text:
Sisendkäibemaksu proportsiooni arvestamise meetodi valik - Raamatupidaja
Sisendkäibemaksu proportsiooni arvestamise meetodi valik
14. märts 2017 11:06
Tõnis Elling käsitleb sisendkäibemaksu proportsiooni arvestamise meetodeid
Käibemaksuseaduse (KMS) § 33 alusel on maksukohustuslasel samal aastal lubatud kasutada sisendkäibemaksu mahaarvamisel kas proportsionaalse mahaarvamise või otsearvestuse ja proportsionaalse mahaarvamise segameetodit.
Maksumaksjale on jäetud võimalus valida, kumba meetodit kasutada. Tegelikult aga tekib küsimus, kui vaba maksumaksja ikkagi on meetodi valikus. Varem on Euroopa Kohtu praktikas välja kujunenud, et maksumaksja võib kasutada ükskõik millist mahaarvamise meetodit seni, kuni maksuhaldur saab tulemust jälgida. Samuti ei tohi mahaarvamisel eksida neutraalsuse põhimõtte vastu.
Nüüd on suhteliselt lühikese aja jooksul proportsiooni valiku küsimusi arutanud nii Euroopa Kohus kui ka Riigikohus. Riigikohtu otsusest[1] kirjutasime ajakirja Raamatupidamise Praktik veebruarinumbris. Nüüd on hea võimalus tutvustada lähemalt Euroopa Kohtu otsust[2]. Käsitletav vaidlus on huvitav muuhulgas seetõttu, et kohtujurist andis asja lahendamise käigus põhjaliku seisukoha, analüüsis käibemaksu direktiivi kohaldamist erinevaid meetodeid kasutades ning arutles, mis oli ikkagi direktiivi kehtestajate mõte. Kohus tegi ikkagi vastupidise otsuse öeldes, et riigi sees saab piirata maksumaksja vabadust proportsiooni valiku tegemisel. Nii nagu seekord Itaalia seadusandja on seda teinud. Kuigi Eestis sellist piirangut ei ole, on käsitletav kohtuotsus huvitav selle poolest, et arvamust avaldanud kohtujurist analüüsis põhjalikult kuuenda direktiivi sätteid ja mõtet. Samuti on asjakohased ja head viited eelnevale kohtupraktikale.
Proportsionaalse meetodi kasutamine
Vaidlus käis selle üle, et Itaalia seadus kohustab maksumaksjat rakendama sisendkäibemaksu mahaarvamisel proportsionaalset meetodit isegi siis, kui ostetud kaubad või teenused saab otseselt seostada ainult maksustatava või ainult maksuvaba käibega. Teiste sõnadega, isegi siis, kui maksumaksja suudab pidada nii täpset arvestust, et on võimalik välja tuua otsene seos ostetud maksustatava kauba või teenusega, ei tohi maksumaksja valida otsearvestuse ja proportsionaalse meetodi segameetodit, vaid peab rakendama proportsionaalset meetodit. Sisuliselt kohustab Itaalia seadus maksumaksjat valima proportsiooni arvestamise meetodi, isegi kui see on ebatäpsem ja maksumaksjale kahjulikum. Itaalia kohus palus Euroopa Kohtult seisukohta riigisiseste õigusaktide vastavuse kohta käibemaksudirektiiviga.
Esmalt defineeris kohtujurist ümber Euroopa Kohtule esitatud küsimuse, tegi sissejuhatavad märkused üldise mahaarvamisõiguse ja praktika kohta, analüüsis käibemaksudirektiivi vastavate sätete kohaldamisala, käsitles ulatuslikult senist kohtupraktikat mahaarvamisel. Pärast seda tegi ettepaneku Euroopa Kohtule, millise vastuse peaks Euroopa Liidu kohus Itaalia kohtule andma. Kohtujuristi arvamuse kujunemist on hea jälgida just seepärast, et analüüsi on kirja pandud mõtteid käibemaksudirektiivi seletuskirjast, millega tavaliselt maksumaksjad kursis ei ole. Kohtujurist toob välja erinevad õigusaktide tõlgendamise meetodid, mis peaks jälle huvi pakkuma praktiseerivatele juristidele.
Kuigi Itaalia kohus küsis eelotsust käibemaksudirektiivi 112/2006 rakendamise kohta, siis kohtujuristi arvates tuleks ikkagi analüüsida kuuenda direktiivi vastavate sätete kohaldamist. Seda enam, et käibemaksudirektiivi vastavad sätted on tegelikult kuuenda direktiivi uuestisõnastus. Vaidlus puudutas 2004. aasta kohta käivat käibemaksuarvestust, kui kehtis veel kuues direktiiv. Kuna kohtujurist analüüsib mitmel moel konkreetseid kuuenda direktiivi sätteid, siis arusaadavuse huvides on mõistlik asjasse puutuvad sätted kohe alguses eraldi välja tuua. Nii on kohtujuristi arutluskäiku lihtsam jälgida.
Mahaarvamisõiguse tekkimine ja kohaldamisala Kuuenda direktiivi artikli 17 pealkirjaga „Mahaarvamisõiguse tekkimine ja kohaldamisala” lõiked 1, 2 ja 5 on kuuenda direktiivi artiklist 28f tulenevas redaktsioonis sõnastatud järgmiselt:
1. Mahaarvamisõigus tekib mahaarvatava maksu sissenõutavaks muutumise ajal.2. Kui kaupa ja teenuseid kasutatakse maksukohustuslase maksustatavate tehingutega seoses, on maksukohustuslasel õigus tasumisele kuuluvast käibemaksust maha arvata:
a) käibemaks, mis tuleb tasuda või on tasutud temale teise maksukohustuslase poolt riigi sees tarnitud või tarnitavalt kaubalt või osutatud või osutatavalt teenuselt.
5. Kauba ja teenuste puhul, mida maksukohustuslane kasutab seoses nii lõigetes 2 ja 3 sätestatud tehingutega, mille puhul võib käibemaksu maha arvata, kui ka seoses tehingutega, mille puhul käibemaksu maha arvata ei või, võib maha arvata üksnes käibemaksu selle osa, mis tekib esimesena nimetatud tehingutest (proportsionaalne mahaarvamine).
Sellest olenemata võivad liikmesriigid:
a) lubada maksukohustuslasel määrata iga oma tegevusvaldkonna kohta mahaarvamise osa, kui iga valdkonna kohta peetakse eraldi arvestust;
b) kohustada maksukohustuslast määrama iga oma tegevusvaldkonna kohta mahaarvatav osa ning pidama iga valdkonna kohta eraldi arvestust;
c) lubada maksukohustuslasel käibemaks maha arvata kõikide kaupade ja teenuste või neist osa kasutamise alusel või kohustada teda seda tegema;
d) lubada maksukohustuslasel esimeses lõigus nimetatud korras maha arvata kõikide kaupade ja teenuste puhul, mida kasutatakse seoses kõikide selles nimetatud tehingutega, või kohustada teda seda tegema;
e) näha ette, et kui maksukohustuslase poolt mahaarvamisele mittekuuluv käibemaksusumma on tühine, siis seda ei arvestata.
Vaidlusaluse kaasuse tagamaad Vaidlusaluses kaasuses oli Itaalia maksuhalduri nõude põhjenduseks märgitud, et intress, mida Mercedes Benz (maksumaksja) oli saanud oma tütarettevõtjatele antud laenude pealt, oli alusetult mahaarvatava osa arvutamisest välja jäetud.
Mercedes Benz oli 2004. majandusaasta käibedeklaratsioonis liigitanud oma finantstegevuse (laenude andmise) maksustatava tegevuse suhtes kõrvaltegevuseks, mille tõttu oli põhjendatud, et laenude pealt teenitud intressi ei võeta mahaarvatava osa arvutamisel arvesse. KMS-i § 32 lg 2 kohaselt oleks tegemist juhusliku finantstegevusega, mida proportsiooni arvestamisel arvesse ei tuleks võtta. Itaalia maksuameti hinnangul oli nimetatud laenude andmine üks Mercedes Benzi põhitegevusi ning ta viitas asjaolule, et kõnealune intress moodustas 71,64% äriühingu kogukäibest.
Põhikohtuasjas väidab Mercedes Benz kõigepealt, et need finantseerimistehingud on kõrvaltegevus ja teiseks, et Itaalia käibemaksusüsteemis on moonutused Itaalia maksuameti kasuks, olenevalt matemaatilise suhte arvutamise meetodi kohaldamisest. Maksuhalduri arvutusmetoodika põhineb pigem puhtformaalsel kriteeriumil (sellel, millest maksukohustuslase käive koosneb) kui sisulisel osa arvutamise meetodil, mis põhineb maksustatavate tehingute jaoks tegelikult soetatud kauba ja saadud teenuste osakaalu hindamisel. Mercedes Benz esitas selle kohta kaks ekspertiisiaruannet, milles järeldati, et äriühingu poolt 2004. aastal tema maksuvabades tehingutes (finantstegevuses) kasutatud kaupade soetamiseks ja teenuste ostmiseks tehtud kulutuste osakaal oli minimaalne.
Mercedes Benz väidab, et Itaalia seadusandja on direktiivi 2006/112 artiklid 173–175 valesti üle võtnud, nähes ette, et osalise mahaarvamise arvutamine on kohaldatav segamaksukohustuslaste (isik, kes kasutab soetatud kaupu ja teenuseid nii maksustatava kui ka maksuvaba käibe tarbeks) kõikide soetatud kaupade ja saadud teenuste suhtes. Niisugune arvutusmeetod ei võimalda maksumaksja arvates täpselt kindlaks teha käibemaksu osa, mida saab seostada üksnes tehingutega, mis annavad mahaarvamisõiguse. Maksumaksja viitab siin, et tegelikult tohiks tema kasutada proportsionaalse ja otsearvestuse segameetodit.
Äriühingu hinnangul on direktiivis täpsustatud, et proportsionaalse meetodi alusel mahaarvatava osa kohaldamisala piirdub kaupade ja teenustega, mida maksukohustuslane kasutab ühel ajal nii maksustatava kui ka maksuvaba käibe tarbeks.
Kohtujuristi hinnangul tuleb eelotsuse küsimust mõista nii, et sellega tahetakse kindlaks teha, kas kuuenda direktiivi artikli 17 lõikeid 2 ja 5 ning artiklit 19 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus niisugune riigisisene õigusnorm ja liikmesriigi maksuhalduri praktika, mis kohustavad segamaksukohustuslasi (kes teevad ühel ajal tehinguid, mis annavad mahaarvamisõiguse ja tehinguid, mis mahaarvamisõigust ei anna) määrama mahaarvatava käibemaksusumma direktiivi artikli 19 kohaselt kindlaks määratud proportsionaalse mahaarvatava osa kohaldamisega kõikide soetatud kaupade ja saadud teenuste suhtes. Sealhulgas nende kaupade ja teenuste suhtes, mida saab seostada otseselt ainult kas maksustatava tehingu või maksuvaba tehingu jaoks.
Kohtujuristi arvetes näeb kuuenda direktiivi artikli 17 lõike 5 esimene lõik ette, et segakasutusotstarbega kaupade ja teenuste puhul[3] on käibemaksu lubatud maha arvata vaid selles ulatuses, mis on proportsioonis mahaarvamisõigust andvate tehingute summaga. Proportsionaalne osa määratakse kindlaks murdarvu põhjal, mis vastab nende tehingute käibele, mille käibemaks on mahaarvatav, jagatud kogukäibega.[4]
Kuuenda direktiivi artikli 19 lõikes 1 ette nähtud mahaarvatava osa arvutamine eeldab maksukohustuslase maksustatavate tehingute pealt tasutava käibemaksu osa ligikaudselt kindlaksmääramist, kuna üldjuhul oleks väga raske või koguni võimatu täpselt kindlaks määrata, mil määral kasutatakse segaotstarbega kaupu ja teenuseid maksustatavate tehingute tegemiseks[5]. Arvutus põhineb oletusel, et segaotstarbeliste kaupade ja teenuste koosseis vastab maksukohustuslase käibe koosseisule. Teisisõnu lähtub mahaarvatava osa arvutamise üldreegel põhimõttest, et maksukohustuslane kasutab segaotstarbega kaupu ja teenuseid oma maksustatava tegevuse jaoks ja maksuvaba tegevuse jaoks proportsionaalselt kummagi tegevuse käibega.
Üldreeglist võib teha erandi Kuuenda direktiivi artikli 17 lõike 5 kolmanda lõigu alusel võivad liikmesriigid siiski teha kuuenda direktiivi artiklis 19 ette nähtud mahaarvatava osa arvutamise üldreeglist erandi, lubades maksukohustuslasel või tehes talle kohustuseks määrata mahaarvatav summa kindlaks spetsiaalsete mahaarvatavate osade kohaldamisega, nimelt ühega selles lõigus punktides a–e loetletud muudest arvutusmeetoditest.
Kuuenda direktiivi artikli 17 lõike 5 esimeses lõigus ette nähtud mahaarvatava osa üldpõhimõte piirdub kohtujuristi hinnangul kahtlemata segaotstarbega kaupade ja teenustega, nagu tuleneb selle sätte sõnastusest endast[6].
Euroopa Kohus on eelnevalt kinnitanud, et segamaksukohustuslasi tuleb kohelda täpselt samamoodi kui isikuid, kes teevad üksnes maksustatavat või üksnes maksuvaba tegevust[7]. See tähendab, et nad saaksid maha arvata kogu sisendkäibemaksu, mille nad on maksnud niisuguste kaupade ja teenuste ostmise pealt, mida nad kasutavad ainult oma maksustatavate tehingute jaoks ning et nad ei saa maha arvata mingit osa käibemaksust, mis on tasutud niisuguste kaupade ja teenuste ostu pealt, mida kasutatakse ainult maksuvabade tehingute jaoks.
Arvestades, et kuuenda direktiivi artikli 17 lõike 5 kolmanda lõigu punkt d on olemuselt erand, mille kohaselt see õigusnorm ei hõlma enamat kui segaotstarbega kaubad ja teenused (tuleneb kohtuotsusest Portugal Telecom), siis kohtujuristi arvates on maksumaksja käsitlus selles vaidluses igati loogiline. Erandite kohaldamisala ei ole tavaliselt laiem kui üldreeglil, millest on nendega mõeldud erandit teha[8].
Põhjalikuma ülevaate kohtujuristi arutluskäigust ja kuuenda direktiivi artikli 17 lõike 5 kolmanda lõigu punkti d kohaldamisalast toome teieni ajakirja Raamatupidamise Praktik aprillinumbris.
[1] 3-3-1-19-16
[2] C-378/15
[3] Segaotstarbega kaubad ja teenused on sageli üldkulud, mis seonduvad maksukohustuslase nii maksustatavate kui ka maksuvabade tehingutega.
[4] Vt ka kohtujuristi ettepanekut, Jacobs, kohtuasi Abbey National (C 408/98, EU:C:2000:207, punkt 10). Tehingud, mis ei kuulu kuuenda direktiivi kohaldamisalasse ja mis ei anna seega mahaarvamisõigust, tuleb kuuenda direktiivi artiklites 17 ja 19 osutatud mahaarvatava osa arvutamisest välja jätta. Vt kohtuotsus, 29.4.2004, EDM (C 77/01, EU:C:2004:243, punkt 54 ja seal viidatud kohtupraktika).
[5] Vt ka kohtujuristi ettepanekut, Cruz Villalón, kohtuasi BLC Baumarkt (C 511/10, EU:C:2012:245, punkt 33), kes märgib, et kuuenda direktiivi artiklis 19 ette nähtud mahaarvatava osa arvutamise üldreegel „võimaldab põhimõtteliselt arvutada õiglaselt ja mõistlikult täpselt lõplikult mahaarvatava summa”. Vt ka kohtujuristi ettepanek, Mengozzi, kohtuasi Wolfgang und Wilfried Rey Grundstücksgemeinschaft GbR (C 332/14, EU:C:2015:777, punkt 92).
[6] Nimetatud artikli 17 lõike 5 esimese lõigu kohaselt kohaldatakse seda „kauba ja teenuste puhul, mida maksukohustuslane kasutab seoses nii [...] tehingutega, mille puhul võib käibemaksu maha arvata, kui ka seoses tehingutega, mille puhul käibemaksu maha arvata ei või”.
[7] Vt kohtuotsused, 8.6.2000, Midland Bank C?98/98, punkt 26; 22.2.2001, Abbey National C 408/98, punkt 38 ja 23.4.2009, Puffer C?460/07, punkt 60.
[8] Tihedad korrelatsioonid punktis d ette nähtud erandi ja kuuenda direktiivi artikli 71 lõike 5 esimeses lõigus ette nähtud osalise mahaarvamise üldpõhimõtte vahel tulenevad ka esimese erandi sõnaselgest viitest „esimeses lõigus nimetatud korrale”.
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2017/03/14/sisendkaibemaksu-proportsiooni-arvestamise-meetodi-valik

matches:
§ 33
Kohus
Kohus
kohus
kohus
kohus
§ 32
Kohus


text:
3-3-1-46-11 Riigikohus 11.01.2012
MKS § 83 lg-t 4 saab kohaldada, kui tehing tehakse teise tehingu varjamiseks või teeseldakse tehingu toimumist üldse (tehingut pole toimunud ning soovitud on üksnes jätta muljet tehingu olemasolust). Riigikohus on leidnud, et tuvastada tuleb lepingupoolte tahtlus saada maksueelist (vt kohtuotsuse nr 3-3-1-67-09 p 18) , mis tähendab seda, et kohane tehing on kõrgema maksukoormusega (vt otsuste asjades nr 3-3-1-52-09 ja nr 3-3-1-59-09 p-d 19). Kui näilik tehing tehakse teise tehingu varjamiseks, tuleb tuvastada, mille poolest varjatud tehingu tegelikule majanduslikule sisule vastav maksustamine erineb selle tehingu maksustamisest, millena lepingupooled tehingu vormistasid. Kui erinevust ei ole või see on väike, siis pole MKS § 100 lg 2 tulenevalt vajadust maksu korrigeerida. Sõltumata asjaolust, kas tegemist oli teeseldud või varjatud tehinguga, tekib müüjal maksustatav käive ja sellelt käibelt käibemaksu tasumise kohustus (vt otsuste asjades nr 3-3-1-22-07 ja nr 3-3-1-3-09 p-d 12). Sisendkäibemaksu puhul MKS § 83 lg 4 kohaldamisel tuleb arvestada vastava maksu erisustega. Näiliku tehingu korral tekib väidetava müüja maksukohustus käibemaksuseaduse § 38 lg 1 teisest lausest, sest müüja on väljastanud arve, millele on märgitud käibemaks käibemaksuseaduse nõudeid eirates. Lepingupooltel on õigus tagastada tehingu alusel saadu, samuti on müüjal õigus tühistada väljastatud arve ning tal tekib arvel näidatud käibemaksu osas riigi vastu tagastusnõue. Eeltoodust tulenevalt ei ole ostjal näiliku tehingu alusel müüjal tasutud käibemaksu osas sisendkäibemaksu mahaarvamise õigust. Samas võib maksuhalduril ka näiliku tehingu korral erandlike asjaolude ilmnemisel või lähtuvalt otstarbekusest jätta poolte käibemaksuarvestus korrigeerimata ning aktsepteerida ostja õigust sisendkäibemaksu mahaarvamisele (näit äriühing on likvideeritud, müüja on pankrotistunud).
Kui on tuvastatud ettevõtlusega mitteseotud kulude kandmine, siis on vaja kindlaks teha, millise TuMS § 51 lg-s 2 sätestatud kuluga on tegemist (vt nt Riigikohtu otsuste asjades nr 3-3-1-67-08 ja nr 3-3-1-69-08 p-d 12). Sõltuvalt sellest, mis on vaidlustatud maksuotsuse faktiliseks aluseks, on erinevad ka olulised asjaolud, mille tuvastamiseks tuli esitada ja koguda tõendeid (vt Riigikohtu otsuse asjas nr nr 3-3-1-18-10 p 11). Riigikohus selgitab, et sarnaselt haldusakti faktilise alusega tuleb MKS § 46 lg 3 p 5 kohaselt haldusaktis märkida ka selle andmise õiguslik alus.
TuMS § 51 lg 2 näeb ette viis alust, millal kulud või väljamaksed loetakse TuMS § 51 lg 1 tähenduses ettevõtlusega mitteseotud kuluks, millelt tuleb seetõttu tasuda tulumaksu. TuMS § 51 lg-s 2 toodud maksuobjektide loetelu on ammendav ning kirjeldatud maksuobjektid on üksteist välistavad ja üheaegselt sama objekti mitme selles lõikes märgitud alusel maksustamine oleks õigusvastane. TuMS §-s 51 kasutatava mõiste "ettevõtlusega mitteseotud kulu või väljamakse" tõlgendamise kohta vt Riigikohtu otsuse kohtuasjas nr 3-3-1-89-10 p-i 5. Maksumaksjat saab TuMS § 51 lg 2 p 3 alusel maksustada, kui ta on teinud väljamakseid, mille kohta ta puudub raamatupidamist reguleerivates õigusaktides ettenähtud nõuetele vastav algdokument. Ühte tehingut võib tõendada ühtse algdokumendi asemel ka mitu dokumenti (nt ostu-müügileping, kauba saateleht, arve, maksekorraldus, pangakonto väljavõte). Majandustehingute dokumenteerimist reguleerib RPS § 6 ning algdokumenti § 7, mille lg 1 sätestab andmed, mis peavad nõuetekohasel algdokumendil olema. Kui maksumaksjal ei ole nõuetele vastavat algdokumenti, siis maksustatakse väljamakse sõltumata sellest, kas teenus on ettevõtluseks vajalik või mitte. Kui dokumentaalsed tõendid on olemas, kuid ei ole tõendatud tehingu seotus ettevõtlusega, siis TuMS § 51 lg 2 p-i 3 rakendada ei saa. Küll võib maksustamise aluseks olla mõni teine TuMS § 51 lg 2 punktidest. Kui on selge, et teenust on küll osutatud, aga see ei olnud seotud ostja ettevõtlusega, siis saab rakendada TuMS § 51 lg 2 p-i 4.
Maksumaksjat saab TuMS § 51 lg 2 p 3 alusel maksustada, kui ta on teinud väljamakseid, mille kohta ta puudub raamatupidamist reguleerivates õigusaktides ettenähtud nõuetele vastav algdokument. Ühte tehingut võib tõendada ühtse algdokumendi asemel ka mitu dokumenti (nt ostu-müügileping, kauba saateleht, arve, maksekorraldus, pangakonto väljavõte). Majandustehingute dokumenteerimist reguleerib RPS § 6 ning algdokumenti § 7, mille lg 1 sätestab andmed, mis peavad nõuetekohasel algdokumendil olema.
Sõltumata asjaolust, kas tegemist oli teeseldud või varjatud tehinguga, tekib müüjal maksustatav käive ja sellelt käibelt käibemaksu tasumise kohustus (vt otsuste asjades nr 3-3-1-22-07 ja nr 3-3-1-3-09 p-d 12). Sisendkäibemaksu puhul MKS § 83 lg 4 kohaldamisel tuleb arvestada vastava maksu erisustega. Näiliku tehingu korral tekib väidetava müüja maksukohustus käibemaksuseaduse § 38 lg 1 teisest lausest, sest müüja on väljastanud arve, millele on märgitud käibemaks käibemaksuseaduse nõudeid eirates. Lepingupooltel on õigus tagastada tehingu alusel saadu, samuti on müüjal õigus tühistada väljastatud arve ning tal tekib arvel näidatud käibemaksu osas riigi vastu tagastusnõue. Eeltoodust tulenevalt ei ole ostjal näiliku tehingu alusel müüjal tasutud käibemaksu osas sisendkäibemaksu mahaarvamise õigust. Samas võib maksuhalduril ka näiliku tehingu korral erandlike asjaolude ilmnemisel või lähtuvalt otstarbekusest jätta poolte käibemaksuarvestus korrigeerimata ning aktsepteerida ostja õigust sisendkäibemaksu mahaarvamisele (näit äriühing on likvideeritud, müüja on pankrotistunud).

matches:
Riigikohus
§ 83
Riigikohus
§ 100
§ 83
§ 38
§ 51
Riigikohus
§ 46
§ 51
§ 51
§ 51
§ 51
§ 6
§ 7
§ 51
§ 51
§ 51
§ 51
§ 6
§ 7
§ 83
§ 38


§ Käibemaksuseadus - RMP.ee
» § Käibemaksuseadus
Neljapäev, 23. Veebruar Käibemaksuseadus
§3. Maksukohustuslane ja maksukohustus
§4. Käive
§5. Kauba eksport
§6. Kauba import
§7. Kauba ühendusesisene käive
§8. Kauba ühendusesisene soetamine
§9. Kauba käibe tekkimise koht
§10. Teenuse käibe tekkimise koht
§11. Käibe tekkimise, kauba importimise, teenuse saamise ja kauba ühendusesisese soetamise aeg
§12. Käibe, kauba ühendusesisese soetamise ja saadava teenuse maksustatav väärtus
§13. Imporditava kauba maksustatav väärtus
§14. Eksporditava kauba maksustatav väärtus
§15. Käibemaksumäärad
§16. Maksuvaba käive
§17. Maksuvaba import
§18. Kauba ühendusesisene maksuvaba soetamine
§19. Maksukohustuslasena registreerimise kohustus
§20. Maksukohustuslasena registreerimine
§21. Piiratud maksukohustuslasena registreerimine
§22. Maksukohustuslasena registrist kustutamine
§23. Piiratud maksukohustuslasena registrist kustutamine
§24. Maksukohustuslase õigused ja kohustused
§25. Piiratud maksukohustuslase õigused ja kohustused
§26. Maksukohustuslaste registreerimine ühe maksukohustuslasena
§27. Maksustamisperiood ja käibedeklaratsioon
§28. Ühendusesisese käibe aruanne
§29. Käibemaksusumma arvutamine
§30. Sisendkäibemaksu mahaarvamise piirangud
§31. Sisendkäibemaksu mahaarvamise tingimused
§32. Sisendkäibemaksu osaline mahaarvamine
§33. Sisendkäibemaksu osalise mahaarvamise meetodid
§34. Sisendkäibemaksu tagastamine maksukohustuslasele
§35. Sisendkäibemaksu tagastamine muudel juhtudel
§36. Maksukohustuslase ja piiratud maksukohustuslase kohustused arvestuse pidamisel
§37. Arved
§38. Käibemaksu tasumine ja käibemaksu laekumine
§39. Välisesindusele, diplomaadile, liidu institutsioonile ja välisriigi relvajõududele kohaldatavad maksusoodustused
§40. Reisiteenuse käibemaksuga maksustamise erikord
§ 411. Kinnisasja, metallijäätmete, väärismetalli ja metalltoodete käibemaksuga maksustamise erikord
§42. Avalikul enampakkumisel müüdud kasutatud kauba, originaalkunstiteose, kollektsiooni- ja antiikeseme müügi käibemaksuga maksustamise erikord
§43. Elektroonilise side teenuse ja elektrooniliselt osutatava teenuse käibemaksuga maksustamise erikord
§44. Kassapõhise käibemaksuarvestuse erikord
§441. Maksuladustamine
§442. Tagatised 6. peatükk LÕPPSÄTTED
§45. Enne seaduse jõustumist sõlmitud lepingu alusel toimuva käibe maksustamine
§46. Seaduse rakendamine
§50. Seaduse jõustumine
1 Nõukogu kaheksas direktiiv 79/1072/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – välismaal asuvatele maksukohustuslastele käibemaksu tagastamise kord (EÜT L 331, 27.12.1979, lk 11–19), viimati muudetud direktiiviga 2006/98/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 129–136); nõukogu kolmeteistkümnes direktiiv 86/560/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühenduse territooriumil registreerimata maksukohustuslastele käibemaksu tagastamise kord (EÜT L 326, 21.11.1986, lk 40–41); nõukogu direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, 11.12.2006, lk 1–118), viimati muudetud direktiiviga 2009/69/EÜ (ELT L 175, 4.07.2009, lk 12–13); nõukogu direktiiv 2007/74/EÜ kolmandatest riikidest saabuvate reisijate imporditava kauba käibemaksust ja aktsiisist vabastamise kohta (ELT L 346, 29.12.2007, lk 6–12); nõukogu direktiiv 2008/9/EÜ, millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad käibemaksu tagastamiseks vastavalt direktiivile 2006/112/EÜ maksukohustuslastele, kelle asukoht ei ole tagastamisliikmesriigis, vaid teises liikmesriigis (ELT L 44, 20.02.2008, lk 23–28). [RT I 2009, 56, 376 – jõust. 01.01.2010] _____________________________________
Õiend Riigikohtu otsusega nr nr 3-4-1-12-07, 26. septembrist 2007 tunnistati kehtetuks "Käibemaksuseaduse" § 15 lõike 2 punkt 6 osas, mis näeb ette tingimuse, et riigi-, valla- või linnaeelarvest või Eesti Kultuurkapitalilt saadavad vahendid peavad etenduste ja kontsertide piletite suhtes 5%-lise käibemaksumäära rakendamiseks moodustama etendust või kontserti korraldava etendusasutuse kalendriaasta eelarvetulust vähemalt 10 protsenti. Tervikteksti koostamise käigus on muudatus "Käibemaksuseadusesse" sisse viidud valesti.
[RT III 2007, 32, 259 – jõust. 26.09.2007] - Riigikohtu 26.09.2007. a põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi kohtuotsusega nr 3-4-1-12-07 tunnistati punkt 6 põhiseadusevastaseks ja kehtetuks osas, mis näeb ette tingimuse, et riigi-, valla- või linnaeelarvest või Eesti Kultuurkapitalilt saadavad vahendid peavad etenduste ja kontsertide piletite suhtes 5%-lise käibemaksumäära rakendamiseks moodustama etendust või kontserti korraldava etendusasutuse kalendriaasta eelarvetulust vähemalt 10 protsenti". _____________________________________
Vastu võetud 10. detsembri 2003. a seadusega (RT I 2003, 82, 554), jõustumise aeg vastavalt §-le 50. Muudetud ja täiendatud järgmiste seadustega (vastuvõtmise aeg, avaldamine Riigi Teatajas, jõustumise aeg): 21.04.2004 (RT I 2004, 41, 278) 01.06.2004
06.05.2004 (RT I 2004, 43, 299) 20.05.2004, muudatust kohaldatakse tagasiulatuvalt 2004. aasta 1. maist 12.05.2004 (RT I 2004, 45, 315) 27.05.2004
20.10.2004 (RT I 2004, 75, 523) 01.05.2004, muudatust kohaldatakse tagasiulatuvalt 2004. aasta 1. maist
08.12.2004 (RT I 2004, 89, 603) 01.01.2005
09.02.2005 (RT I 2005, 13, 63) 01.05.2005
07.12.2005 (RT I 2005, 68, 528) 01.01.2006, osaliselt 01.01.2007, osa muudatusi rakendatakse tagasiulatuvalt 01.11.2005 ja nende jõustumiseaeg on 23.12.2005
15.11.2006 (RT I 2006, 55, 405) 01.01.2007
08.02.2007 ( RT I 2007, 17, 83) 01.03.2007, paragrahvi 50 lõikeid 3 ja 4 kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 2006. aasta 1. juulist 08.02.2007 ( RT I 2007, 17, 83) 01.01.2008
26.09.2007 ( RT III 2007, 32, 259) 26.09.2007
19.11.2008 ( RT I 2008, 51, 283) 01.01.2009
04.12.2008 ( RT I 2008, 58, 323) 01.01.2009 04.12.2008 ( RT I 2008, 58, 324) 31.12.2008, kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 01.12.2008
04.12.2008 ( RT I 2008, 58, 324) 01.01.2009 04.12.2008 ( RT I 2008, 58, 324) 01.01.2010
17.12.2008 ( RT I 2008, 58, 329) 01.01.2009
22.04.2009 ( RT I 2009, 24, 146) 01.06.2009 18.06.2009 ( RT I 2009, 35, 232) 01.07.2009 01.09.2009 ( RT I 2009, 46, 307) 16.09.2009, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 01.07.2009 11.11.2009 ( RT I 2009, 56, 376) 01.01.2010, osaliselt 01.01.2011 25.02.2010 ( RT I 2010, 11, 55) 01.05.2010
22.04.2010 ( RT I 2010, 22, 108) 01.01.2011, jõustub päeval, mis on kindlaks määratud Euroopa Liidu Nõukogu otsuses Eesti Vabariigi suhtes kehtestatud erandi kehtetuks tunnistamise kohta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 140 lõikes 2 sätestatud alusel, Euroopa Liidu Nõukogu 13.07.2010. a otsus Nr 2010/416/EL (ELT L 196, 28.07.2010, lk 24–26).
25.11.2010 ( RT I, 10.12.2010, 3) 01.01.2011
22.02.2011 ( RT I, 15.03.2011, 11) 01.04.2011
16.06.2011 ( RT I, 08.07.2011, 6) 18.07.2011
07.12.2011 ( RT I, 20.12.2011, 2) 01.01.2012
08.03.2012 ( RT I, 27.03.2012, 7) 01.01.2013, osaliselt 01.04.2012
10.10.2012 ( RT I, 25.10.2012, 1) 01.12.2012
15.05.2013 ( RT I, 01.06.2013, 1) 01.07.2013
05.12.2013 ( RT I, 23.12.2013, 1) 01.01.2014, osaliselt 01.01.2015 ja 01.01.2020
29.01.2014 ( RT I, 18.02.2014, 2) 01.03.2014, osaliselt 01.10.2014 ja 01.01.2015
19.02.2014 ( RT I, 13.03.2014, 3) 01.01.2018, osaliselt 23.03.2014 ja 01.01.2016
07.05.2014 ( RT I, 29.05.2014, 1) 01.11.2014, osaliselt 01.07.2014
21.05.2014	( RT I, 06.06.2014, 2) 01.07.2014, osaliselt 01.01.2015
01.07.2014	( RT I, 11.07.2014, 3) 01.12.2014
01.07.2014	( RT I, 11.07.2014, 4) 01.08.2014
19.06.2014	( RT I, 29.06.2014, 109) 01.07.2014, Vabariigi Valitsuse seaduse § 107³ lõike 4 alusel asendatud ministrite ametinimetused.
18.12.2014	( RT I, 30.12.2014, 4) 01.01.2015
18.02.2015	( RT I, 23.03.2015, 3) 01.07.2015
15.06.2015	( RT I, 30.06.2015, 1) 01.01.2016, osaliselt 01.01.2017
09.12.2015	( RT I, 30.12.2015, 5) 01.01.2016
17.12.2015	( RT I, 31.12.2015, 10) 01.01.2015
20.04.2016	( RT I, 29.04.2016, 6) 01.05.2016, osaliselt 01.07.2016 ja 01.01.2017
15.06.2016	( RT I, 05.07.2016, 1) 01.01.2017
26.10.2016	( RT I, 08.11.2016, 1) 01.01.2017, osaliselt 01.01.2018 19.12.2016	( RT I, 24.12.2016, 1) 01.01.2017
Originaalartikkel Riigi Teataja lehel (01.01.2018-...)
Originaalartikkel Riigi Teataja lehel Hetkel kehtiv (01.01.2017-31.12.2017)
Originaalartikkel Riigi Teataja lehel (01.07.2016-31.12.2016)
Originaalartikkel Riigi Teataja lehel (01.05.2016-30.06.2016)
Originaalartikkel Riigi Teataja lehel (01.01.2016-30.04.2016)
Originaalartikkel Riigi Teataja lehel (01.07.2015-31.12.2015)
Originaalartikkel Riigi Teataja lehel (01.01.2015-30.06.2015)
Originaalartikkel Riigi Teataja lehel (01.12.2014-31.12.2014)
Originaalartikkel Riigi Teataja lehel (01.11.2014-30.11.2014)
Originaalartikkel Riigi Teataja lehel (01.10.2014-31.10.2014)
Originaalartikkel Riigi Teataja lehel (01.07.2014-30.09.2014)
Originaalartikkel Riigi Teataja lehel (01.03.2014-30.06.2014)
Originaalartikkel Riigi Teataja lehel (01.01.2014-28.03.2014)
Originaalartikkel Riigi Teataja lehel (01.07.2013-31.02.2013)
Originaalartikkel Riigi Teataja lehel (01.01.2013-30.06.2013)
Originaalartikkel Riigi Teataja lehel (01.12.2012-31.12.2012)
Originaalartikkel Riigi Teataja lehel (01.04.2012-30.11.2012)
Originaalartikkel Riigi Teataja lehel (01.01.2012-30.03.2012)
Originaalartikkel Riigi Teataja lehel (18.07.2011-31.12.2011)
Originaalartikkel Riigi Teataja lehel (01.04.2011-17.07.2011)
Originaalartikkel Riigi Teataja lehel (01.01.2011-31.03.2011)
Originaalartikkel Riigi Teataja lehel (01.05.2010-31.12.2010)
Originaalartikkel Riigi Teataja lehel (01.01.2010-30.04.2010)
Originaalartikkel Riigi Teataja lehel (16.09.2009-31.12.2009)
Originaalartikkel Riigi Teataja lehel (01.07.2009-15.09.2009)
Originaalartikkel Riigi Teataja lehel (01.06.2009-30.06.2009)
Originaalartikkel Riigi Teataja lehel (01.01.2009-31.05.2009)
Originaalartikkel Riigi Teataja lehel (31.12.2008-31.12.2008)
Originaalartikkel Riigi Teataja lehel (01.01.2008-30.12.2008)
Originaalartikkel Riigi Teataja lehel (26.09.2007-31.12.2007)
Originaalartikkel Riigi Teataja lehel (01.03.2007-25.09.2007)
Originaalartikkel Riigi Teataja lehel (01.01.2007-28.02.2007)
Originaalartikkel Riigi Teataja lehel (01.01.2006-31.12.2006)
Originaalartikkel Riigi Teataja lehel (18.11.2005-22.12.2005)
Originaalartikkel Riigi Teataja lehel (01.05.2005-17.11.2005)
Originaalartikkel Riigi Teataja lehel (01.01.2005-30.04.2005)


Kinnipeetava tööle võtmise, töölt kõrvaldamise ja töölt vabastamise kord – Riigi Teataja
Kinnipeetava tööle võtmise, töölt kõrvaldamise ja töölt vabastamise kord
Jõustumine: 01.06.201111.12.200916.02.2007
RT I, 27.05.2011, 7
Määrus kehtestatakse «Vangistusseaduse» § 38 lõike 22 alusel.
§ 1. Kinnipeetava töökohustus
(1) Kinnipeetav on kohustatud töötama, välja arvatud seaduses sätestatud juhtudel.
(2) Töökohustuse rikkumise korral kohaldatakse kinnipeetava suhtes distsiplinaarvastutust.
§ 2. Kinnipeetava töövõimelisuse väljaselgitamine
(1) Teave kinnipeetava töövõimelisuse ning kutseoskuste kohta sisaldub kinnipeetava individuaalses täitmiskavas.
(2) Kontaktisik või vangla direktori määratud ametnik peab arvestust nende töövõimeliste kinnipeetavate üle, kes ei tööta.
§ 3. Kinnipeetava tööle võtmise ja käitises tööle lubamise otsustamine
(1) Kinnipeetava tööle võtmise ja käitises tööle lubamise otsustamiseks võib vangla direktor moodustada komisjoni, mille ülesandeks on vabadele töökohtadele esitatavatele kutseoskustele vastavate kinnipeetavate väljaselgitamine.
(2) Komisjoni koosseisu kuuluvad ametnikud ning komisjoni täpsema töökorra määrab vangla direktor vangla kodukorras, vajaduse korral võib komisjoni töösse kaasata käitise esindaja.
(3) Kinnipeetava tööle võtmisel ja käitises tööle lubamisel arvestatakse võimaluse korral kinnipeetava soove töökoha valikul.
§ 4. Kinnipeetava tööle vormistamine
(1) Kinnipeetava tööle vormistamise dokumendis märgitakse vähemalt:
1) kinnipeetava ees- ja perekonnanimi ning sünniaeg;
2) töökoht või tööülesanded;
3) tööle asumise aeg;
4) töötasu suurus või töötasu arvestamise põhimõte;
5) töötamise tähtaeg, kui kinnipeetav vormistatakse tööle määratud tähtajaks.
(2) Kinnipeetava tööle vormistamisel võib kohaldada kuni kahenädalast katseaega.
(3) Tööle vormistamise dokument tehakse kinnipeetavale teatavaks.
§ 5. Kinnipeetava töökohustuse peatumine ja ajutine töölt kõrvaldamine
(1) Kinnipeetava töökohustuse peatumise ja ajutise töölt kõrvaldamise aega ei arvestata töötasu maksmise aluseks oleva tööaja hulka.
(2) Kinnipeetava töökohustus peatub:
2) lühiajalise kokkusaamise ajal;
3) lühiajalise väljasõidu ajal;
4) lühiajalise väljaviimise ajal;
5) ajutise töövõimetuse ajal;
6) ajutiselt teise vanglasse paigutamise ajal (näiteks kohtuistungi või menetlustoiminguga seoses);
7) «Vangistusseaduse» § 42 lõikes 1 sätestatud töökohustusest vabastamise ajal;
8) distsiplinaarkaristusena kuni üheks kuuks töölt eemaldamisel.
(3) Kinnipeetava võib ajutiselt töölt kõrvaldada:
1) distsiplinaar- või kriminaalmenetluse ajaks;
2) tööandja taotlusel (näiteks tööseisak);
3) kartserisse paigutamise ajaks.
(4) Kinnipeetava ajutine töölt kõrvaldamine vormistatakse vanglateenistuse ametniku, kellel on kinnipeetava tööle määramise või lubamise pädevus, käskkirjana ja seda tuleb põhjendada. Käskkiri antakse kinnipeetavale allkirja vastu.
(5) Kui ajutiselt kõrvaldatakse töölt käitises töötav kinnipeetav, edastatakse käskkiri viivitamata käitisele.
§ 6. Kinnipeetava töölt vabastamine ja käitises töötamise loa kehtetuks tunnistamine
(1) Kinnipeetav vabastatakse töölt ja käitises töötamise luba tunnistatakse kehtetuks, kui:
1) vangla tuvastab töösuhte lõpetamise või kui tööandja on esitanud vanglale tõendi töösuhte lõppemise kohta;
2) arst on tuvastanud kinnipeetava võimetuse tööd teha;
3) kinnipeetav paigutatakse ümber teise vanglasse;
4) kinnipeetav vabaneb vanglast.
(2) Kinnipeetava võib töölt vabastada ja käitises töötamise loa kehtetuks tunnistada, kui:
1) töötamine ohustab kinnipeetava enda, teiste isikute või vangla julgeolekut;
2) on tuvastatud kinnipeetava poolt õigusrikkumise toimepanek;
3) kinnipeetav rikub töödistsipliini;
4) tööoskused ja -tulemused on ebarahuldavad.
(3) Töölt vabastamine ja käitises töötamise loa kehtetuks tunnistamine tehakse kinnipeetavale teatavaks.
(4) Käitises töötamise loa kehtetuks tunnistamisest teavitab vangla viivitamata käitist.


Eurovoc: 12 ÕIGUS → 1211 tsiviilõigus → omand → maaomand
Eurovoc: 28 SOTSIAALKÜSIMUSED → 2826 ühiskondlik elu → vaba aeg → sport → jahipidamine
Eurovoc: 52 KESKKOND → 5206 keskkonnapoliitika → keskkonnakaitse → loomastiku kaitse → jahieeskirjad
Eurovoc: 56 PÕLLUMAJANDUS, METSANDUS JA KALANDUS → 5631 põllumajanduslik tegevus → loomakasvatustoodang → jahiloom
Jahiseadus (lühend - JahiS)
Metsloomad ei kuulu jahipiirkonna kasutajatele, mistõttu ei ole ka jahipiirkonna kasutaja vastutus seetõttu võrdsustatav loomapidaja vastutusega looma tekitatud kahju eest VÕS § 1060 mõttes. Tegu on kahju hüvitamise erikoosseisuga, mille eelduseks ei ole jahipiirkonna kasutaja süü ja mille ulatus on õigusaktidega piiratud. Tegemist ei ole seadusest tulenevate kohustuste rikkumisega tekitatud kahju ega õigusvastaselt (deliktiga) tekitatud kahju hüvitamise kohustusega. Selle nõude aluseks ei ole täiendavalt VÕS § 115 lg 1, § 1043 ega ka riskivastutuse alussäte VÕS § 1056 lg 1. (p 11) Kuigi JahiS § 43 näeb jahipiirkonna kasutaja vastutuse põhijuhuna ette vastutuse vastavalt maaomanikuga sõlmitud lepingule, ei muuda see vastutuse olemust lepinguliseks ega anna alust kahju hüvitamiseks VÕS § 115 lg 1 alusel, kui tegu ei ole just jahipiirkonna kasutaja võetud lepinguliste kohustuste rikkumisega põhjustatud kahjuga. Ka lepingu olemasolul saab lähtuda sellest, et nõude aluseks on JahiS § 44 lg 1, mis näeb ette jahipiirkonna kasutaja vastutuse maaomanike ees. Lepinguga saab aga muuta või täpsustada kahju hüvitamise eeldusi, samuti hüvitatava kahju ulatust. (p 12) JahiS §-d 43 ja 44 annavad kahjustatud kinnistu omanikule eraõigusliku kahju hüvitamise nõude. Kahju hüvitamisel kohalduvad kahju hüvitamise üldsätted (eelkõige VÕS §-d 127, 128, 132, 139, 140), kuivõrd jahiseadusest ei tulene teisiti. (p 13) Kui kinnistu omaniku ja jahipiirkonna kasutaja vahel ei ole sõlmitud lepingut jahipidamise korraldamiseks kinnistul, saab kinnistu omaniku nõude alusena tulla kõne alla üksnes JahiS § 44 lg 1. (p 16) JahiS § 44 lg 5 p 8 ja § 25 lg-t 2 saab võrdustada nii, et piiratud või tähistatud kinnisasi tuleks lugeda automaatselt selliseks, millel on jahipidamine takistatud JahiS § 44 lg 5 p 8 mõttes, ja seega sellisel kinnisasjal oleks ulukikahjustuste hüvitamine ka välistatud. Kui kinnisasi on piiratud või tähistatud selliselt, et sellest võib järeldada kinnisasja omaniku soovi, et seal keegi ei viibiks, võib sellest ka järeldada, et ta ei soovi, et seal jahti peetaks. Kinnisasja omanikul on õigus keelata kinnisasjal ka ainuüksi jahipidamist või seada selleks tingimusi (JahiS § 6 p 3). Samas on kinnisasja omanikul ka õigus lubada oma kinnisasjal jahti pidada, seda ka siis, kui kinnisasi on tarastatud, ja ka öisel ajal. Kui füüsiliselt on võimalik kinnisasjale saada ja seal loomade karjatamine jahipidamist ei takista, ei saa omaniku nõusoleku olemasolul rääkida jahipidamise takistamisest JahiS § 44 lg 5 p 8 mõttes. Seadusest ei tulene sellisele loale vorminõudeid, luba võib olla antud ka suuliselt. Seda, kas jahipiirkonna kasutaja sellisel kinnisasjal ka tegelikult jahti korraldab, ei ole tema vastutuse hindamisel ulukikahju eest tähendust. (p 19) Kui kinnistu on piiramata ja tähistamata JahiS § 25 lg 2 ja KeÜS § 32 lg 2 mõttes, tuleks eeldada, et jahipidajal on õigus kinnistul viibida ja jahti pidada, arvestades JahiS § 25 lg 2 piirangut päikesetõusust päikeseloojanguni. Piiramata ja tähistamata maal öise jahipidamise piirang ei vabasta jahipiirkonna kasutajat vastutusest JahiS § 44 lg 5 p 8 järgi, kuna vastasel juhul ei olekski selliste kinnisasjade kahjustamise eest vastutust. (p 21) Hüvitamisele kuuluva kahju suurust tuleb hinnata eeldusel, et tegu on JahiS § 44 lg-te 1 ja 2 ja keskkonnaministri 1. aprilli 2014. a määruse nr 9 mõttes põllumajanduskultuuridele kahju tekitamisega. Kui on kahtlus tekkinud kahju ulatuses või arvestuses, võib see anda alust kahjuhüvitise vähendamiseks VÕS § 139 või 140 alusel või määrata kahju suurus hinnanguliselt, lähtudes VÕS § 127 lg 6 esimesest lausest ja TsMS § 233 lg-st 1. (p-d 26, 29).
Vastutasuks jahipiirkonna ainukasutusõiguse eest peab jahipiirkonna kasutaja korraldama piirkonnas nii ulukite seiret (JahiS § 21) kui ka ulukikahju hüvitamist (JahiS §-d 43 ja 44). (p 11) Metsloomad ei kuulu jahipiirkonna kasutajatele, mistõttu ei ole ka jahipiirkonna kasutaja vastutus seetõttu võrdsustatav loomapidaja vastutusega looma tekitatud kahju eest VÕS § 1060 mõttes. Tegu on kahju hüvitamise erikoosseisuga, mille eelduseks ei ole jahipiirkonna kasutaja süü ja mille ulatus on õigusaktidega piiratud. Tegemist ei ole seadusest tulenevate kohustuste rikkumisega tekitatud kahju ega õigusvastaselt (deliktiga) tekitatud kahju hüvitamise kohustusega. Selle nõude aluseks ei ole täiendavalt VÕS § 115 lg 1, § 1043 ega ka riskivastutuse alussäte VÕS § 1056 lg 1. (p 12)
Vastutasuks jahipiirkonna ainukasutusõiguse eest peab jahipiirkonna kasutaja korraldama piirkonnas nii ulukite seiret (JahiS § 21) kui ka ulukikahju hüvitamist (JahiS §-d 43 ja 44). (p 11) Metsloomad ei kuulu jahipiirkonna kasutajatele, mistõttu ei ole ka jahipiirkonna kasutaja vastutus võrdsustatav loomapidaja vastutusega looma tekitatud kahju eest VÕS § 1060 mõttes. Tegu on kahju hüvitamise erikoosseisuga, mille eelduseks ei ole jahipiirkonna kasutaja süü ja mille ulatus on õigusaktidega piiratud. Tegemist ei ole seadusest tulenevate kohustuste rikkumisega tekitatud kahju ega õigusvastaselt (deliktiga) tekitatud kahju hüvitamise kohustusega. Selle nõude aluseks ei ole täiendavalt VÕS § 115 lg 1, § 1043 ega ka riskivastutuse alussäte VÕS § 1056 lg 1. (p 12)
2-17-101031/18 Riigikohtu tsiviilkolleegium 17.01.2018
VÕS § 29 lg 5 p 6
JahiS § 25 lg 1
Lihtmenetluse asja lahendades tuleb maakohtul märkida otsuse resolutsiooni juurde TsMS § 442 lg 6 järgi ka otsuse edasikaebamise kord ja tähtaeg ning juhtida poolte tähelepanu lihtmenetluse asja edasikaebamise korra erisustele, mis tulenevad TsMS § 637 lg-st 21 (vt selle kohta Riigikohtu 22. novembri 2010. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-114-10, p 13; 10. mai 2016. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-25-16, p 11). (p 10) Kui maakohus ei ole andnud TsMS § 442 lg 10 mõttes luba oma otsuse edasikaebamiseks, on ringkonnakohtul TsMS § 637 lg 21 järgi iseenesest õigus keelduda apellatsioonkaebust menetlemast (vt nt Riigikohtu 7. novembri 2012. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-128-12, p 9). Siiski on alusetu keelduda TsMS § 637 lg-le 21 tuginedes apellatsioonkaebust menetlusse võtmast juhul, kui kaebusest tulenevalt ei ole ilmne, et maakohus ei ole selgelt ebaõigesti kohaldatud materiaalõiguse normi või et maakohus ei ole selgelt rikkunud menetlusõiguse normi. (p 11) Ringkonnakohus saab menetlusökonoomia kaalutlustel lihtmenetluses tehtud kohtulahendi peale esitatud apellatsioonkaebuse menetlemisest keelduda üksnes siis, kui kaebus tervikuna on ilmselgelt põhjendamatu (vt Riigikohtu 13. märtsi 2012. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-2-12, p 9; 10. mai 2016. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-25-16, p 11). (p 12)
Kui maakohus ei ole andnud TsMS § 442 lg 10 mõttes luba oma otsuse edasikaebamiseks, on ringkonnakohtul TsMS § 637 lg 21 järgi iseenesest õigus keelduda apellatsioonkaebust menetlemast (vt nt Riigikohtu 7. novembri 2012. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-128-12, p 9). Siiski on alusetu keelduda TsMS § 637 lg-le 21 tuginedes apellatsioonkaebust menetlusse võtmast juhul, kui kaebusest tulenevalt ei ole ilmne, et maakohus ei ole selgelt ebaõigesti kohaldatud materiaalõiguse normi või et maakohus ei ole selgelt rikkunud menetlusõiguse normi. (p 11) Ringkonnakohus saab menetlusökonoomia kaalutlustel lihtmenetluses tehtud kohtulahendi peale esitatud apellatsioonkaebuse menetlemisest keelduda üksnes siis, kui kaebus tervikuna on ilmselgelt põhjendamatu (vt Riigikohtu 13. märtsi 2012. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-2-12, p 9; 10. mai 2016. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-25-16, p 11). (p 12)
VÕS § 26 kohaldub ka üüri- või rendilepingutele. Kui pooled on selgelt kokku leppinud, et üks pool võib mingit lepingutingimust edaspidi muuta, siis võib tegu olla lahtise lepingutingimusega VÕS § 26 mõttes. (p 14)


Jõgeva linna jäätmehoolduseeskiri – Riigi Teataja
Jõgeva linna jäätmehoolduseeskiri - sisukord
RT IV, 03.07.2015, 14
Vastu võetud 18.06.2015 nr 38
(1) Määrusega reguleeritakse jäätmehoolduse korraldamist ja arendamist Jõgeva linna haldusterritooriumil eesmärgiga vähendada jäätmeteket, suurendada tekkinud jäätmete kordus- või taaskasutust ja keskkonnaohutut kõrvaldamist.
(2) Iga isik kannab vastutust jäätmete nõuetekohase käitlemise eest. Territooriumi haldaja, kinnisvarahalduse ja hoolduse ettevõte ning juriidilisest isikust jäätmevaldaja on kohustatud teavitama oma hallatavate kinnisasjade omanikke ja töötajaid jäätmehoolduse korraldusest ning eeskirja vastavatest nõuetest.
(3) Jõgeva linna jäätmehoolduseeskirjas (edaspidi eeskiri) kasutatakse mõisteid jäätmeseaduse, pakendiseaduse ja nende seaduste alusel antud rakendusaktides sätestatud tähenduses, vastava legaaldefinitsiooni puudumisel sõna üldlevinud tähenduses.
(4) Jõgeva Linnavalitsus (edaspidi linnavalitsus) on volitatud täitma jäätmeseaduses, välja arvatud 2. peatüki 3. jaos ja § 711 lõikes 1, kohaliku omavalitsusorgani või kohaliku omavalitsusüksuse pädevusse antud ülesandeid.
(1) Jäätmed tuleb sortida nende tekkemomendil või vahetult peale seda tekkekohas nende üleandmiseks jäätmekäitlejale liikide kaupa, vältides nende segunemist teiste jäätmete või muude, erinevate omadustega materjalidega. Jäätmevaldaja peab olema veendunud oma jäätmete taaskasutusvõimaluste olemasolus ning kas sortimine ja liigiti üleandmine on tema jaoks tehniliselt võimalik ning majanduslikest või keskkonnakaitselistest asjaoludest tulenevalt mõistlik tegevus.
(2) Taaskasutuseks kõlbmatud jäätmed kõrvaldatakse tehnoloogiliselt sobivas ning tervise- ja keskkonnanõuetele vastavas jäätmekäitluskohas, sealhulgas jäätmepõletus‧tehas või prügila. Jäätmete masspõletamine on lubatud ainult sellekohast jäätmeluba või ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavas ettevõttes.
(3) Jäätmete sortimise ja liigiti kogumise arendamine peab tagama jäätmeseaduse § 134 ja § 1363 kehtestatud sihtarvude täitmise ettenähtud tähtajaks.
1) kuni 20-liitrised jäätmevedaja poolt aktsepteeritud jäätmekotid, täitunult kaaluga mitte üle 5 kg, väikeelamute jäätmevaldajate segaolmejäätmete üleandmiseks;
2) tootjavastutusorganisatsioonide poolt pakendijäätmete kohtkogumisel antavad jäätmekotid, täitunult kaaluga mitte üle 10 kg;
3) kuni 400-liitrised jäätmekotid aia- ja haljastujäätmete üleandmiseks, täitunult kaaluga mitte üle 10 kg;
4) 0,08 m3, 0,12 m3, 0,14 m3, 0,24 m3 ja 0,37 (k.a 0,36) m3 mahuga ratastel plastmassmahutid;
5) üle 0,37 m3, 0,6 (k.a 0,66) m3, 0,8 m3 ja 1,1 m3 mahuga ratastel plastmassmahutid;
6) 1,5 m3, 2,5 m3 ja 4,5 m3 mahuga ilma ratasteta metallmahutid;
7) maasse paigaldatud süvamahutid;
8) pressmahutid;
9) teisaldatavad veokonteinerid, sealhulgas jäätmekotid.
1) punktides 1 kuni 3 käsitsi kantavateks;
2) punktis 4 käsitsi teisaldatavateks, mida võib teisaldada nii tühjalt kui täitunult;
3) punktides 5–7 mitteteisaldatavateks, millel rattad on ette nähtud ainult mahuti tühjalt teisaldamiseks;
4) punktides 7–9 eriotstarbelisteks mahutiteks.
1) taaskasutatavate jäätmete mahutil peab olema selgelt loetav jäätmeliigi nimetus, taaskasutusorganisatsiooni logo ja kontaktandmed ning sortimise lühijuhend;
2) kinnistust väljapoole paigaldatud segaolmejäätmete mahutil peab olema jäätmetekkekoha aadress (tänava nimi, maja number).
(7) Jäätmevedajal on õigus jätta laadimistöödel tühjendamata mahuti, mille seisukord on ohtlik tema veotehnikale või laadimis- ja veotöid tegevale töötajale.
(4) Tervise-, turvalisuse- või keskkonnaohtude vältimiseks pannakse segunenud olmejäätmed, pulbrilised, tolmavad, lehkamis- ja roiskumisohtlikud, lehkavad ja roiskunud jäätmed mahutisse lekkekindlalt pakendatult.
(5) Biolagunevad söökla- ja köögijäätmed pannakse eraldikogumise korral mahutisse lekkekindlalt paberisse pakitult või biolagunevate jäätmete kogumiseks ette nähtud biolagunevas jäätmekotis.
(2) Üldjuhul paigaldatakse mahuti krundile või kinnistule, kus jäätmed on tekkinud. Mitme kinnistu ühismahuti paigaldamisel sõlmivad kinnistuomanikud kirjaliku kokkuleppe, milles nimetatakse ka isik, kellele jäätmekäitleja esitab arve teenuse osutamise eest. Kinnistule juurdepääsu puudumisel võib mahuti paigaldada mõnele teisele kinnistule selle kinnistu omaniku nõusolekul. Avalikult kasutatavale territooriumile, nagu parklad, platsid, haljasalad, mahutite paigaldamiseks annab loa linnavalitsuse linnamajandusosakond.
(3) Üldkasutatavatesse kohtadesse, nagu pargid, parklad, ühissõidukipeatused jm, korraldab kogumismahutite paigaldamise territooriumi haldaja. Avalikus linnaruumis korraldatavatel väliüritustel ja tänavakaubanduses kasutatavad mahutid paigaldatakse üritust või tänavakaubandust korraldava isiku poolt kohtadesse, mis on kooskõlastatud linnavalitsuse linnamajandusosakonnaga.
2) paigaldatakse mahuti jäätmeveoki ratastega samal tasandil tugevale pinnasele;
3) nõuetekohane juurdepääsutee on kõva kattega, vähemalt 3,5 meetrit lai, kallakuga kuni 10%, vaba kõrgusega tee kohal vähemalt 4,5 meetrit ja vähemalt 6 meetrit, kui kogumismahuti asub ruumis. Sõidetavus teel tagatakse vähemalt tühjenduspäeval.
(9) Detailplaneeringute ja ehitusprojektide koosseisus esitatakse ka jäätmemahutite, jäätmemajade või -aedade tulevased asukohad.
(1) Jäätmete veosagedus (edaspidi veosagedus) on korraldatud jäätmete kahe äraveo vaheline ajavahemik jäätmetekkekohal. Kõikide jäätmeliikide äravedu toimub sagedusega, mis väldib jäätmetest tervisele, varale ja keskkonnale tuleneda võivat ohtu. Jäätmevedu võib toimuda kõikidel nädalapäevadel kell 07.00–23.00.
2) paberi- ja kartongijäätmetel vähemalt üks kord 28 päeva jooksul;
3) avalikust linnaruumist kogutud aia- ja haljastujäätmetel vähemalt üks kord 14 päeva jooksul;
4) erakinnistutel kogutud aia- ja haljastujäätmetel vastavalt vajadusele.
(4) Mahutiväliste jäätmete tekkimisel:
1) ei ole lubatud mahutiväliste olmejäätmete regulaarne jäätmeteke. Episoodilise tekke puhul peab vedu toimuma graafiku- või lepingujärgsel veopäeval või lisatellimuse alusel mõistliku aja jooksul pärast nende jäätmete väljapanekut;
2) pannakse suurjäätmed või olmes tekkinud ehitus-lammutuspraht veoks välja jäätmevedajaga eelnevalt kokkulepitud ajaks. Mõnel muul ajal korraldavad äraveo korterelamute haldajad või nendega kokkuleppel korteriomanikud ise, arvestusega, et need jäätmed peavad olema ära veetud hiljemalt jäätmete väljapanemisele järgneva tööpäeva kella 17-ks.
(1) Korraldatud jäätmeveol on üks veopiirkond – kogu Jõgeva linna haldusterritoorium.
(2) Korraldatud jäätmeveo teenuse osutaja leidmiseks korraldab linnavalitsus teenuste kontsessiooni lähtuvalt riigihangete seaduses sätestatust ja koostab teenuste kontsessiooni läbiviimisel hankedokumendid, lähtudes riigihangete seaduse § 31 lõikes 2 sätestatust ning arvestades jäätmeseaduse § 67 lõikes 3 sätestatud erisusi. Korraldatud jäätmeveo riigihanke tulemusel linnavalitsusega hankelepingu sõlminud isikul on õigus osutada korraldatud jäätmeveo teenust määratud jäätmeliikide osas ja veopiirkonnas. Hankelepingu kestus on kuni viis aastat.
(1) Korraldatud jäätmevedu kohaldatakse Vabariigi Valitsuse 6. aprilli 2004. a määrusega nr 102 kehtestatud „Jäätmete, sealhulgas ohtlike jäätmete nimistu“ jäätmeliikide nimistu jaotisekoodi 20 all nimetatud järgmistele jäätmeliikidele:
2) 36- ja enama korteriga elamute jäätmevaldajate paber ja kartong, jäätmejaotise kood 20 01 01;
3) biolagunevad köögi- ja sööklajäätmed (edaspidi biojäätmed), jäätmejaotise kood 20 01 08.
2) kinnistutele, millel tehakse ainult heakorratöid, nagu hoonestamata kinnistud, hoonestatud kinnistud, millel puudub omanik või millel paiknevad kõik elu-, tootmis- või ärihooned on kasutuskõlbmatud ning kaasomandis olevate garaažide kinnistud, mille kaasomanikud ei ole moodustanud neid esindavat juriidilist isikut.
5) biojäätmetel vähemalt üks kord 14 päeva jooksul.
(2) Tegelik veosagedus lepitakse kokku vedaja ja jäätmevaldaja vahel sõlmitud jäätmekäitluslepingus, täites tingimust, et jäätmete äravedu peab toimuma sagedusega, mis välistab mahutite ületäitumise või keskkonnaseisundi halvenemise.
(3) Jäätmevedu on lubatud kõikidel nädalapäevadel kell 7.00 kuni 23.00. Samaliigiliste jäätmete veopäeva kindalaksmääramisel, kaasa arvatud erineva veosageduse korral, tuleb arvestada nõudega, et kahel pool tänavat paiknevate kinnistute jäätmed veetakse ühel ja samal päeval.
(4) Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmed veetakse korraldatud jäätmeveoloas nimetatud jäätmekäitluskohtadesse, sealhulgas Torma prügilasse või kontsessionääri valitud nõuetele vastavasse jäätmekäitluskohta, milleks võib olla ka jäätmepõletustehas.
(2) Vedajal puudub õigus teenustasude ühepoolseks muutmiseks. Ta võib linnavalitsuselt taotleda teenustasu muutmist selliste objektiivsete asjaolude esinemisel, millega vedajal polnud võimalik pakkumuse esitamise ajal arvestada ja sellest tingitult muutuvad kulud tööjõule, veokite kütusele, saastetasule või jäätmete vastuvõtuhinnale jäätmekäitluskohas.
(3) Linnavalitsusel on õigus teenustasusid muuta vaid kooskõlas riigihangete seaduses ja hankedokumentides sätestatuga.
(1) Ohtlikud jäätmed ja probleemtoodete jäätmed tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ja anda üle isikule, kellel on Keskkonnaameti väljastatud ohtlike jäätmete käitluslitsents või kes omab keskkonnakompleksluba.
(3) Jõgeva linna jäätmejaama ohtlike jäätmete vastuvõtupunktis on lubatud tasuta vastu võtta ainult Jõgeva linna kodumajapidamistes, linnavalitsuses ja tema hallatavates asutustes tekkinud ohtlikke jäätmeid.
(6) Elektri- ja elektroonikaseadmed ning neist tekkinud jäätmed antakse üle Jõgeva linna jäätmejaamas või vastavat jäätmeluba või keskkonnakompleksluba omavale isikule. Kasutuskõlbmatuks muutunud patareid ja akud ning nende jäätmed antakse üle turustaja müügikohtades, Jõgeva linna jäätmejaamas või vastavat keskkonnaluba omavale isikule.
(7) Vanarehvid antakse üle tootja poolt rajatud kogumiskohas ja Jõgeva linna jäätmejaamas või uue rehvi ostmisel selle müügikohas või vastavat jäätmeluba või keskkonnakompleksluba omavale isikule. Tootja varustab jäätmejaama sobiva kogumismahutiga jäätmejaama haldaja nõudel.
(8) Romusõidukid ja nende kasutatud osad antakse üle tootja või tema esindaja määratud kogumiskohas või vastavat keskkonnaluba omavale isikule.
(9) Põllumajandusplasti tootja on kohustatud tagasi võtma või korraldama enda poolt turule lastud põllumajandusplasti tagasivõtmise.
(3) Kõikidel jäätmevaldajatel on paberi ja kartongi eraldikogumise ja kordus- või taaskasutamise, selle võimaluse puudumisel kordus- või taaskasutusse suunamise kohustus.
(4) Paberi ja kartongi taaskasutuseks loetakse ka nende jäätmete põletamine, kompostimine või ümbertöötlemine mõneks muuks materjaliks jäätmetekkekohas. Nimetatud võimaluste puudumisel jäätmetekkekohas tuleb need jäätmed koguda muudest jäätmetest eraldi ja üle anda selle jäätmeliigi kogumisega tegelevale isikule, müüa kokkuostjale või anda tasuta üle Jõgeva linna jäätmejaamas.
(7) Tekstiil, mida ei kordus- või taaskasutata jäätmetekkekohas, antakse üle kordus- või taaskasutusse suunamiseks, sealhulgas taaskasutuskeskustele nende nõusolekul. Korduskasutuskõlbmatu tekstiil suunatakse taaskasutusse selle jäätmeliigi kokkuostjate või kogujate kaudu, nende puudumisel antakse tasulise teenusena üle Jõgeva linna jäätmejaamas. Taaskasutuskõlbmatu tekstiil, mis ei ole ohtlike ainetega saastunud, antakse üle segaolmejäätmena, saastumise korral antakse üle ohtlike jäätmete kogumispunktis.
(2) Kui pakendiettevõtja, kes müüb pakendatud kaupa, ei ole müügipakendi ja –pakendijäätmete tagasivõtmist korraldanud lepingu alusel taaskasutusorganisatsiooni kaudu, on ta kohustatud müügipakendi ja –pakendijäätmed vastu võtma müügikohas või müügikoha vahetus läheduses asuvas selleks otstarbeks kohandatud kogumispunktis. Sellistel pakendiettevõtjatel ning tänava- või turukaubandusega tegelevatel isikutel ei ole lubatud kasutada avalikke pakendimahuteid, välja arvatud Jõgeva linna jäätmejaama paigaldatuid.
(5) Müügipakendi jäätmete avalike mahutite asukohad, mahutite miinimumarv ja –maht iga kogumiskoha kohta ning nende tühjendamissagedus määratakse taaskasutusorganisatsiooni ja linnavalitsuse vahel sõlmitud lepingus. Kuna pakendiseadusest tulenevalt on igal omavalitsusel kohustus korraldada ise oma haldusterritooriumil tekkinud pakendijäätmete kogumine, siis Jõgeva linnas paigaldatud avalikud pakendikogumiskohad on ette nähtud ainult Jõgeva linnas tekkinud pakendijäätmete kogumiseks.
1) aia- ja haljastujäätmeid on lubatud kompostida lahtiselt (aunas) kui need ei sisalda loomset päritolu toidujäätmeid. Kompostitavad puuviljad, marjad ja mahlapressimisjäätmed tuleb haisu ja putukate leviku tõkestamiseks katta biolaguneva materjali, mulla või liivaga või koguda kinnisesse mahutisse;
3) kompostimiskoht peab paiknema naaberkinnistust vähemalt 4 meetri kaugusel, kui naabrid ei lepi kokku teisiti. Toiduainete tahkeid jäätmeid ei ole lubatud suunata ühisveevärgi kanalisatsiooni, kuna süsteem ei ole selleks ette nähtud.
(2) Jäätmetekkekohas kompostimisvõimaluse puudumisel tuleb eraldikogutud biolagunevad aia- ja haljastujäätmed, sealhulgas põllumajandustoodangu jäätmed, üle anda kompostimisega tegelevale isikule, jäätmekäitlejale või Jõgeva linna jäätmejaama.
(3) Biolagunevad köögi- ja sööklajäätmed tuleb eraldi koguda ja üle anda veoks:
1) 36- ja enama korteriga korterelamutes;
2) koolides, lasteaedades, tervishoiu- või hoolekandeasutustes, toitlustuskohtades, kauplustes ja ladudes, kui neid jäätmeid tekib keskmiselt üle 20 kg nädalas.
(4) Juhul, kui segaolmejäätmete vedaja on võtnud vastutuse suunata tema poolt kogutavad segaolmejäätmed järelsortimisele või jäätmepõletustehasesse, tagamaks jäätmeseaduse § 134 sätestatud nõuete täitmise, on lubatud segaolmejäätmete koosseisus veoks üle anda ka biolagunevad jäätmed. Sel juhul loetakse need liigitikogutult taaskasutusse suunatuks ja käesoleva paragrahvi lõiget 3 ei rakendata.
(1) Suurjäätmed on jäätmeteks muutunud mööbel ja muud sisustuselemendid, mis ei ole olnud ehitise osad. Taaskasutusse suunamiseks tuleb need jäätmed üle anda Jõgeva linna jäätmejaama või mõnele teisele taaskasutusse suunavale või taaskasutusega tegelevale isikule.
(2) Ehituse või remondi käigus tekkivad ehitusmaterjalide ja sanitaartehnika jäätmed ei ole suurjäätmed ning need antakse jäätmekäitlejale üle ehitus-lammutusprahina.
(3) Vanametall ja metallijäätmed tuleb anda üle vastavat jäätmeluba omavale vanametalli kogumisega tegelevale isikule või Jõgeva linna jäätmejaama.
(1) Küttekolletes ja küttekoldeväliselt ei ole lubatud põletada jäätmeid, välja arvatud paber ja kartong ning töötlemata puit.
(1) Ehitus- ja lammutuspraht (edaspidi ehitusjäätmed) on ehitus-, remondi-, või lammutustööde käigus ehitise osadest, sealhulgas ehitusmaterjalide jäägid, tekkivad ehitusmaterjalide jäätmed ja pinnas. Ehitusprojekti koosseisus peab olema ka ehitusjäätmete käitluskava ning ehitise kasutusloa taotlusele lisatakse jäätmete käitlemist tõendavad dokumendid.
(2) Ehitusjäätmete nõuetekohase käitlemise tagavad ehitise kui vallasasja omanik, kinnistu omanik, hoonestusõiguse või mõne muu piiratud asjaõiguse alusel kinnistu kasutaja või isik, kellele on välja antud ehitusluba.
(3) Ehitusjäätmeid tuleb maksimaalselt kordus- või taaskasutada nende tekkekohas. Kui seda ei ole lubatud või võimalik teha, sorteeritakse need jäätmed jäätmetekkekohal liigiti ja suunatakse taaskasutusse või kõrvaldamisele järgmiselt:
7) plastijäätmed, sealhulgas kile;
(4) Olmes tekkinud ehitusjäätmed saab üle anda ka Jõgeva linna jäätmejaamas. Olmes tekkinud ehitusjäätmete üleandmine segaolmejäätmete koosseisus on lubatud ainult olmejäätmete vedaja nõusolekul ja tingimustel.
(1) Ohtlikud on ehitusjäätmed, mille omadused tingivad käitlemisel erimenetlust:
2) värvid, lakid, liimid, vaigud ja nende pakendid ning nimetatud ainetega kaetud või immutatud materjalid;
3) naftajääke sisaldavad jäätmed, nagu tõrvapapp, tõrva sisaldav asfalt, bituumenitaolised segud, kivisöe- või põlevkivitõrv, tõrvasaadused jms;
(3) Ohtlike ehitusjäätmete valdaja vastutab nende ohutu hoidmise eest kuni jäätmete üleandmiseni isikule, kellele on väljastatud vastav jäätmeluba ja ohtlike jäätmete käitluslitsents. Olmes tekkinud ohtlikud ehitusjäätmed võib üle anda ka Jõgeva linna jäätmejaama.
(5) Teravad ja torkivad jäätmed pannakse raskesti läbitorgatavast materjalist valmistatud suletavasse kanistrisse, millele on punase värviga kantud kirje „Teravad ja torkivad jäätmed“. Vajadusel võib jäätmekanistrid asetada jäätmekotti või –pakendisse, mis on varustatud punasel sildil kirjega „Teravad ja torkivad jäätmed“.
(6) Ravimijäätmed, välja arvatud jäätmenimistus koodiga 18 01 09 tähistatud, pakitakse plastkotti või –purki, mis omakorda pakitakse lukustatavasse kasti. Kastile märgitakse asutuse nimi ja kast tähistatakse sildiga „Ravimijäätmed“. Ravimeid ei eemaldata originaalpakendist.
(8) Radioaktiivsed jäätmed tuleb pakendada kiirguskindlasse säilituspakendisse, millel on markeering „Radioaktiivsed jäätmed“, need tuleb hoida jäätmehoidlas omaette, lukustatavas ruumis. Radioaktiivsed jäätmed peavad läbima kiirguskontrolli ning tahked jäätmed, mille kiirgus ei ületa kiirgusohu nõudeid, viiakse prügilasse, kiirgusohutud vedelad jäätmed valatakse kanalisatsiooni. Kui radioaktiivsed jäätmed kuuluvad muude tunnuste järgi ohtlike jäätmete nimistusse, siis käideldakse neid ka pärast kiirguskontrolli ohtlike jäätmetena.
(2) Jäätmed kõrvaldatakse nende tekkekohale võimalikult lähedal asuvas tehnoloogiliselt sobivas jäätmekäitluskohas. Jäätmete kõrvaldamine väljaspool nõuetele vastavat jäätmekäitluskohta on keelatud.
Eeskirja nõuete rikkumise eest karistatakse jäätmeseaduse § 1207 ning pakendiseaduse § 29 ja 30 alusel.
1) Jõgeva Linnavolikogu 24. märtsi 2005. a määrus nr 5 „Jõgeva linna jäätmehoolduseeskirja kehtestamine“;
2) Jõgeva Linnavolikogu 28. juuni 2012. a määrus nr 4 „Jõgeva linna korraldatud jäätmeveo tingimused“.


URANTIA RAAMAT, 37. Kiri. Kohaliku universumi isiksused
URANTIA RAAMAT - 37. Kiri. Kohaliku universumi isiksused
37. Kiri. Kohaliku universumi isiksused
§ 1. Universumi Abid
§ 2. Kirkad Õhtutähed
§ 3. Peainglid
§ 4. Kõrgeimad Abilised
§ 5. Kõrged Volinikud
§ 6. Taevased juhendajad
§ 7. Eluasemeilmade õpetajad
§ 8. Kõrgemad ülesandega vaimuklassid
§ 9. Kohaliku universumi alalised kodanikud
§ 10. Muud rühmad kohalikus universumis
37:0.1 (406.1) NEBADONI kõigi isiksuste juht on Looja- ja Meister-Poeg Miikael, universumi isa ja suverään. Temaga on jumalikkuses kooskõlastatud ja tema loomevõimeid täiendab kohaliku universumi Emavaim, Salvingtoni Jumalik Hoolekandja. Ja need loojad on täiesti otseselt kõigi Nebadonist pärinevate loodudolendite Isa-Poeg ja Vaim-Ema.
37:0.2 (406.2) Eelmised kirjad käsitlesid loodud poegade klasse, järgmised lood kirjeldavad hoolekandevaime ja tõusvate poegade klasse. Käesolev kiri käsitleb vahepealset rühma, Universumi Abisid, kuid vaatleb lühidalt ka teatavaid Nebadonis asuvaid kõrgemaid vaime ja teatavaid kohaliku universumi alaliste kodanike klasse.
37:1.1 (406.3) Paljud ainulaadsed klassid, keda üldiselt sellesse kategooriasse liigitatakse, on ilmutamata, kuid käesoleva kirja kohaselt jagunevad Universumi Abid seitsmesse klassi:
37:1.2 (406.4) 1. Helkjad Koidutähed;
37:1.3 (406.5) 2. Kirkad Õhtutähed;
37:1.4 (406.6) 3. Peainglid;
37:1.5 (406.7) 4. Kõrgeimad Abilised;
37:1.6 (406.8) 5. Kõrged Volinikud;
37:1.7 (406.9) 6. Taevased Juhendajad;
37:1.8 (406.10) 7. Eluasemeilmade Õpetajad.
37:1.9 (406.11) Universumi Abide esimesest klassist, Helkjatest Koidutähtedest, on igas kohalikus universumis vaid üks, kes on kõigi sellest kohalikust universumist pärinevate loodud-olendite seas esmasündinu. Meie universumi Helkjat Koidutähte nimetatakse Salvingtoni Gabrieliks. Ta on kogu Nebadoni täitevjuht, toimides Suveräänse Poja ja tema loomiskaaslase isikliku esindajana.
37:1.10 (406.12) Nebadoni algusaegadel töötas Gabriel üsna üksi koos Miikaeli ja Loova Vaimuga. Kui universum laienes ja haldusprobleemid kasvasid mitmekordseks, anti talle isiklik ilmutamata abilistest kaaskond ja seda rühma täiendati lõpuks Nebadoni Õhtutähtede korpuse loomisega.
37:2.1 (407.1) Neid kirkaid olendeid on kavandanud Melkisedekid ning seejärel loonud Looja-Poeg ja Loov Vaim. Nad teenivad paljudes ülesannetes, kuid põhiliselt kohaliku universumi täitevjuhi Gabrieli sidepidajatena. Üks või mitu neist olenditest tegutsevad tema esindajatena Nebadoni iga tähtkuju ja süsteemi keskusmaailmas.
37:2.2 (407.2) Nebadoni täitevjuhina on Gabriel enamikul Salvingtoni salajastel nõupidamistel koosoleku ametlik esimees või viibib seal vaatlejana, ja sageli toimub üheaegselt umbes tuhat niisugust koosolekut. Neil juhtudel esindavad Gabrieli Kirkad Õhtutähed, ta lihtsalt ei saa olla üheaegselt kahes kohas ja need üliinglid kompenseerivad seda puudujääki. Nad teenivad analoogiliselt ka Kolmsuse Õpetajate-Poegade korpust.
37:2.3 (407.3) Kuigi Gabriel tegeleb isiklikult halduskohustustega, säilitab ta KirgasteÕhtutähtede kaudu sideme ka universumi elu ja asjade kõigi teiste külgedega. Kirkad Õhtutähed saadavad Gabrieli alati tema reisidel planeetidele ja käivad üksikplaneetidel sageli erimissioonidega kui tema isiklikud esindajad. Neid ülesandeid täitvaid Kirkaid Õhtutähti on mõnikord nimetatud „Issanda ingliteks”. Nad käivad sageli Uversal esindamas Helkjat Koidutähte Päevilt Vanade kohtute ja täiskogude ees, kuid rändavad harva väljapoole Orvontoni piire.
37:2.4 (407.4) Kirkad Õhtutähed on ainulaadne kahene klass, kuhu kuuluvad mõned loodud väärikusega ja teised saavutatud teenistusega olendid. Nebadonis on nende üliinglite korpuses praegu 13 641 liiget. Loodud väärikusega olendeid on 4 832 ja tõusuvaime, kes on saavutanud selle üleva teenistuse eesmärgi, on 8 809. Paljud neist tõusvatest Õhtutähtedest alustasid universumis oma elujärku seeravitena, teised on tõusnud loodud-olendi elu ilmutamata tasanditelt. Kuni universum ei ole veel valgusesse ja ellu stabiliseerunud, ei ole see kõrge korpus kui saavutuste eesmärk tõusuteelistest kandidaatidele suletud.
37:2.5 (407.5) Mõlemat liiki Kirkad Õhtutähed on morontiaisiksustele ja teatavat liiki, surelikest kõrgemal olevatele ainelistele olenditele kergesti nähtavad. Sellesse huvitavasse ja mitmekülgsesse klassi kuuluvatel loodud-olenditel on vaimujõudu, mida saab avaldada sõltumatult nende isikulisest kohalolekust.
37:2.6 (407.6) Nende üliinglite juht on Gavalia, sellest klassist esmasündinu Nebadonis. Pärast Kristus Miikaeli tagasipöördumist oma võidukast annetumisest Urantial määrati Gavalia hoolitsema tõususurelike eest ning tema kaaslasel Galantial on olnud Urantia aja viimase tuhande üheksasaja aasta jooksul keskus Jerusemil, kus ta veedab umbes poole oma ajast. Galantia on esimene nii kõrgesse seisusesse jõudnud tõusuteelisest üliingel.
37:2.7 (407.7) Kirkad Õhtutähed ei grupeeru ega organiseeru muul viisil kui ainult oma tavapärastesse paaridesse paljude ülesannete täitmisel. Neid ei määrata tavaliselt täitma surelike tõusuteega seotud ülesandeid, aga kui neile niisugune lähetus on kord antud, ei tegutse nad kunagi üksi. Nad töötavad alati paaris — üks loodud-olend, teine tõusev Õhtutäht.
37:2.8 (407.8) Üks Õhtutähtede kõrgeid ülesandeid on saata annetuvaid Avonal-Poegi nende missioonidel planeetidele, nii nagu Gabriel saatis Miikaeli, kui see annetus Urantial. Kaks saatvat üliinglit on neil missioonidel teenistusastmelt vanimad isiksused ning nad teenivad peainglite ja kõigi teiste neile ettevõtmistele lähetatud olendite kaasjuhtijatena. Neist üliinglite juhtidest vanim on see, kes tähendusrikkal hetkel ja ajal ütleb annetuvale Avonal-Pojale: „Tee oma venna tegude järgi”.
37:2.9 (408.1) Samasugused üliinglite paarid on määratud planeetidele Kolmsuse Õpetajate-Poegade korpustesse, mis peavad asustatud maailmas sisse juhatama annetumisjärgse ajastu ehk vaimse ajastu koidiku. Neis ülesannetes teenivad Õhtutähed maailmade surelike ja Õpetajate-Poegade nähtamatu korpuse vaheliste sidepidajatena.
37:2.10 (408.2) Õhtutähtede maailmad. Kuues rühm seitsmest Salvingtoni maailmast ja nende nelikümmend kaks satelliiti on antud Kirgaste Õhtutähtede haldamise alla. Nende seitsme esmase maailma eesistujateks on nende loodud üliinglite klassid, satelliite aga haldavad tõusvad Õhtutähed.
37:2.11 (408.3) Esimese kolme maailma satelliidid on määratud Õpetajate-Poegade koolidele ja Õhtutähtedele, kes on pühendunud kohaliku universumi vaimisiksustele. Järgmised kolm rühma tegelevad samasuguste ühiste koolidega tõususurelike jaoks. Seitsmenda maailma satelliidid on jäetud Õpetajate-Poegade, Õhtutähtede ja lõpetanute kolmesteks nõupidamisteks. Neid üliingleid on viimasel ajal lähedalt seostatud Lõplikkuse Korpuse tööga kohalikus universumis ja nad on olnud kaua sidemetes ka Õpetajate-Poegadega. Lõpetanute töögruppide juurde kinnistatud Õhtutähtede ja Gravitatsiooni Sõnumitoojate vahel on tohutu jõu ja tähendusega side. Seitsmes esmane maailm ise on jäetud nende ilmutamata asjade jaoks, mis puudutavad neid Õpetajate-Poegade, lõpetanute ja Õhtutähtede vahel tekkivaid tulevasi suhteid pärast seda, kui Ülima Jumala isiksuse avaldumine superuniversumis on lõpule jõudnud.
37:3.1 (408.4) Peainglid on Looja-Poja ja Universumi Emavaimu järglased. Nad on kõrgeimat liiki kõrged vaimud, keda luuakse kohalikus universumis suurte hulkadena, ning viimase registreerimise ajal oli neid Nebadonis peaaegu kaheksasada tuhat.
37:3.2 (408.5) Peainglid on üks väheseid kohaliku universumi isiksuste rühmi, kes tavaliselt Gabrieli jurisdiktsiooni alla ei kuulu. Nad ei ole mitte mingil viisil seotud universumi rutiinse haldamistööga, vaid on pühendunud loodud-olendite ellujäämisele ning sellele, et aja ja ruumi surelike tõusuteel liikumisele kaasa aidata. Kuigi need peainglid täidavad mõnikord Helkja Koidutähe korraldusi, ei kuulu nad tavaliselt tema suunamise alla. Nagu näitavad teatavad toimingud, mida on kirjeldatud jutustuses elu siirdamisest teie maailma, teevad nad koostööd ka teiste Universumi Abidega, näiteks Õhtutähtedega.
37:3.3 (408.6) Nebadoni peainglite korpust juhib selle klassi esmasündinu ja viimasel ajal on peainglite keskuse üks haru asunud Urantial. Just see ebatavaline asjaolu köidabki Nebadonisse saabuvate külalisõpilaste tähelepanu õige kiiresti. Kõigepealt märkavad nad, et universumisisestes toimingutes suunatakse paljusid Kirgaste Õhtutähtede tõusuteetegevusi kohaliku süsteemi Satania keskusmaailmast. Edasi uurides avastavad nad, et peainglite teatavaid tegevusi juhitakse väikesest ja pealtnäha tähtsusetust asustatud maailmast nimega Urantia. Ja sellele järgneb avastus Miikaeli annetumisest Urantial, ning nende huvi teie ja teie madala sfääri vastu elavneb kohe.
37:3.4 (409.1) Kas te saate aru, kui tähtis on teie madalale ja segaduses olevale planeedile asjaolu, et see on saanud universumi haldamise keskuse üheks haruks, mis suunab teatavaid Paradiisi-tõusmise kavaga seonduvaid peainglite tegevusi? See ennustab kahtlemata tulevikus ka teiste tõusuteega seotud tegevuste koondumist Miikaeli annetumise maailma ja annab määratu ning pühaliku tähtsuse Meistri isiklikule lubadusele „Ma tulen jälle tagasi”.
37:3.5 (409.2) Üldiselt määratakse peainglid teenima ja hoolekandetööle Avonali poegadeklassis, kuid alles siis, kui nad on läbinud põhjaliku eelkoolituse eri hoolekandevaimude töö kõigi faaside alal. Iga Paradiisi annetusliku Pojaga läheb asustatud maailma kaasa selle annetumise ajaks ajutiselt tema juurde määratud sajaliikmeline korpus. Kui planeedi ajutiseks valitsejaks peaks saama Kohtumõistja-Poeg, tegutsevad need peainglid sellel sfääril kogu taevaliku elu suunajatena.
37:3.6 (409.3) Kõigil planeedimissioonidel määratakse alati kaks vanemat peainglit Paradiisi Avonalile isiklikeks abideks, on siis tegemist kohtuasjade, kohtumõistmismissioonide või annetumisega kehastumise teel. Kui see Paradiisi-Poeg on maailma üle kohtumõistmise lõpetanud ja surnud kutsutakse vastust andma (niinimetatud ülestõusmine), on tõesti nii, et uinuvate isiksuste seeravitest kaitsjad vastavad „peaingli häälele”. Ühe usulise elukorralduse lõpetamise loendusel kuulutab nimesid välja Paradiisi-Poega saatev peaingel. See on ülestõusmise peaingel, keda nimetatakse mõnikord „Miikaeli peaingliks”.
37:3.7 (409.4) Peainglite maailmad. Peainglitele on määratud Salvingtoni ümbritsevate maailmade ja nende satelliitide seitsmes rühm. Sfääril number üks ja kõigil selle kuuel satelliidil on tegevuses isiksusekroonikate pidajad. See tohutu kroonikute korpus tegeleb arvepidamisega kõigi aja surelike üle, alates nende sünnihetkest läbi nende elu universumis kuni indiviidi lahkumiseni Salvingtonilt superuniversumi tasandile või tema „kroonikates jäädvustatava eksistentsi kustutamiseni” Päevilt Vanade korraldusel.
37:3.8 (409.5) Just neis maailmades liigitatakse, paigutatakse registritesse ja säilitatakse isiksuste kroonikaid ja identifitseerimise tagatisi kogu selle aja jooksul, mis jääb sureliku surma ja taasisikustumise tunni vahele surmast ülestõusmiseni.
37:4.1 (409.6) Kõrgeimad Abilised on rühm vabatahtlikke olendeid, kes pärinevad väljastpoolt kohalikku universumit ning keda määratakse ajutiselt keskse universumi ja superuniversumite esindajateks või vaatlejateks kohalikesse loodutesse. Nende arv varieerub pidevalt, kuid ulatub alati miljonitesse.
37:4.2 (409.7) Sel viisil saame aeg-ajalt kasu niisuguste Paradiisi-päritolu olendite hoolitsusest ja abist nagu Tarkuse Täiustajad, Jumalikud Nõuandjad, Kõiksed Hindajad, Inspireeritud Kolmsuslikud Vaimud, Kolmsustatud Pojad, Üksildased Sõnumitoojad, supernavid, sekonavid, tertsiavid ja teised armulised hoolekandjad, kes viibivad meie juures meie kohalikku päritolu isiksuste abistamiseks, et viia kogu Nebadon täielikumalt kooskõlla Orvontoni ideede ja Paradiisi ideaalidega.
37:4.3 (410.1) Igaüks neist olenditest võib teenida Nebadonis vabatahtlikult ja olla seega tegelikult väljaspool meie jurisdiktsiooni, aga kui need superuniversumi ja keskse universumi isiksused on tegevusse määratud, ei ole nad kohaliku universumi õigusaktide täitmisest päriselt vabastatud, ehkki jätkavad tegutsemist kõrgete universumite esin dajatena ja töötamist vastavalt juhistele, mis tulenevad nende missioonist meie aladel. Nende üldine keskus asub Salvingtonil Päevilt Ühtsete sektoris ja nad tegutsevad Nebadonis selle Paradiisi-Kolmsuse saadiku juhendamise all. Sõltumatute rühmades teenides suunavad need kõrgematelt tasanditelt tulevad isiksused oma tegevust tavaliselt ise, aga kui neid on palutud teenima, allutavad nad end sageli vabatahtlikult ja täielikult suunajate juhendamisele sellel alal, kuhu neid on tegutsema määratud.
37:4.4 (410.2) Kõrgeimad Abilised teenivad kohaliku universumi ja tähtkujude ülesannete täitmisel, kuid ei ole otseselt kinnistatud süsteemi-või planeedivalitsuste juurde. Nad võivad aga tegutseda kohalikus universumis kõikjal ja neid võidakse määrata Nebadoni tegevuste kõikidesse faasidesse — haldus-ja täidesaatvale tööle, haridustööle või mujale.
37:4.5 (410.3) Enamik sellest korpusest on võetud teenistusse abistama Nebadoni Paradiisiisiksusi — Päevilt Ühtset, Loojat-Poega, Päevilt Ustavat, Kohtumõistjaid-Poegi ja Kolmsuse Õpetajaid-Poegi. Kohaliku universumi asjatoimetustes on aeg-ajalt mõttekas teatavaid üksikasju ajutiselt peaaegu kõigi selle kohaliku universumi kohalike isiksuste teadmisest eemal hoida. Teatavaid kõrgemaid kavasid ja keerulisi korraldusi mõistavad Kõrgeimate Abiliste küpsemad ja kaugemale nägevad korpused ka paremini ja täielikumalt ning just neis ja paljudes teistes olukordades on nad universumi valitsejatele ja haldajatele nii väärtuslikud abilised.
37:5.1 (410.4) Kõrged Volinikud on Vaimuga ühtesulanud tõususurelikud, nad ei ole ühte sulanud Kohandajaga. Te saate üsna hästi aru sureliku kandidaadi tõusuteest universumis, et ühte sulada Kohandajaga, sest see on Kristus Miikaeli annetumisest alates kõigi Urantia surelike perspektiivne kõrge eesmärk. Kuid see ei ole teie maailma taoliste annetumiseelse ajastu maailmade kõigi surelike ainus saatus. On veel teist liiki maailmu, kelle elanikes ei ela Mõttekohandajad kunagi alaliselt. Need surelikud ei ühine kunagi alatiseks Paradiisist annetatud Saladuslike Järelevaatajatega, kuigi Kohandajad ajutiselt siiski elavad nende sisimas, olles neile ihus elamise ajal juhendajaks ja eeskujuks. Selle ajutise viibimise ajal edendavad nad surematu hinge arengut täpselt samamoodi nagu neis olendites, kellega loodavad ühte sulada, ent kui surelik teekond on lõpule jõudnud, jätavad nad igaveseks hüvasti loodud-olenditega, kellega olid ajutiselt ühinenud.
37:5.2 (410.5) Sellesse klassi kuuluvad ellujäävad hinged saavutavad surematuse, sulades igaveseks ühte kohaliku universumi Emavaimu individualiseeritud fragmendiga. See rühm ei ole arvukas, vähemalt mitte Nebadonis. Eluasemeilmades kohtute ja vennastute nende Vaimuga ühtesulanud surelikega nende tõusu ajal koos teiega Paradiisi-teel kuni Salvingtonile, kus nad peatuvad. Mõned neist võivad tõusta seejärel universumi kõrgematele tasanditele, kuid enamik jääb alatiseks kohaliku universumi teenistusse, sest nende rühma saatuseks ei ole jõuda Paradiisi.
37:5.3 (411.1) Et nad ei ole Kohandajaga ühte sulanud, ei saa neist kunagi lõpetanuid, kuid nad astuvad lõppkokkuvõttes kohaliku universumi Täiuslikkuse Korpuse ridadesse. Nad on vaimus kuuletunud Isa käsule „Teie olge täiuslikud”.
37:5.4 (411.2) Pärast Nebadoni Täiuslikkuse Korpusesse jõudmist võivad Vaimuga ühtesulanud tõusuteelised vastu võtta määramise Universumi Abide hulka, mis on üks neile avatud jätkuva kogemusliku kasvu teid. Nii saavad neist kandidaadid, keda võidakse volitada kõrgesse teenistusse tõlgendama aineliste maailmade arenevate loodud-olendite seisukohti kohaliku universumi taevastele võimuorganitele.
37:5.5 (411.3) Kõrged Volinikud alustavad oma teenistust planeetidel rasside volinikena. Neid ülesandeid täites tõlgendavad nad eri inimrasside seisukohti ja kirjeldavad nende vajadusi. Nad on ülimalt andunud surelikele rassidele, keda nad esindavad, püüdes alati saavutada heaolu, taotledes nende jaoks halastust, õiglust ja õiglast kohtlemist kõigis nende suhetes teiste rahvastega. Rasside volinikud tegutsevad lõpututes planeedikriisides ja väljendavad tervete heitlevate surelikerühmade huve.
37:5.6 (411.4) Kui rasside volinikud on lõpuks omandanud pikaajalised kogemused asustatud maailmade probleemide lahendamisel, ülendatakse nad tegutsema kõrgematel tasanditel, kus nad saavutavad lõpuks kohaliku universumi Kõrgete Volinike staatuse. Viimase registreerimise käigus pandi Nebadonis kirja veidi üle pooleteise miljardi Kõrge Voliniku. Need olendid ei kuulu lõpetanute klassi, kuid nad on pikaajaliste kogemustega tõusuolendid, kes toovad oma kodupiirkondadele väga suurt kasu.
37:5.7 (411.5) Me leiame neid volinikke alati kõigis kohtutes, alates madalaimatest kuni kõrgeimateni. Nad ei osale kohtumenetluses, vaid tegutsevad kohtu sõpradena, andes istungeid juhtivatele kohtunikele andmeid kohtuasjaga seotud isikute esivanemate, keskkonna ja loomupärase olemuse kohta.
37:5.8 (411.6) Kõrgeid Volinikke määratakse mitmesuguste kosmose sõnumitoojate juurde ja neid on alati aja hoolekandevaimude juures. Nende esinemine on kavas universumite eri täiskogudes ja needsamad surelikke tundvad volinikud on alati kaasas ka Jumala Poegade missioonidega kosmosemaailmadesse.
37:5.9 (411.7) Millal iganes on vaja aususe ja õigluse huvides aru saada, kuidas arutluse all olev suund või kord mõjutaks arenevaid ajarasse, on need volinikud alati oma soovitustega käepärast; nad on alati kohal, et kosta nende eest, kes ei saa enda eest kostmiseks ise kohale tulla.
37:5.10 (411.8) Vaimuga ühtesulanud surelike maailmad. Salvingtoni ringluse seitsme põhimaailma ja nende satelliitide kaheksas rühm kuulub ainult Vaimuga ühtesulanud Nebadoni surelikele. Kohandajaga ühtesulanud tõususurelikud puutuvad nende maailmadega kokku vaid siis, kui nad Vaimuga ühtesulanud elanike kutsutud külalistena tunnevad rõõmu paljude meeldivate ja kasulike sealviibimiste üle.
37:5.11 (411.9) Välja arvatud nende väheste jaoks, kes jõuavad Uversale ja Paradiisi, jäävad need maailmad Vaimuga ühtesulanud ellujääjate alaliseks elupaigaks. Sureliku tõusu niisugune ettenähtud piiratus tuleb kohalikele universumitele kasuks, sest see kindlustab alalise arenenud elanikkonna püsimajäämise, kelle lisanduvad kogemused aitavad jätkuvalt kaasa kohaliku universumi haldamise stabiliseerimisele ja mitmekesistamisele. Need olendid ei pruugi Paradiisi jõuda, kuid nad omandavad Nebadoni probleemide lahendamisel kogemusliku tarkuse, mis ületab igas suhtes kõike, mida saavutavad seal ajutiselt viibivad tõusuteelised. Ja need ellujäävad hinged jätkavad inimliku ja jumaliku ainulaadsete kombinatsioonidena, suutes üha enam ühendada nende kahe nii erineva taseme seisukohti ja esitada niisugust kahest seisukohta üha suurema tarkusega.
37:6.1 (412.1) Nebadoni haridussüsteemi haldavad ühiselt Kolmsuse Õpetajad-Pojad ja Melkisedeki õpetamiskorpused, kuid suure osa tööst selle alalhoidmiseks ja ülesehitamiseks teevad Taevased Juhendajad. Need olendid kuuluvad korpusesse, mis moodustatakse tõususurelikele hariduse ja koolituse andmisega seotud iga liiki indiviididest. Neid on Nebadonis üle kolme miljoni ja nad kõik on vabatahtlikud, kellel on tänu oma kogemustele eeldusi teenida kogu maailma haridusalaste nõuandjatena. Oma keskusest Melkisedekite Salvingtoni maailmadest lähtudes liiguvad need juhendajad ringi kohalikus universumis, inspekteerides Nebadoni koolisüsteemi, mille eesmärgiks on anda loodud tõusuolenditele meelekoolitust ja vaimuharidust.
37:6.2 (412.2) Meelekoolitust ja vaimuharidust antakse kogu teekonna jooksul: inimpäritoluga maailmades, eluasemeilmade süsteemis ja teistes, Jerusemiga seotud edasiliikumissfääridel, seitsmekümnes Edentiaga ühendatud sotsialiseerimismaailmas ja neljasaja üheksakümnel vaimu edasiliikumise sfääril, mis ümbritsevad Salvingtoni. Universumi keskuses on samuti arvukalt Melkisedekite koole, Universumi Poegade kolledžeid, seeravite ülikoole ja Õpetajate-Poegade ning Päevilt Ühtsete koole. Universumi erinevate isiksuste ettevalmistamisel kõrgemaks teenistuseks ja täiustatud tegevusteks kasutatakse ära kõiki võimalusi. Kogu universum on üks tohutu suur kool.
37:6.3 (412.3) Paljudes kõrgemates koolides kasutatavad meetodid ületavad inimliku arusaamisvõime tõe õpetamise kunstist, kuid see on kogu haridussüsteemi võti: valgustatud kogemus määrab iseloomu. Õpetajad pakuvad valgustust; viibimine universumis ja tõusuteelise staatus annavad kogemisvõimalusi, nende kahe tark kasutamine lisab iseloomule tugevust.
37:6.4 (412.4) Nebadoni haridussüsteem hoolitseb põhimõtteliselt selle eest, et teile määrataks ülesanne, ning annab teile siis võimaluse saada õpetust, kuidas oleks ideaalne ja jumalik viis seda ülesannet kõige paremini täita. Teile antakse kindel ülesanne ja samal ajal ka õpetajad, kes oskavad õpetada, kuidas teil oleks kõige parem oma tööd teha. Jumalikus hariduskavas on ette nähtud töö ja õppimise tihe seos. Me õpetame teile, kuidas seda, mida me teil teha käsime, kõige paremini teha.
37:6.5 (412.5) Kogu selle koolituse ja kogemuse eesmärgiks on valmistada teid ette superuniversumi kõrgematele ja vaimsematele koolitussfääridele pääsemiseks. Teataval alal edasiliikumine toimub individuaalselt, kuid üleminek ühelt faasilt teisele tavaliselt rühmadena.
37:6.6 (412.6) Edasiliikumine igavikus ei seisne ainuüksi vaimses arengus. Universumiharidus hõlmab ka intellektuaalset teadmiste omandamist. Meele kogemused avarduvad võrdselt vaimse silmaringi laienemisega. Meelele ja vaimule antakse koolituseks ja arenguks ühesugused võimalused. Kuid kõiges selles meele ja vaimu suurepärases koolituses olete te igaveseks vabad sureliku lihalikest kammitsatest. Te ei pea enam pidevalt lahendama oma vaimse ja ainelise olemuse eri suunda kiskuvaid vastuolusid. Teil on lõpuks võimalik rõõmu tunda selle üle, et teie aulises meeles, mis on juba ammu vabanenud primitiivsetest loomalikest kalduvustest aineliste hüvede poole, valitseb üks ühtne tung.
37:6.7 (413.1) Enne Nebadoni universumist lahkumist antakse enamikule Urantia surelikest võimalus teenida pikemat või lühemat aega Nebadoni Taevaste Juhendajate korpuse liikmetena.
37:7.1 (413.2) Eluasemeilmade Õpetajad on teenistusse kutsutud ja ülendatud keerubid. Nagu enamikku teisi õpetajaid Nebadonis, on neid lähetanud Melkisedekid. Nad tegutsevad enamikus morontiaelu õppeasutustes ja nende arv ületab sureliku meele arusaamisvõime.
37:7.2 (413.3) Keerubite ja sanobite üht eesmärki — olla Eluasemeilmade Õpetajad — käsitleme lähemalt järgmises kirjas, nende kui õpetajate tähtsat osa morontiaelus aga vaadeldakse põhjalikumalt selle pealkirjaga kirjas.
37:8.1 (413.4) Lisaks võimsuskeskustele ja füüsilistele juhtijatele on kohalikku universumisse alatiseks määratud ka teatavad kõrgemat päritolu vaimolendid Lõpmatu Vaimu perest. Lõpmatu Vaimu perest määratakse kõrgeimaid vaimuklasse järgmiselt:
37:8.2 (413.5) Kui Üksildased Sõnumitoojad on kinnistatud tegutsema kohaliku universumi valitsuse juures, osutavad nad meile hindamatut abi meie pingutustes ületada aja ja ruumi kammitsaid. Kui neid ei ole selliselt määratud, siis ei ole meil kohalikes universumites nende üle absoluutselt mitte mingit mõjuvõimu, kuid need ainulaadsed olendid on ka sel juhul alati valmis meid meie probleemide lahendamisel ja meile antud korralduste täitmisel aitama.
37:8.3 (413.6) Andovontia on Universumiringluste kolmanda astme Juhendaja, kes asub meie kohalikus universumis. Teda huvitavad ainult vaimu- ja morontiaringlused, mitte võimsusesuunajate alluvusse kuuluvad ringlused. Just tema eraldas kunagi Urantia, kui Caligastia reetis planeedi ajal, mil see Luciferi mässuga proovile pandi. Saates Urantia surelikele tervitusi, väljendab ta oma heameelt selle üle, et teid on kunagi oodata tagasi tema järelevalvele alluvatesse universumiringlustesse.
37:8.4 (413.7) Nebadoni Loenduse Juhataja Salsatia keskus on Salvingtonil, Gabrieli sektoris. Ta on automaatselt teadlik tahte sünnist ja surmast ning registreerib pidevalt kohalikus universumis tegutsevate tahteolendite täpse arvu. Ta töötab tihedas koostöös peainglite arvestusmaailmades elavate isiksusekroonikate pidajatega.
37:8.5 (413.8) Inspektor-kaaslane asub Salvingtonil. Ta on Orvontoni Ülima Täideviija isiklik esindaja. Tema kaaslased, kohalike süsteemide Kohalemääratud Tunnimehed, on samuti Orvontoni Ülima Täideviija esindajad.
37:8.6 (414.1) Kõiksed Lepitajad on aja ja ruumi universumite rändkohtud, mis tegutsevad kõikjal, alates arengumaailmadest läbi kõigi kohaliku universumi osade ja veel edasigi. Need vahekohtunikud on registreeritud Uversal; Nebadonis töötavate lepitajate täpne arv pole kirjas, kuid arvan, et meie kohalikus universumis on ligikaudu sada miljonit lepituskomisjoni.
37:8.7 (414.2) Tehnilistest Nõuandjatest, selle piirkonna juriidilistest mõistustest, on meil oma kvoot, ligikaudu pool miljardit. Need olendid on kogu kosmose elavad ja ringlevad kogemuslikud õigusteaduse raamatukogud.
37:8.8 (414.3) Taevaseid Kroonikuid, tõususeeraveid, on meil Nebadonis seitsekümmend viis. Need on vanem- ehk juhendavad kroonikud. Selle klassi edenevaid õpilasi on õppimas peaaegu neli miljardit.
37:8.9 (414.4) Seitsmekümne miljardi morontiakaaslase hoolekannet Nebadonis kirjeldatakse neis jutustustes, mis käsitlevad aja-palverändurite üleminekuplaneete.
37:8.10 (414.5) Igal universumil on oma kohalikku päritolu inglikorpus, kuid vaatamata sellele on mõnikord väga kasulik saada abi ka neilt kõrgematelt vaimudelt, kes pärinevad väljastpoolt kohalikku loodut. Supernavid osutavad teatavaid haruldasi ja ainulaadseid teenuseid, Urantia seeravite praegune juht on Paradiisi esimese astme supernav. Peegeldavaid sekonave kohtab kõikjal, kus superuniversumi isikkond tegutseb, ja üsna paljud tertsiavid teenivad ajutiselt Kõrgeimate Abilistena.
37:9.1 (414.6) Nagu superuniversumites ja keskses universumis, on ka kohalikus universumis oma alaliste kodanike klassid. Nendeks on järgmised loodud klassid:
37:9.2 (414.7) 1. susatiad;
37:9.3 (414.8) 2. univitatiad;
37:9.4 (414.9) 3. Ainelised Pojad;
37:9.5 (414.10) 4. keskteelised.
37:9.6 (414.11) Need kohaliku loodu põliselanikud koos Vaimuga ühtesulanud tõusuteeliste ja spirongadega (kes on teisiti liigitatud) moodustavad suhteliselt püsiva kodanikkonna. Need olendite klassid ei ole üldiselt rääkides ei tõusvad ega laskuvad. Nad on kõik kogemuslikud loodud-olendid, kuid nende kasvavaid kogemusi saab universumis jätkuvalt kasutada samal tasandil, millelt nad pärinevad. Kuigi see ei kehti täielikult Aadamlike Poegade ja keskteeliste osas, peab see nende klasside suhtes siiski suhteliselt paika.
37:9.7 (414.12) Susatiad. Need imepärased olendid elavad ja tegutsevad Salvingtoni alaliste kodanikena selle kohaliku universumi keskuses. Nad on Looja-Poja ja Loova Vaimu säravad järglased ning tihedas seoses kohaliku universumi tõusuteelistest kodanikega, Vaimuga ühtesulanud surelikega Nebadoni Täiuslikkuse Korpusest.
37:9.8 (414.13) Univitatiad. Kõik saja tähtkuju keskuste arhitektuursete sfääride parved saavad rõõmu tunda kohalike olendite klassi, univitatiate pidevast hoolitsusest. Need Looja-Poja ja Loova Vaimu lapsed moodustavad tähtkujude keskusmaailmade alalise elanikkonna. Nad ei ole paljunevad olendid ning nad eksisteerivad elutasandil, mis jääb süsteemi keskuses elavate Aineliste Poegade poolainelise staatuse ja Vaimuga ühtesulanud surelike ning Salvingtoni susatiate selgemalt vaimse tasandi vahele; kuid univitatiad ei ole morontiaolendid. Nad teevad tähtkujude sfääre läbivate tõususurelike heaks sama, mis Havona põliselanikud teevad keskset loodut läbivate palverändurvaimude heaks.
37:9.9 (415.1) Ainelised Jumala Pojad. Kui Looja-Poja ja Lõpmatu Vaimu kõikse esindaja, Universumi Emavaimu loomisühenduse tsükkel on lõpule jõudnud, kui enam ei sünni nende ühise olemusega järglasi, siis isikustab Looja-Poeg kahesel kujul oma viimase olendimõiste, kinnitades sellega omaenda algset kahest päritolu. Siis loob ta endas ja endast kauneid ning suurepäraseid universumi poegade ainelise klassi Poegi ja Tütreid. Nii on sündinud Nebadoni kõigi kohalike süsteemide esimesed Aadamad ja Eevad. Need on paljunevad poegadeklassid ning neid luuakse nais- ja meessoost. Nende järglased on süsteemi keskusmaailma suhteliselt alalised kodanikud, kuigi mõned neist lähetatakse Planeetide Aadamateks.
37:9.10 (415.2) Planeedile saadetakse Aineline Poeg ja Tütar alust panema selle maailma aadamlikule rassile, mis peab lõpuks selle sfääri surelike asukatega kokku sulama. Planeetide Aadamad on nii tõusvad kui ka laskuvad Pojad, kuid me liigitame nad tavaliselt tõusvate hulka.
37:9.11 (415.3) Keskteelised. Enamiku asustatud maailmade algusaegadel lähetatakse sinna teatavad üleinimlikud, kuid materialiseerunud olendid, ent Planeetide Aadamate saabudes nad tavaliselt taanduvad. Nende olendite toimingute ja Aineliste Poegade poolt arengurasside täiustamiseks tehtud pingutuste tulemusena ilmub sageli piiratud arvul loodud-olendeid, keda on raske kuhugi kindlasse klassi liigitada. Need ainulaadsed olendid on sageli Aineliste Poegade ja arenevate loodud-olendite vahepealsed, millest ka nende nimetus — keskteelised. Need keskteelised on teatud mõttes arengumaailmade alalised kodanikud. Alates Planeedivürsti saabumise varastest aegadest kuni planeedi stabiliseerumiseni valgusesse ja ellu kauges tulevikus on nad ainus pidevalt sellele sfäärile jääv intellektiolendite rühm. Urantial on keskteelistest hoolekandjad planeedi tegelikud eestkostjad, tõelised Urantia kodanikud. Surelikud on küll arengumaailma füüsilised ja ainelised elanikud, kuid teie kõigi elu on nii lühike; te viibite oma sünniplaneedil nii lühikest aega. Te sünnite, elate, surete ja suundute siis arengulise edasiliikumise teistesse maailmadesse. Isegi üleinimlikud olendid, kes teenivad plan etidel taevaste hoolekandjatena, määratakse sinna ajutiseks; neist vähesed jäävad sellele sfäärile pikemaks ajaks. Keskteelised aga kindlustavad planeedi haldamise järjepidevuse, kuigi taevased hoolekandjad ja surelikud asukad pidevalt vahetuvad. Kogu selle lakkamatu muutumise ja vahetumise ajal jäävad keskteelised planeedile, tehes katkematult oma tööd.
37:9.12 (415.4) Samamoodi on ka kohalike universumite ja superuniversumite halduskorralduse kõigis alajaotustes oma enam-vähem alaline elanikkond, kodanikustaatusega elanikud. Nii nagu Urantial on oma keskteelised, on teie süsteemi keskusmaailmas Jerusemil Ainelised Pojad ja Tütred. Teie tähtkuju keskuses Edential on univitatiaid, Salvingtoni kodanikke on aga kaht liiki — loodud susatiad ja arenenud, Vaimuga ühtesulanud surelikud. Superuniversumite väiksemate ja suuremate sektorite haldusmaailmades alalisi kodanikke ei ole. Kuid Uversa keskussfääre edendab pidevalt hämmastav olenditerühm, keda nimetatakse abandonteriteks. Neid on loonud Päevilt Vanade ilmutamata esindajad ja Orvontoni keskusmaailmas elavad seitse Peegeldavat Vaimu. Need Uversa kohalikud elanikud korraldavad praegu oma maailma rutiinseid haldusasju Pojaga ühtesulanud surelike Uversa-korpuse otsesel juhendamisel. Isegi Havonal on oma põlisasukad ning keskne Valguse ja Elu Saar on koduks mitmesugustele Paradiisikodanike rühmadele.
37:10.1 (416.1) Lisaks seeravite ja surelike klassidele, keda käsitleme oma hilisemates kirjades, on veel arvukalt olendeid, kes tegelevad Nebadoni universumi kui hiiglasliku süsteemi alalhoidmise ja täiustamisega. Nebadon sisaldab praegu üle kolme miljoni asustatud maailma, perspektiivis saab neid olema kümme miljonit. Mitmesuguseid Nebadoni elutüüpe on liiga palju, et neid käesolevas kirjas liigitama hakata, kuid tuleks mainida kaht ebatavalist klassi, kes tegutsevad ainult kohaliku universumi 647 591 arhitektuursel sfääril.
37:10.2 (416.2) Spirongad on Helkja Koidutähe ning Melkisedek-Isa vaimudest järglased. Nende isiksus ei lõpe, kuid nad ei ole arenevad ega tõusuolendid. Nende tegevus ei ole ka seotud arengulise tõusukavaga. Nad on kohaliku universumi vaimabilised ja täidavad Nebadonis vaimude rutiinseid ülesandeid.
37:10.3 (416.3) Spornagiad. Kohaliku universumi arhitektuursed keskusmaailmad on tõelised maailmad — füüsilised loodud. Nende füüsiline korrashoid nõuab palju tööd ja selles abistab meid füüsiliste loodud-olendite, spornagiate rühm. Nad on pühen dunud nende keskusmaailmade ainelise poole hooldamisele ja kultiveerimisele, alates Jerusemist kuni Salvingtonini. Spornagiad ei ole ei vaimud ega isikud; nad on loomne eksistentsi klass, ent kui te neid näeksite, siis nõustuksite, et need loomad on täiuslikud.
37:10.4 (416.4) Mitmesugused hea tahte kolooniad paiknevad Salvingtonil ja ka mujal. Meile on eriti kasulikud taevaste kunstimeistrite hoolekanne tähtkujudes ja meelelahutusjuhtide tegevus peamiselt kohalike süsteemide keskusmaailmades.
37:10.5 (416.5) Universumiteenistuse juurde on kinnistatud alati tõususurelike korpus, kuhu kuuluvad ka aulised keskteelised. Neid tõusuteelisi kasutatakse pärast nende Salvingtoni jõudmist universumi asjatoimetustes peaaegu lõputult mitmekesistes tegevustes. Need edasiliikuvad surelikud sirutavad peaaegu igalt oma saavutustasemelt tagasi alla abistava käe oma kaaslastele, kes nende järel ülespoole pürgivad. Neid ajutiselt Salvingtonil viibivaid surelikke määratakse tegelikult kõigisse taevaste isiksuste korpustesse abilisteks, õpilasteks, vaatlejateks ja õpetajateks.
37:10.6 (416.6) On ka veel muid kohaliku universumi haldamisega tegelevaid arukaid elutüüpe, kuid siinses jutustuses ei ole ette nähtud neid loodu klasse rohkem ilmutada. Kirjeldasime siin selle universumi elu ja haldamist piisavalt, et surelik meel võiks mõista ellujäämiseksistentsi reaalsust ja suurust. Teie edasise elukäigu kogemused ilmutavad teile üha enamaid neist huvitavatest ja võluvatest olenditest. Käesolev jutustus saab kirjeldada vaid lühidalt nende mitmekesiste isiksuste olemust ja tööd, kellest kosmoseuniversumid kihavad ja kes haldavad loodut tohutute koolidena, kus aja-palverändurid liiguvad elust ellu ja maailmast maailma, kuni nad lähetatakse armastavalt oma päritoluuniversumi piirest superuniversumi kõrgharidussüsteemi, sealt edasi Havona vaimukoolitusmaailmadesse ja lõpuks Paradiisi ning lõpetanute kõrge saatuseni — nende määramiseni igaveseks missioonidele, mida aja ja ruumi universumitele ei ole veel avaldatud.
37:10.7 (417.1) [Edastanud Nebadoni Kirgas Õhtutäht, kes kannab Loodud Korpuses numbrit 1146.]