahu olgu sinule! Ära karda, sa ei sure!' Siis Gideon ehitas sinna altari Issandale ja pani sellele nimeks 'Issand on rahu'. See on kuni tänapäevani alles abieserlaste Ofras. Km 6,23-24 Läki siis julgusega armu aujärje ette, et me halastust saaksime ja armu abiks leiaksime parajal ajal! Hb 4,16 Halt dich im Glauben an das Wort, das fest ist und gewiss; das führet dich zum Lichte fort aus aller Finsternis. Hier ist das Ziel, hier ist der Ort, wo man zum Leben geht; hier ist des Paradieses Pfort, die wieder offen steht. 73,5.8 Michael Müller Rm 8,26-30; Mk 3,7-12
16. Neljapäev Ilmamaa on täis sinu heldust, Issand; õpeta mulle oma määrusi! Ps 119,64 Kogu Pühakiri on Jumala sisendatud ja kasulik õpetamiseks, noomimiseks, parandamiseks, kasvatamiseks õiguses, 2Tm 3,16 Jumala Sõna on sulle vaja, et sa seda ikka ja jälle meelde tuletades ja selle üle mõteldes saaksid püsida Jumala usaldamises kindlana. Eenok Haamer Ef 1,3-10; Mk 3,13-19
17. Reede Siis Mooses ja Aaron läksid vaarao juurde ning ütlesid temale: 'Nõnda ütleb Issand, heebrealaste Jumal: Kui kaua sa tõrgud alistumast mu ees? Lase mu rahvas minna ja mind teenida! 2Ms 10,3 Vaata, ma läkitan teid nagu lambaid huntide keskele. Olge siis arukad nagu maod ja tasased nagu tuvid! Mt 10,16 Herr, du bist der Gott der sein Volk aus der Sklaverei befreit und in die Freiheit geführt hat. Du sendest Menschen aus, deine Freudenbotschaft zu verkündigen und deine Kinder zu dir zu bringen. Du gibst uns Mut, aufzustehen und für die Freiheit zu kämpfen. Du bringst uns Menschen zusammen, um in Freiheit zu leben und fröhlich miteinander zu feiern. Du befreist uns von den Ketten der Vergangenheit. Du führst uns in dein zukünftiges Reich. Gedenkgottesdienst 2013 an die Abschaffung der Sklaverei in Suriname Kl 2,1-7; Mk 3,20-30
18. Laupäev 'Issand Jumal! Sina oled oma sulasele hakanud näitama oma suurust ja oma vägevat kätt. Kas on jumalat taevas või maa peal, kes suudaks teha sinu tegusid ja vägitöid? 5Ms 3,24 Jah, temast ja tema läbi ja temasse on kõik. Temale olgu kirkus igavesti! Aamen. Rm 11,36 Ainus õige tee on pidada ainiti meeles Jumalat, ei mitte ennast. Töötada, tegutseda, areneda Jumalale, mõtlemata selle peale, millised tulemused sellel võiksid olla "minale". Ei midagi nõuda, jätta kõik Jumala hooleks. Et me kasvaksime kõigiti selle sisse, kes on pea - Kristus. Toomas Paul Mt 6,6-13; Mk 3,31-35
2.SONNTAG NACH EPIPHANIAS Jah, meie kõik oleme võtnud tema täiusest, ja armu armu peale. Jh 1,16 Jh 2,1-11; 1Kr 2,1-10; Ps 133 Jutlus: Jr 14,1(2)3-4(5-6)7-9
19. Pühapäev Ja kui õel pöördub oma õelusest, mida ta on teinud, ja teeb, mis on kohus ja õige, siis ta hoiab oma elu alles. Hs 18,27 Ustav on see sõna ja väärib igati vastuvõtmist, et Kristus Jeesus on tulnud maailma päästma patuseid, kelle seast esimene olen mina. 1Tm 1,15 Just siis, kui tunned, et sa ei vääri armu, paistab see sulle kõige kaunimalt. Osvald Tärk
20. Esmaspäev Õnnis on inimene, kellele Issand pahategu ei arvesta ja kelle vaimus ei ole kavalust. Ps 32,2 Niisiis, kui keegi on Kristuses, siis ta on uus loodu, vana on möödunud, vaata, uus on sündinud. See kõik on Jumalast, kes meid on enesega Kristuse läbi lepitanud ja andnud meile lepitusameti; 2Kr 5,17-18 Schaff in mir, Herr, den neuen Geist, der dir mit Lust Gehorsam leist’ und nichts sonst, als was du willst, will; ach Herr, mit ihm mein Herz erfüll. 390,2 Johann Friedrich Ruopp 5Ms 4,5-13; 1Kr 1,1-9
21. Teisipäev Mina olen Issand, teie Jumal, kes tõi teid ära Egiptusemaalt, et te ei oleks enam nende orjad; ma murdsin katki teie ikkepuud ja panin teid käima püstipäi. 3Ms 26,13 Vabaduseks on Kristus meid vabastanud. Püsige siis selles ja ärge laske endid jälle panna orjaikkesse! Gl 5,1 Kas sa usaldad Jeesust või mitte? Kas sa usud, et lunastusel on sinu jaoks tähendus või mitte? Küsimus on selles, kas su usaldus on nii suur, et sa oled selle nimel valmis ka uut elu elama. Joosep Tammo Rm 9,31-10,8; 1Kr 1,10-17
22. Kolmapäev Efraimi pea on Samaaria ja Samaaria pea on Remalja poeg. Kui te ei usu, siis te ei püsi!' Js 7,9 Võitle head usuvõitlust, hakka kinni igavesest elust, millele sa oled kutsutud, kui sa oled andnud hea tunnistuse paljude tunnistajate ees. 1Tm 6,12 Oma teed Jumala kätte usaldama õpime kogu elu. Järjekindlust õppimisel! Eenok Haamer Gl 5,1-6; 1Kr 1,18-25
23. Neljapäev Sest sina kiskusid mu hinge surmast välja, mu silmad silmaveest, mu jala komistusest. Ps 116,8 ja vabastaks need, kes surma kartes olid kogu eluaja orjapõlves. Hb 2,15 Herr, ich traue auf dich, denn auf dich ist Verlass, selbst wenn Eltern oder Kinder, Freunde oder Weggefährten, sogar die eigenen Kräfte und der Lebensmut mich verlassen. Du, Ziel meiner Flucht, gibst Trost und Vertrauen. Mit dir will ich aufstehen aus den Fesseln meiner Müdigkeit und dem Grab meiner Resignation. Volker Krolzik Ap 15,22-31; 1Kr 1,26-31
24. Reede Inimeste suurelised silmad alandatakse ja meeste kõrkus painutatakse. Jah, sel päeval on Issand üksinda kõrge. Js 2,11 Ärge eksige: Jumal ei lase ennast pilgata, sest mida inimene iganes külvab, seda ta ka lõikab. Gl 6,7 Du wollst in mir entzünden dein Wort, den schönen Stern, dass falsche Lehr und Sünden sein meinem Herzen fern. Hilf, dass ich dich erkenne und mit der Christenheit dich meinen König nenne jetzt und in Ewigkeit. 71,6 Martin Behm Jr 14,1-9; 1Kr 2,1-9
25. Laupäev Kas sa ei tea? Kas sa ei ole kuulnud? Igavene Jumal, Issand, on maailma äärte Looja; tema ei väsi ega tüdi, tema mõistus on uurimatu. Js 40,28 Aga lootuse Jumal täitku teid kõige rõõmu ja rahuga usus, et teil oleks küllaga lootust Püha Vaimu väes! Rm 15,13 Wir werden nie ergründen Tag, Leben, Tod und Nacht, wir können nur verkünden den, der ob allem wacht, die Wunder nur erzählen zum Preis des Herrn der Welt und ihm uns anbefehlen, der Erd und Himmel hält. Arno Pötzsch 5Ms 33,1-4(7.12-16) 1Kr 2,10-16
3.SONNTAG NACH EPIPHANIAS Ja inimesi tuleb idast ja läänest, põhjast ja lõunast ning istub lauda Jumala riigis. Lk 13,29 Mt 8,5-13; Rm 1,13-17; Ps 86 Jutlus: Ap 10,21-35
26. Pühapäev Sina valitsed mere uhkust; kui ta oma lained tõstab, vaigistad sina need. Ps 89,10 Aga rahu Issand ise andku teile rahu alati ja igal viisil. Issand olgu teie kõikidega! 2Ts 3,16 Nun weiß und glaub ich feste, ich rühm’s auch ohne Scheu, dass Gott, der Höchst und Beste, mein Freund und Vater sei und dass in allen Fällen er mir zur Rechten steh und dämpfe Sturm und Wellen und was mir bringet Weh. 351,2 Paul Gerhardt
26.01. Bibelsonntag
27. Esmaspäev Kes on seda teinud ja teostanud? See, kes algusest peale on kutsunud rahvapõlvi: Mina, Issand, olen esimene ja olen viimastegi juures seesama. Js 41,4 See on sõna, mille ta on läkitanud Iisraeli lastele, kuulutades evangeeliumi rahust Jeesuse Kristuse kaudu, kes on kõikide Issand. Ap 10,36 Jeesus on meile Issand, kui anname Talle oma südames kõige auväärsema koha koos Isa ja Püha Vaimuga. Kui Jumal andis Talle nime üle kõigi nimede, siis olgu Temal meie elus koht üle kõigi kohtade! Osvald Tärk Ap 16,9-15; 1Kr 3,1-8
28. Teisipäev Mida tema maha kisub, seda ei ehitata üles; keda tema vangistab, seda ei vabastata mitte. Ii 12,14 Ja Filadelfia koguduse inglile kirjuta: Nõnda ütleb Püha, Tõeline, kelle käes on Taaveti võti, kes avab, ja ükski ei lukusta, ning lukustab, ja ükski ei ava: Ma tean su tegusid! Ennäe, ma avasin su ees ukse, mida ükski ei suuda lukustada. Sul on vähe jõudu, kuid sa oled hoidnud tallel mu sõna ega ole salanud mu nime. Ilm 3,7-8 Wer kann dich, Herr, verstehen, wer deinem Lichte nahn? Wer kann den Ausgang sehen von deiner Führung Bahn? Du lösest, was wir binden, du stürzest, was wir baun. Wir können’s nicht ergründen, wir können nur vertraun. BG 942,1 Leipzig 1844 Rm 15,7-13; 1Kr 3,9-17
29. Kolmapäev Rudjutud pilliroogu ei murra ta katki ja hõõguvat tahti ei kustuta ta ära, ta levitab ustavalt õigust. Js 42,3 Sest Inimese Poeg on tulnud otsima ja päästma kadunut.' Lk 19,10 Du gabst mir Trost, hast wunderbar mir Kräfte zugeteilt, und was in mir zerbrochen war, getragen und geheilt. Dein starker Arm, der mich umfängt, hat Schutz und Halt verliehn und mir das Leben neu geschenkt, als es verloren schien. BG 887,7.8 Detlev Block Rt 1,1-8(9-15)16-19a(19b-21) 1Kr 3,18-23
30. Neljapäev Ärge tehke kohtus ülekohut! Ära ole erapoolik viletsa kasuks ja ära austa vägevat, vaid mõista ligimesele õiglaselt kohut! 3Ms 19,15 Mu vennad, ärgu olgu teie usk meie kirkuse Issandasse Jeesusesse Kristusesse ühendatud vahetegemisega inimeste vahel! Jk 2,1 Durch Jesus werden wir zu Schwestern und Brüdern. Wie er, wollen wir aufmerksam sein für Benachteiligte, einander wertschätzen - auch in Konflikten. Aus dem Leitbild der Brüder-Unität Ap 13,42-52; 1Kr 4,1-5
31. Reede Aga Hanna vastas ning ütles: 'Ei, mu isand, ma olen vaimult rõhutud naine; veini ega vägijooki ei ole ma joonud, vaid ma olen oma hinge Issanda ees välja valanud. 1Sm 1,15 heitke kõik oma mure tema peale, sest tema peab hoolt teie eest! 1Pt 5,7 Jumal annab rohkem, kui inimsüda palub, Ta annab nõnda, et kui kõrvutada inimese palve ja Jumala and, siis meie palve ja palumine on vilets ja puudulik Jumala andide kõrval. Jaak Taul Kl 1,24-29; 1Kr 4,6-13

matches:
Ps 121
Ps 66
Ps 37
Ps 138
Ps 4
Ps 33
Ps 18
Ps 89
Ps 119
Ps 133
kohus
Ps 32
Ps 116
Ps 86
Ps 89


Euroopa Komisjoni ja Euroopa Liidu liikmesriikide riiklike või riigi toetusel tegutsevate ekspordikrediidikindlustusega tegelevate kindlustusandjate eksporditagatiste andmisest teavitamise kord – Riigi Teataja
Euroopa Komisjoni ja Euroopa Liidu liikmesriikide riiklike või riigi toetusel tegutsevate ekspordikrediidikindlustusega tegelevate kindlustusandjate eksporditagatiste andmisest teavitamise kord
Euroopa Komisjoni ja Euroopa Liidu liikmesriikide riiklike või riigi toetusel tegutsevate ekspordikrediidikindlustusega tegelevate kindlustusandjate eksporditagatiste andmisest teavitamise kord - sisukord
§ 2 Teavitamise alused
§ 3 Iga-aastased aruanded informatsiooni edastamiseks
§ 4 Teatis otsuse tegemiseks
§ 5 Eelteatis informatsiooni edastamiseks
§ 6 Järelteatis informatsiooni edastamiseks
§ 7 Teatiste esitamise viis
RT I, 10.06.2014, 11
Euroopa Komisjoni ja Euroopa Liidu liikmesriikide riiklike või riigi toetusel tegutsevate ekspordikrediidikindlustusega tegelevate kindlustusandjate eksporditagatiste andmisest teavitamise kord1
Vastu võetud 05.06.2014 nr 78
Määrus kehtestatakse ekspordi riikliku tagamise seaduse § 16 alusel.
Määrus reguleerib Euroopa Komisjoni (edaspidi komisjon) ja Euroopa Liidu liikmesriikide riiklike või riigi toetusel tegutsevate kindlustusandjate (edaspidi teised eksporditagatise andjad) teavitamist ekspordi riikliku tagamise seaduse § 8 lõikes 1 nimetatud krediidikindlustusega tegeleva kindlustusandja (edaspidi eksporditagatise andja) antud eksporditagatistest.
§ 2. Teavitamise alused
(1) Eksporditagatise andja on kohustatud §-des 3–7 ettenähtud korras teavitama komisjoni ja teisi eksporditagatise andjaid ekspordi riikliku tagamise seaduse alusel antud eksporditagatistest, mille alusel tagatud tootmis- või krediidiperiood või nimetatud perioodid koos kestavad vähemalt kaks aastat.
(2) Teatiste liigid on järgmised:
1) iga-aastased aruanded informatsiooni edastamiseks;
2) teatis otsuse tegemiseks;
3) eelteatis informatsiooni edastamiseks;
4) järelteatis informatsiooni edastamiseks.
(3) Eksporditagatise andja on lisaks kohustatud järgima Euroopa Liidu Nõukogu asjakohastes otsustes sisalduvaid teavitamiskohustusi.
(4) Lõikes 2 nimetatud teatisi ei avaldata kolmandatele isikutele.
§ 3. Iga-aastased aruanded informatsiooni edastamiseks
(1) Eksporditagatise andja esitab igal aastal hiljemalt 30. aprilliks komisjonile ja teistele eksporditagatise andjatele aruande oma eelmise aasta tegevuse kohta.
(2) Lõikes 1 nimetatud aruanne hõlmab kõiki riike, kus asub võlgnikke, ja sisaldab iga riigi kohta järgmisi andmeid:
1) perioodi jooksul antud eksporditagatiste summa;
2) kehtivate eksporditagatiste summa;
3) saadud kindlustuspreemiate summa;
4) regressi korras sissenõutud summad;
5) väljamakstud kindlustushüvitiste summa.
(3) Eksporditagatise andja esitab igal aastal hiljemalt 31. jaanuariks komisjonile ja teistele eksporditagatise andjatele aruande jooksval aastal süstemaatiliseks kohaldamiseks kavandatud eksporditagatiste tingimuste kohta.
§ 4. Teatis otsuse tegemiseks
Euroopa Liidu eksportijate või pankade konkureerivate pakkumiste korral vastab eksporditagatise andja mõistliku aja jooksul teiste eksporditagatise andjate esitatud järelepärimisele, et võimaldada otsuse tegemist kõnealuse tehinguga seotud võlgniku ekspordi riikliku tagamise seaduse § 2 punktides 5 ja 6 sätestatud juriidilise staatuse kohta.
§ 5. Eelteatis informatsiooni edastamiseks
(1) Kui eksporditagatise andja kavatseb kehtestada teatava tehingu või tehingute rühma, teatava sektori või sektorite, teatava riigi või riikide suhtes või üldiselt soodsamaid eksporditagatise tingimusi, sealhulgas vähendada omavastutust alla 5%, teatab ta sellest komisjonile ja teistele eksporditagatise andjatele vähemalt seitse päeva enne vastava otsuse jõustumist, esitades erandi tegemise põhjused ja kehtestatava kindlustuspreemia.
(2) Kui eksporditagatise andja kavatseb kehtestada madalama kindlustuspreemia, kui on sätestatud tema iga-aastases aruandes vastavalt § 3 lõikele 3, teatab ta sellest komisjonile ja teistele eksporditagatise andjatele vähemalt seitse päeva enne vastava otsuse jõustumist.
(3) Kui eksporditagatise andja kavatseb pärast teise eksporditagatise andja lõikele 1 või 2 vastavat teatist kehtestada soodsamad tingimused kui nimetatud eksporditagatise andja, teatab ta sellest komisjonile ja teistele eksporditagatise andjatele vähemalt seitse päeva enne vastava otsuse jõustumist ning esitab kindlustuspreemia, mille ta kavatseb kehtestada.
(4) Kui eksporditagatise andja kavatseb tagada tehingut, millega seotud võlgnikud on pärit riigist, kuhu ta tavaliselt eksporditagatist ei anna, teatab ta sellest komisjonile ja teistele eksporditagatise andjatele vähemalt seitse päeva enne vastava otsuse jõustumist ning esitab kindlustuspreemia, mille ta kavatseb kehtestada.
§ 6. Järelteatis informatsiooni edastamiseks
(1) Kui eksporditagatise andja on andnud eksporditagatise oma üldistest ekspordi tagamise tingimustest ebasoodsamatel tingimustel, esitab ta igal aastal hiljemalt 31. jaanuariks komisjonile ja teistele eksporditagatise andjatele teatise eelmisel kalendriaastal selliselt antud tagatiste kohta.
(2) Kui eksporditagatise andja muudab riigipõhiseid üldiseid ekspordi tagamise tingimusi, mis on esitatud tema § 3 lõikes 3 nimetatud teatises, teatab ta sellest mõistliku aja jooksul komisjonile ja teistele eksporditagatise andjatele.
(3) Kui eksporditagatise andja pakub pärast mõne teise eksporditagatise andja § 5 lõikes 1 või 2 nimetatud teatise saamist teatise esitanud eksporditagatise andjaga võrdseid tingimusi, teatab ta sellest mõistliku aja jooksul komisjonile ja teistele eksporditagatise andjatele.
(4) Eksporditagatise andja on kohustatud komisjoni või teiste eksporditagatise andjate palutud selgitustele ja küsimustele oma tegevuse kohta vastama mõistliku aja jooksul.
§ 7. Teatiste esitamise viis
Kõik teatised edastatakse elektrooniliselt.
1 Nõukogu direktiiv 98/29/EÜ keskmise tähtajaga või pikaajalise kindlustuskattega tehingute ekspordikrediidikindlustust käsitlevate peamiste sätete ühtlustamise kohta (EÜT L 148, 19.05.1998, lk 22–32).


Õppeasutuste riikliku järelvalve prioriteedid, temaatilise riikliku järelvalve läbiviimise, selle tulemuste vormistamise ja tulemustest teavitamise kord 2007/2008. õppeaastal – Riigi Teataja
Õppeasutuste riikliku järelvalve prioriteedid, temaatilise riikliku järelvalve läbiviimise, selle tulemuste vormistamise ja tulemustest teavitamise kord 2007/2008. õppeaastal
RTL 2007, 28, 504
Määrus kehtestatakse «Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse» § 48 lõike 2, «Kutseõppeasutuse seaduse» § 34 lõike 2 ning «Koolieelse lasteasutuse seaduse» § 28 lõike 2 alusel.
Määrusega kehtestatakse õppeasutuste riikliku järelevalve prioriteedid ning temaatilise riikliku järelevalve läbiviimise, selle tulemuste vormistamise ning tulemustest teavitamise kord.
Temaatilist riiklikku järelevalvet (edaspidi järelevalve) koolieelsete lasteasutuste (edaspidi lasteasutuste) ning üld- ja kutsehariduskoolide (edaspidi koos nimetatud õppeasutus) õppe- ja kasvatustegevuse üle teostab õppeasutuse asukohajärgne maavanem.
Järelevalve prioriteedid 2007/2008. õppeaastal on toodud lisas 1.
JÄRELEVALVE LÄBIVIIMINE
§ 4. Järelevalve läbiviimise aeg, läbiviijad, õppeasutuste valim ning järelevalve kestus õppeasutuses
(1) Järelevalve läbiviimise aja ning järelevalvet läbiviivad ametnikud ja kaasatavad eksperdid määrab maavanem.
(2) Järelevalve läbiviijad ning järelevalve läbiviimisele kaasatud eksperdid peavad vastama haridus- ja teadusministri määrusega järelevalve läbiviijatele kehtestatud kvalifikatsiooninõuetele.
(3) Õppeasutused, kus 2007/2008. õppeaastal temaatilist riiklikku järelevalvet teostatakse, on loetletud lisas 2.
(4) Järelevalve kestab õppeasutuses kohapeal kuni viis tööpäeva.
(5) Õppe- ja kasvatustegevuse vaatlemine järelevalve käigus toimub õppeasutuse juhi või tema poolt määratud isiku juuresolekul.
Järelevalve läbiviimise ajast teavitab järelevalve teostaja õppeasutust, tema pidajat, riigi- ja eraõppeasutuste puhul õppeasutuse asukohajärgset omavalitsust ning Haridus- ja Teadusministeeriumi iga õppeaasta 15. septembriks.
§ 6. Järelevalve läbiviimiseks kasutatav metoodika
Järelevalve läbiviimisel kasutatakse järgmisi meetodeid:
1) statistilise ja finantsaruandluse, õpitulemuste ning muu kogutud informatsiooni analüüsimine, sh Eesti Hariduse Infosüsteemis kajastuvate andmete analüüsimine ja kontrollimine;
3) vestlused õppeasutuse töötajate, hoolekogu (nõukogu) liikmete, lastevanemate, õpilaste (laste) ning õppeasutuse pidaja, riigi- ja eraõppeasutuste puhul õppeasutuse asukohajärgse omavalitsuse esindajaga;
4) tutvumine õppeasutuse õpi- ja kasvukeskkonnaga, sh õppe- ja kasvatustegevustega;
5) küsitluste, testide, tasemetööde korraldamine.
JÄRELEVALVE TULEMUSTE ESITAMINE
(3) Kõik õiendis kajastuvad andmed peavad olema õppeasutuses kohapeal kontrollitud.
(1) Maavanem edastab õppeasutusele õiendi projekti 10 tööpäeva jooksul õppeasutuses järelevalve lõpetamise päevast arvates.
(2) Õppeasutus võib kolme tööpäeva jooksul teha ettepanekuid õiendi täpsustamiseks.
(1) Õiendile kirjutavad alla kõik järelevalve läbiviimises osalenud ametnikud.
(3) Maavanem edastab õiendi ametlikult kinnitatud ärakirja elektrooniliselt digiallkirjastatult või postiga õppeasutusele, õppeasutuse pidajale, riigi- ja eraõppeasutuste puhul õppeasutuse asukohajärgsele omavalitsusele ning Haridus- ja Teadusministeeriumile 20 tööpäeva jooksul õppeasutuses järelevalve lõpetamise päevast arvates.
§ 10. Koondkokkuvõte
(1) Iga õppeaasta 15. juuniks esitab maavanem Haridus- ja Teadusministeeriumile posti teel ning elektrooniliselt eraldi koondkokkuvõtted lasteasutuste, üldhariduse omandamist võimaldavate koolide (edaspidi üldhariduskoolide) ning kutseõppeasutuste kohta, kus on analüüsitud temaatilise riikliku järelevalve tulemusi maakonna lõikes.
(2) Koondkokkuvõttes esitatakse olukorra kirjeldus ja analüüs lisades 3–5 toodud andmetest lähtudes. Lasteasutuste kohta koostatavas koondkokkuvõttes esitatavad andmed on toodud lisas 3, üldhariduskoolide kohta on toodud lisas 4 ning kutseõppeasutuste kohta on toodud lisas 5.
§ 11. Ettekirjutuste täitmisest teavitamine
Ettekirjutuse adressaat esitab õiendis ettenähtud tähtaja jooksul Haridus- ja Teadusministeeriumile ning maavanemale kirjaliku aruande ettekirjutuste täitmisest.
Määrus jõustub 1. septembril 2007. a.
Määruse lisad on avaldatud elektroonilises Riigi Teatajas. Alus: «Riigi Teataja seaduse» § 4 lõige 2 ja riigisekretäri 02.04.2007. a resolutsioon nr 17-1/07-02215.
Lisa 4 täiendatud puuduolevate tabelitega (õ)12.04.2007 9:35
Tulenevalt Riigi Teataja seaduse § 17 lõikest 3 ja 31 punktist 2 ning haridus- ja teadusministeeriumis kirjast 9. aprillist 2007 nr 2.1-20/7026 täiendadatud haridus- ja teadusministri 26. märtsi 2007. a määruse nr 28 lisa nr 4 vastavalt haridus- ja teadusministeeriumi poolt esitatud dokumentidele.


Euroopa Komisjoni poolt 2005. aasta jaanuaritormi tagajärgede likvideerimise kulude hüvitamiseks määratud toetuse eraldamise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Euroopa Komisjoni poolt 2005. aasta jaanuaritormi tagajärgede likvideerimise kulude hüvitamiseks määratud toetuse eraldamise tingimused ja kord
Vastu võetud 03.05.2006 nr 106
RT I 2006, 20, 157
jõustumine 13.05.2006
(õ) 11.08.2010 13:10
5.10.2006 nr 215 (RT I 2006, 43, 328) 15.10.2006
Määrus kehtestatakse «2006. aasta riigieelarve seaduse» § 21 alusel.
Määrus sätestab 2005. aasta jaanuaritormi tagajärgede likvideerimise kulude hüvitamiseks määratud Euroopa Liidu Solidaarsusfondi toetuse (edaspidi toetus) eraldamise tingimused ning korra.
1) kuludokument on majandustehingu toimumist kinnitav dokument, mis vastab «Raamatupidamise seaduse» §-s 7 nimetatud algdokumendi nõuetele;
2) tasumist tõendav dokument on panga väljavõte, maksekorraldus, kassa väljaminekuorder või e-riigikassa infosüsteemi konto väljavõte;
3) dokumentaalne tõendatus tähendab kuludokumentide või nende koopiate ja tasumist tõendavate dokumentide või nende koopiate olemasolu;
4) toetuse rakendamine on rakendusasutuse poolt toetuse väljamaksetaotluse koostamise, koordineerivasse asutusse laekunud taotluste menetlemise, toetuse väljamaksmise ja väljamaksete õigsuse kontrollimisega seotud tegevuste (v.a § 4 lõike 2 punktis 5 ja §-s 5 nimetatud tegevused) elluviimine;
5) toetuse rakendamise periood on Euroopa Komisjoni poolt Eestile eraldatud toetuse kasutamise periood, mis kestab üks aasta toetussumma Rahandusministeeriumi kontole laekumise kuupäevast arvates.
TOETUSE RAKENDAMISES OSALEVAD ASUTUSED
§ 3. Toetuse rakendamise eest vastutav asutus
(1) Toetuse rakendamise eest vastutav asutus (edaspidi rakendusasutus) on tormis kahjustada saanud piirkonna asukohajärgne maavalitsus.
(2) Rakendusasutus:
1) koostab lisa 1 kohase toetuse väljamaksetaotluse (edaspidi taotlus) koos kuludeklaratsiooni (lisa 2) ja kuluaruandega (lisa 3), lähtudes käesoleva määruse §-st 7;
2) esitab taotluse koordineerivale asutusele hiljemalt 31. maiks 2006. a;
3) teeb koordineerivale asutusele ja auditeerivale asutusele kättesaadavaks taotluses märgitud kulusid kinnitavad kuludokumendid ja tasumist tõendavad dokumendid;
4) vastutab taotluses sisalduva informatsiooni õigsuse eest.
(3) Lõike 2 punktis 2 nimetatud tähtajaks esitatud taotluste alusel välja makstud toetussummade kasutamata jääk jaotatakse täiendavate taotluste alusel, mis esitatakse käesolevas määruses kehtestatud tingimustel ja korras hiljemalt 1. novembriks 2006. a.
[RT I 2006, 43, 328– jõust. 15.10.2006]
§ 4. Koordineeriv asutus
(1) Koordineeriv asutus on Rahandusministeerium.
(2) Koordineeriv asutus:
1) koordineerib toetuse rakendamist;
2) kontrollib taotlust, sh kulutuste vastavust §-s 7 toodud nõuetele; hangib vajaduse korral täiendavat informatsiooni ja viib läbi kohapealseid kontrolle;
3) pärast punktis 2 nimetatud tegevuste läbiviimist koostab Vabariigi Valitsuse korralduse eelnõu toetuse jaotamiseks toetuse saajate vahel;
4) teostab taotluse ja punktis 3 nimetatud korralduse alusel toetuse saajale toetuse väljamaksed toetuse rakendamise perioodi jooksul;
5) koostab ning edastab auditeerivale asutusele toetuse rakendamise aruande kolme kuu jooksul toetuse rakendamise perioodi lõpust arvates.
(3) Juhul kui täiendavate taotlustega taotletav toetuse kogusumma ületab § 3 lõikes 3 nimetatud toetussummade kasutamata jääki, vähendatakse käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 3 nimetatud toetuse jaotamisel kõikidele teise taotlusvooru toetuse saajatele eraldatavat toetussummat proportsionaalselt iga toetuse saaja poolt taotletud summa osakaaluga taotletud toetuse kogusummas.
§ 5. Auditeeriv asutus
(1) Auditeeriv asutus on Rahandusministeerium.
(2) Auditeeriv asutus:
1) auditeerib toetuse eraldamist ja kasutamist koordineeriva asutuse, rakendusasutuse ja toetuse saaja tasandil;
2) koostab vahendite kasutamise lõpetamise deklaratsiooni.
(3) Lõike 2 punktis 1 nimetatud auditeerimine hõlmab kuludokumentide auditeerimist ning juhtimis- ja kontrollisüsteemide auditeerimist. Juhtimis- ja kontrollisüsteemide auditi käigus hinnatakse ja analüüsitakse üksikasjalikust riskide hindamisest tulenevalt toetuse rakendamisega seotud asutuste juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõhusust. Kuludokumentide auditi käigus hinnatakse valimipõhiselt toetuse eraldamise ja kasutamisega seotud dokumentatsiooni olemasolu, õigsust ja asjakohasust; raamatupidamisarvestuse korrektsust ja vastavust kehtivatele õigusaktidele; tehingute korrektsust ja nende tõendamise võimalikkust; kulutuste vastavust §-s 7 toodud nõuetele ning teostatud tegevuste mahule ja sisule; toetuse eraldamise ja kasutamise vastavust õigusaktidele.
§ 6. Toetuse saaja
Toetuse saaja on tormis kahjustada saanud piirkonna asukohajärgne linna- või vallavalitsus või § 7 lõikes 3 nimetatud juriidiline isik, kellele toetus on eraldatud Vabariigi Valitsuse korraldusega (edaspidi toetuse saaja).
(1) Toetust eraldatakse järgmiste kulutuste hüvitamiseks:
1) kulutused, mis on seotud infrastruktuuri ja seadmete viivitamatu töökorda seadmisega energeetika, veevarustuse ning heitvee ärajuhtimise, telekommunikatsiooni, transpordi, meditsiini ja hariduse valdkonnas;
2) kulutused, mis on seotud kahjustada saanud piirkondade elanike päästetöödega ning nende esmavajadusi rahuldava ajutise majutamise korraldamisega;
3) kulutused, mis on seotud kaitseinfrastruktuuride kindlustamise ja kultuuripärandi kaitseks rakendatud meetmetega;
4) kulutused, mis on seotud kahjustada saanud piirkondade (sh looduslikud alad) puhastamisega.
(2) Hüvitatavad kulutused hõlmavad kahjustatud objektide töökorda viimist, kuid ei hõlma nende täielikku rekonstrueerimist, välja arvatud põhjendatud juhtudel, kui muu lahendus ei ole teostatav. Hüvitatavad kulutused ei hõlma kahjustatud objektide viimist paremasse seisukorda kui see, milles nad olid enne tormi.
(3) Toetust võib saada vaid kohaliku omavalitsuse üksuste või kohaliku omavalitsuse üksuse otsese või kaudse valitseva mõju all olevate sihtasutuste, mittetulundusühingute ja avalikku sektorisse kuuluvate äriühingute poolt 2005. aasta jaanuaritormi kahjude likvideerimiseks tehtud dokumentaalselt tõendatud kulutuste hüvitamiseks, kusjuures kulutused peavad olema tehtud kohaliku omavalitsuse üksuse eelarve või kohaliku omavalitsuse üksuse valitseva mõju all olevate sihtasutuste, mittetulundusühingute või avalikku sektorisse kuuluvate äriühingute vahenditest.
(4) Kahjustuste likvideerimisega seotud tegevused, mille läbiviimisega seotud kulud hüvitatakse, peavad taotluse esitamise ajaks olema lõpetatud. Toetus makstakse välja tingimusel, et nimetatud kulude hüvitamiseks ei ole ühestki muust allikast toetust või kindlustushüvitist saadud.
(5) Väljamakse tehakse taotluses näidatud toetuse saaja arveldusarvele või e-riigikassa kontole.
(1) Toetuse võib osaliselt või täies ulatuses toetuse saajalt tagasi nõuda, kui pärast toetuse väljamaksmist ilmnevad asjaolud, mille korral toetust ei oleks välja makstud või ei oleks toetust makstud selles ulatuses.
(2) Lõikes 1 sätestatud juhul teeb koordineeriv asutus pärast olemasolevate andmete igakülgset kaalumist põhjendatud otsuse toetuse tagasinõudmise, osalise tagasinõudmise või tagasinõudmisest loobumise kohta (edaspidi otsus).
(3) Otsus tehakse 20 päeva jooksul lõikes 1 nimetatud asjaoludest teada saamise päevast arvates. Otsuse tegemise päevast arvates tekib koordineerival asutusel rakendusasutuse suhtes nõudeõigus otsuses nimetatud summa ja Euroopa Komisjoni nõuetest tulenevate võimalike lisakohustuste ulatuses. Otsus saadetakse rakendusasutusele 3 tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates.
Määruses nimetatud kuludokumente, tasumist tõendavaid dokumente, taotlusi, deklaratsioone, aruandeid ja muid toetuse rakendamise ja kasutamisega seonduvaid dokumente tuleb säilitada vastavalt «Raamatupidamise seaduse» § 12 lõikele 1.
Vabariigi Valitsuse 3. mai 2006. a määruse nr 106 «Euroopa Komisjoni poolt 2005. aasta jaanuaritormi tagajärgede likvideerimise kulude hüvitamiseks määratud toetuse eraldamise tingimused ja kord»
2005. aasta jaanuaritormi tagajärgede likvideerimise kulude hüvitamiseks
eraldatud Euroopa Liidu Solidaarsusfondi vahendite väljamaksetaotlus
Käesolevaga palub .............................................. vastavalt lisatud kuluaruandele
üle kanda solidaarsusfondist tormikahjude hüvitamiseks eraldatud rahalised vahendid
kogusummas .......................... krooni.
Rakendusasutuse juht või tema poolt volitatud isik:
/nimi; allkiri; kuupäev/
KULUDEKLARATSIOON
................... MAAVALITSUS
Mina, allakirjutanu .............................. (ametikoht ja nimi), esindades rakendusasutust, tõendan käesolevaga, et kõik lisatud kuluaruandes märgitud kulutused kogusummas ................ krooni on kooskõlas Vabariigi Valitsuse ...... mai 2006. a määrusega nr .........., nõukogu määrusega (EÜ) nr 2012/2002 ning muude asjasse puutuvate õigusaktidega.
Samuti kinnitan, et:
kulusid tõendav dokumentatsioon on kättesaadav .................... Maavalitsuses.
kulude kalkulatsioonis täpsustatud tegevuste jaoks ei ole toetust saadud teiste riiklike, Euroopa Liidu või rahvusvaheliste finantseerimisallikate kaudu;
toetusest hüvitatavaid kulusid ei ole katnud ega kata kolmanda osapoole kahjude kompensatsioon või hüvitis;
vajaduse korral on algatatud menetlus kolmandatelt osapooltelt kahjude kompensatsiooni või hüvitise saamiseks.
Tehtud kulutuste ja eespool kinnitatu õigsuses veendumiseks on ................... Maavalitsus viinud läbi järgmised tegevused (nt dokumentide kontroll, visuaalne kontroll objektidel jms):
Maavalitsus on rakendanud/kavandanud järgmisi abinõusid sarnaste tormidega tekkida võivate kahjude piiramiseks/ärahoidmiseks:
Rakendusasutuse juht või
tema poolt volitatud isik
(täpsusastmega kaks kohta peale koma)
Kahju kõrvalda-
miseks läbiviidud tegevus**
Kulutusi teinud asutus***
Euroopa Liidu Solidaarsus-
fondist taotletav summa
Kulu tõendav dokument
Vahendite väljamaksmine
Omavalitsusüksus X
Kululiik A*
Kululiik B*
Kululiik C*
Kululiik D*
Omavalitsusüksus X KOKKU
Omavalitsusüksus Y
* Iga tegevus paigutada vastava kululiigi alla (jaotus vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 3 lõikele 2):
A – viivitamata töökorda seatud infrastruktuur ja seadmed energeetika, veevarustuse ja heitvee, telekommunikatsiooni, transpordi, meditsiini ja hariduse valdkonnas;
B – korraldatud asjasse puutuva elanikkonna esmavajadusi rahuldav ajutine majutamine; päästeteenistuste rahastamine;
C – viivitamata kindlustatud kaitseinfrastruktuurid ja vahetud meetmed kultuuripärandi kaitseks;
D – viivitamata puhastatud katastroofipiirkonnad, kaasa arvatud looduslikud alad.
** Tegevus, mille läbiviimise kulude hüvitamist solidaarsusfondi vahenditest taotletakse.
*** Asutus, kes tormikahjude likvideerimiseks läbiviidud tegevuse eest tasus.
Kuluaruande koostaja:
Kuluaruande kontrollija:
Lisatud metaandmetesse kehtivuse lõpukuupäev.


Pensionikindlustuse aastakoefitsiendi ja kindlustusosaku arvutamise juhend – Riigi Teataja
Pensionikindlustuse aastakoefitsiendi ja kindlustusosaku arvutamise juhend
Pensionikindlustuse aastakoefitsiendi ja kindlustusosaku arvutamise juhend - sisukord
§ 2 Pensionikindlustuse aastakoefitsiendi arvutamise alus
§ 5 Pensionikindlustatu aastakoefitsiendi arvutamine
§ 6 Aastakoefitsiendi arvutamine pensioni määramisel ja ümberarvutamisel
§ 7 Aastakoefitsientide ümberarvutamine
§ 8 Pensionikindlustatu aastakoefitsientide summa
§ 9 Kindlustusosaku suuruse arvutamine
§ 10 Kindlustusosakute ümberarvutamine
RT I, 25.07.2012, 4
Määrus sätestab pensionikindlustuse aastakoefitsiendi ja kindlustusosaku suuruse arvutamise korra riiklike pensionide määramisel ja ümberarvutamisel.
§ 2. Pensionikindlustuse aastakoefitsiendi arvutamise alus
(1) Pensionikindlustuse aastakoefitsiendi arvutamise aluseks on Vabariigi Valitsuse 26. jaanuari 1999. a määrusega nr 39 «Riikliku pensionikindlustuse registri asutamine» (RT I 1999, 9, 139; 100, 897; 2001, 18, 92) asutatud riiklikku pensionikindlustuse registrisse kantud andmed pensionikindlustatu poolt või tema eest makstud või arvestatud sotsiaalmaksu riikliku pensionikindlustuse osa (edaspidi isikustatud sotsiaalmaksu riikliku pensionikindlustuse osa) kohta.
(2) Kalendriaastate 1999, 2000 ja 2001 puhul on pensionikindlustuse aastakoefitsiendi arvutamise aluseks Vabariigi Valitsuse 26. jaanuari 1999. a määrusega nr 39 «Riikliku pensionikindlustuse registri asutamine» asutatud riiklikku pensionikindlustuse registrisse kantud andmed pensionikindlustatu poolt või tema eest makstud või arvestatud sotsiaalmaksu (edaspidi isikustatud sotsiaalmaks) kohta.
2) riigi, kohaliku omavalitsuse üksuse või muu avalik-õigusliku juriidilise isiku poolt „Sotsiaalmaksuseaduse“ § 6 lõikes 1 ja 11 sätestatud erijuhtudel makstava sotsiaalmaksu puhul – arvestatud sotsiaalmaks;
(2) Pensionikindlustatu isikustatud sotsiaalmaksu suuruse arvutamiseks liidetakse pensionikindlustatu kohta riiklikku pensionikindlustuse registrisse kantud ühe kalendriaasta kõik isikustatud sotsiaalmaksu summad.
2) riigi, kohaliku omavalitsuse üksuse või muu avalik-õigusliku juriidilise isiku poolt „Sotsiaalmaksuseaduse“ § 6 lõike 1 punktides 1–5, 7 ja 10 ning lõikes 11 sätestatud erijuhtudel makstava sotsiaalmaksu puhul – arvestatud sotsiaalmaks;
(2) Pensionikindlustatu isikustatud sotsiaalmaksu riikliku pensionikindlustuse osa suuruse arvutamiseks liidetakse pensionikindlustatu kohta riiklikku pensionikindlustuse registrisse kantud ühe kalendriaasta kõik isikustatud sotsiaalmaksu riikliku pensionikindlustuse osa summad.
§ 5. Pensionikindlustatu aastakoefitsiendi arvutamine
(1) Iga aasta 1. aprilliks arvutatakse pensionikindlustatu eelneva kalendriaasta aastakoefitsient riiklikku pensionikindlustuse registrisse kantud andmete alusel.
(2) Pensionikindlustatu aastakoefitsiendi arvutamiseks jagatakse tema isikustatud sotsiaalmaksu riikliku pensionikindlustuse osa suurus isikustatud sotsiaalmaksu pensionikindlustuse osa keskmise suurusega.
(3) Pensionikindlustatu aastakoefitsiendi arvutamiseks kalendriaastate 1999, 2000 ja 2001 puhul jagatakse tema isikustatud sotsiaalmaksu suurus isikustatud sotsiaalmaksu keskmise suurusega.
(4) Pensionikindlustatu aastakoefitsient arvutatakse täpsusega kolm kohta pärast koma.
§ 6. Aastakoefitsiendi arvutamine pensioni määramisel ja ümberarvutamisel
(1) Pensioni määramise algtähtaja kalendriaasta aastakoefitsiendi arvutamiseks liidetakse pensionikindlustatu kohta riiklikku pensionikindlustuse registrisse kantud kalendriaasta isikustatud sotsiaalmaksu riikliku pensionikindlustuse osa summad pensioni määramise algtähtajale eelneva päevani ning jagatakse kalendriaasta isikustatud sotsiaalmaksu pensionikindlustuse osa arvestusliku keskmise suurusega. Kui pensioni määramise algtähtaeg on 1. jaanuar, siis selle kalendriaasta aastakoefitsienti ei arvutata.
(2) Pensioni määramise algtähtaja kalendriaasta aastakoefitsiendi arvutamiseks kalendriaastate 1999, 2000 ja 2001 puhul liidetakse pensionikindlustatu kohta riiklikku pensionikindlustuse registrisse kantud kalendriaasta isikustatud sotsiaalmaksu summad pensioni määramise algtähtajale eelneva päevani ning jagatakse kalendriaasta isikustatud sotsiaalmaksu arvestusliku keskmise suurusega. Kui pensioni määramise algtähtaeg on 1. jaanuar, siis selle kalendriaasta aastakoefitsienti ei arvutata.
(3) Pensioni määramise või ümberarvutamise algtähtajale eelnenud kalendriaastate aastakoefitsiendid arvutatakse § 5 lõigetes 2 ja 3 sätestatud korras, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõigetes 4–6 sätestatud juhtudel.
(4) Kui pensioni määramise algtähtaeg on ajavahemikus 1. jaanuarist 31. märtsini, siis pensioni määramise algtähtajale eelneva kalendriaasta aastakoefitsiendi arvutamiseks jagatakse pensionikindlustatu kalendriaasta isikustatud sotsiaalmaksu riikliku pensionikindlustuse osa suurus kalendriaasta isikustatud sotsiaalmaksu pensionikindlustuse osa arvestusliku keskmise suurusega.
(5) Kui pensioni määramise algtähtaeg on ajavahemikus 1. jaanuarist 31. märtsini aastatel 2000, 2001 või 2002, siis pensioni määramise algtähtajale eelneva kalendriaasta aastakoefitsiendi arvutamiseks jagatakse pensionikindlustatu kalendriaasta isikustatud sotsiaalmaksu suurus kalendriaasta isikustatud sotsiaalmaksu arvestusliku keskmise suurusega.
(6) Pensioni ümberarvutamisel tähtajaga 1. jaanuarist 31. märtsini arvutatakse eelneva kalendriaasta aastakoefitsient:
§ 7. Aastakoefitsientide ümberarvutamine
(1) Pensioni ümberarvutamisel seaduse § 25 lõike 1 punkti 1 alusel arvutatakse kõik aastakoefitsiendid ümber, arvestades järgmisi sätteid:
1) jooksva kalendriaasta aastakoefitsient arvutatakse § 6 lõikes 1 sätestatud korras;
2) eelmiste kalendriaastate aastakoefitsiendid arvutatakse § 5 lõigetes 2 ja 3 sätestatud korras.
(2) Ümberarvutatud aastakoefitsiente ei rakendata pensionide tagasiulatuval määramisel või seaduse § 25 lõike 1 punktides 2 ja 3 sätestatud ümberarvutamisel perioodi eest, mis eelnes jooksva kalendriaasta 1. aprillile.
§ 8. Pensionikindlustatu aastakoefitsientide summa
(1) Pensionikindlustatu aastakoefitsientide summa arvutamiseks liidetakse tema aastakoefitsiendid, mis on arvutatud §-des 5–7 sätestatud korras.
(2) Pensioni tagasiulatuval määramisel või seaduse § 25 lõike 1 punktides 2 ja 3 sätestatud ümberarvutamisel ei liideta aastakoefitsientide summale pensioni määramise või ümberarvutamise algtähtajale järgnevate kalendriaastate aastakoefitsiente. Ümberarvutamise algtähtaja kalendriaasta aastakoefitsient liidetakse aastakoefitsientide summale ainult siis, kui ümberarvutamine toimub pensioni määramise algtähtaja kalendriaastal. Pensioni ümberarvutamisel tähtajaga 1. jaanuarist 31. märtsini liidetakse ümberarvutamisele eelneva kalendriaasta aastakoefitsient aastakoefitsientide summale ainult käesoleva määruse § 6 lõike 6 punktides 1 ja 2 sätestatud juhtudel.
§ 9. Kindlustusosaku suuruse arvutamine
(1) Kindlustusosaku suuruse arvutamiseks korrutatakse pensionikindlustatu aastakoefitsientide summa aastahindega.
(2) Kindlustusosaku suurus arvutatakse täpsusega üks sent.
§ 10. Kindlustusosakute ümberarvutamine
(1) Seaduse § 25 lõike 1 punkti 1 ja § 26 alusel arvutatakse kindlustusosakud ümber iga aasta 1. aprillist, lähtudes seaduse §-s 26 sätestatud aastahinde indekseerimise korrast ja käesoleva määruse §-s 7 sätestatud aastakoefitsientide ümberarvutuse korrast.
(2) Ümberarvutatud kindlustusosakute suurusi ei rakendata pensionide tagasiulatuval määramisel ja seaduse § 25 lõike 1 punktides 2 ja 3 sätestatud ümberarvutamisel perioodi eest, mis eelnes jooksva aasta 1. aprillile.