Kodukord | Metsapoole Põhikool
EsilehtKiidame ja täname
Metsapoole Põhikooli kodukord
Kooli kodukord kehtestatakse Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 68 lg 1 alusel. Metsapoole Põhikooli kodukord on kehtiv 01. septembrist 2010. aastast.
Käesolev kodukorra redaktsioon on kehtestatud direktori 22.12.2010.a käskkirjaga nr 5 ja jõustub alates 01.01.2011.a
1.1. Kooli kodukord on õpilastele ja koolitöötajatele (pedagoogid ja teised töötajad) täitmiseks kohustuslik. (PGS § 68 lg 1; PGS § 74 lg 1)
1.2. Õpilase suhtes, kes ei käitu kooli kodukorra kohaselt, rakendatakse koolis õpilase suhtes põhjendatud, asjakohaseid ja proportsionaalseid tugi- ja mõjutusmeetmeid Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses § 58 sätestatud tingimustel ja korras. (PGS § 58 lg 1)
1.3. Kooli kodukord on avalik dokument, millega saab tutvuda kooli veebilehel ja kooli raamatukogus (PGS § 69 lg 1). Kooli kodukord on väljas ka õpilastele nähtavas kohas, milleks on pikapäevarühma ruum(PGS § 69 lg 2)
· Õpikute, tööraamatute, töövihikute ja töölehtede kasutamise ning õpikute koolile tagastamise tingimused ja kord (PGS § 20 lg 2). Vastav kord on sätestatud kodukorras alates 01. septembrist 2010. a.
· Hindamisest teavitamise täpsustatud tingimused ja kord (PGS § 29 lg 4), õpilaste ja vanemate hinnetest ja hinnangutest teavitamise kord (PGS § 19 lg 4).Vastav kord on sätestatud kodukorras alates 01. septembrist 2010. a.
· Õppest puudumisest teavitamise kord (PGS ä 35 lg 3). Vastav kord on sätestatud kodukorras alates 01. septembrist 2010. a.
· Kooli rajatiste, ruumide, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehniliste ja muude vahendite tasuta kasutamise kord õpilastele õppekavavälises tegevuses (PGS § 40 lg 2). Vastav kord on sätestatud kodukorras alates 01. septembrist 2010. a.
· Õpilaste ja koolitöötajate vaimset või füüsilist turvalisust ohustavate olukordade ennetamise, neile reageerimise, juhtumitest teavitamise, nende juhtumite lahendamise kord ning abinõud õpilaste ja kooli töötajate vaimse ja füüsilise vägivalla ennetamiseks (PGS § 44 lg 2 ja 3). Vastav kord sätestatakse kodukorras alates 01. septembrist 2011. a.
· Kooli hoonest või territooriumilt sisse- ja väljaliikumise kontrollimise ning
õpilase kooli hoonest või territooriumilt väljaliikumise piiramise rakendamise kord (PGS § 44 lg 2 ja § 44 lg 7). Vastav kord sätestatakse kodukorras alates 01. septembrist 2011. a.
· Kooli päevakavast õpilasele kohalduva osa õpilasele ja tema vanemale teatavaks tegemise kord (PGS § 55 lg 4). Vastav kord on sätestatud kodukorras alates 01. septembrist 2010. a.
· Kooli tunnustusmeetmed õpilaste tunnustamiseks õpingute jooksul (PGS § 57). Vastav kord on sätestatud kodukorras alates 01. septembrist 2010. a.
· Esemete kasutamise viisid, mis toovad kaasa esemete hoiule võtmise kooli poolt (PGS § 58 lg 3 p 6). Vastav kord on sätestatud kodukorras alates 01. septembrist 2010. a.
· Kooli hoiule antud esemete hoiustamine ja nende tagastamise kord (PGS ä 58 lg 5). Vastav kord on sätestatud kodukorras alates 01. septembrist 2010. a.
· Tugi- ja mõjutusmeetme rakendamisest teavitamise kord (PGS ä 58 lg 9).Vastav kord on sätestatud kodukorras alates 01. jaanuarist 2011. a.
· Õpilaspileti kasutamise kord koolis (Haridus- ja teadusministri 13. augusti 2010. a määrus nr 42; Õpilaspileti väljaandmise kord ja õpilaspileti vorm § 2 lg 4). Vastav kord on sätestatud kodukorras alates 01. septembrist 2010. a.
Nõuded õpilase käitumisele (Põhikooli riiklik õppekava § 19 lg 4). Vastav kord sätestatakse kodukorras alates 01. septembrist 2011. a.
Hindamise korraldus (Põhikooli riiklik õppekava §19 lg 4) dubleerituna kooli õppekava üldosast (Põhikooli riiklik õppekava § 24 lg 5 p 6). Vastav kord sätestatakse kodukorras alates 01. septembrist 2011. a.
2. Õpikute, tööraamatute, töövihikute ja töölehtede kasutamise ning õpikute koolile tagastamise tingimused ja kord (jõustus 01. septembril 2010. a)
2.1. Õpikute, tööraamatute, töövihikute ja töölehtede tasuta kasutamisse andmisel lähtub kool Võlaõigusseaduses § 389 – ä 395 sätestatust, arvestades Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses § 22 sätestatut ja haridus-ja teadusministri 24. augusti 2010. a määruses nr 46 Kooliraamatukogude töökorralduse alused sätestatud erisusi.
2.2. Õpilane või tema vanem ja koolitöötaja peab kandma tasuta kasutamiseks antud õpikute, tööraamatute, töövihikute ja töölehtede säilitamiseks vajalikud kulud. Õpilasel ja koolitöötajal on õigus võtta ära õpikute tagastamisel enda poolt õpikutele tehtud parendused, kui see on õpikut kahjustamata võimalik.
2.3. Õpilane ja koolitöötaja ei vastuta kasutusse antud õpikute, tööraamatute, töövihikute ja
töölehtede otstarbelisest kasutamisest tingitud muutumise või halvenemise eest.
2.9. Õpilase tekitatud ainelise kahju hüvitab vastavalt õpilane või tema vanem vastavaltraamatukogu kasutamiseeskirjas ette nähtud hüvituskorrale. Koolitöötaja tekitatud ainelise kahju hüvitab koolitöötaja vastavalt raamatukogu kasutamiseeskirjas ette nähtud hüvituskorrale.
3. Hindamisest teavitamise täpsustatud tingimused ja kord (jõustus 01. septembril 2010. a.)
3.1. Hindamisest teavitamisel lähtub kool Haldusmenetluse seaduses § 25 – § 32 sätestatust.
3.2. Õpilast ja tema vanemat teavitab kool hindamisest elektroonilise õppeinfosüsteemi
(eKooli) vahendusel.
3.3. Kui õpilane ja vanem ei ole andnud nõusolekut hindamisest teavitamiseks elektrooniliselt, teavitab kool õpilast ja vanemat hindamisest paberil oleva dokumendi kättetoimetamise kaudu.
3.4. Kui õpilasel ja tema vanemal ei ole võimalik saada teavet hindamisese elektroonilise õppeinfosüsteemi vahendusel, siis saavad nad koolile esitada vastava teabenõude. Õpilase ja/või vanema teabenõude alusel antakse õpilasele teavet hindamisest elektroonilise õppeinfosüsteemi väljavõttena. Väljavõte elektroonilisest õppeinfosüsteemist toimetatakse õpilase kätte. Väljavõte elektroonilisest õppeinfosüsteemist saadetakse vanemale õpilase kaudu, kui õpilane on vähemalt 10 aastane. Noorema õpilase puhul saadetakse väljavõte elektroonilisest õppeinfosüsteemist postiga, kui vanemaga ei ole kokku lepitud teisiti.
4. Õppest puudumisest teavitamise kord (jõustus 01. septembril 2010. a.)
4.1. Õppest puudumisest teavitamisel lähtub kool Haldusmenetluse seaduses § 25 – § 32 sätestatust, arvestades Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses § 35 ja 36 sätestatuga.
4.2. Üks kord õppeveerandi jooksul teavitab kool vanemaid, saates neile õppest puudumiste kokkuvõtte. Kokkuvõttega saab vanem tutvuda elektroonilise õppeinfosüsteemi (eKooli) vahendusel. Kui vanemal ei ole võimalik saada teavet elektroonilise õppeinfosüsteemi vahendusel, siis saab ta koolile esitada vastava teabenõude. Teave puudumiste kohta saadetakse vanemale õpilase kaudu, kui õpilane on vähemalt 10 aastane. Noorema õpilase puhul saadetakse teave vanemale postiga, kui vanemaga ei ole kokku lepitud teisiti.
4.3. Koolikohustusliku õpilase vanem teavitab hiljemalt õppest puudumise esimesel õppepäeval kooli õpilase õppest puudumisest ja selle põhjustestelektroonilise õppeinfosüsteemi kaudu. Kui vanem ei ole kooli õpilase puudumisest teavitanud, teavitab kool sellest vanemat hiljemalt järgmisel õppepäeval, kasutades vanema poolt koolile esitatud kontaktandmeid. Hiljemalt ülejärgmisel õppepäeval pärast puudumisepõhjuste äralangemist teavitab vanem kooli puudumise kestusest elektroonilise õppeinfosüsteemi kaudu. Kui elektroonilisele õppeinfosüsteemile vanemal ligipääs puudub, siis valib vanem talle sobiva teavitamise süsteemi puudumisest teavitamiseks (vanem võib teavitada kooli e- kirja saatmise kaudu, helistades kooli või saates koolile vastavasisulise teatise paberil).
5. Kooli rajatiste, ruumide, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehniliste ja muude vahendite tasuta kasutamise kord õpilastele õppekavavälises tegevuses (jõustus 01. septembril 2010. a.)
5.1. Kooli rajatiste, ruumide, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehniliste ja muude vahenditetasuta kasutamisse andmisel lähtub kool Võlaõigusseaduses § 389 – § 395 sätestatust.
5.2. Kool annab rajatisi, ruume, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehnilisi ja muid vahendeid tasuta kasutamisse lepinguga. Leping võib olla suuline või kirjalik vastavalt poolte vahelisele kokkuleppele. Lepingu koolipoolseks esindajaks on direktor.
6. Õpilaste ja koolitöötajate vaimset või füüsilist turvalisust ohustavate olukordade ennetamise, neile reageerimise, juhtumitest teavitamise, nende juhtumite lahendamise kord ning abinõud õpilaste ja kooli töötajate vaimse ja füüsilise vägivalla ennetamiseks. Vastav kord sätestatakse kodukorras hiljemalt 01. septembriks 2011. a.
6.1 Vaimset turvalisust ohustavate olukordade ennetamiseks ja füüsilist turvalisust ohustavate olukordade ennetamiseks koostatakse kooli juhtkonna poolt tegevuskavad.
6.2 Vaimsest turvalisuse ohust teada saamisel informeeritakse direktorit, kelle pädevuses koostöös klassijuhatajaga on juhtumi lahendamine või selle juhtumi lahendamise edasiandmine väljaspool kooli olevatele isikutele ja asutustele. Füüsilisest turvalisuse ohust teada saamisel informeeritakse direktorit, kelle ülesannete hulka kuulub viivitamatult meetmete tarvitusele võtmine (sh tagajärgede likvideerimine), mis tagaks füüsilise turvalisuse.
6.3 Kõik juhtumid, mis on seotud ohuga vaimsele või füüsilisele turvalisusele, lahendatakse direktori ja/või klassijuhataja poolt.
6.4 Abinõud, mis on vajalikud õpilaste ja kooli töötajate vaimse ja füüsilise vägivalla ennetamiseks, kooskõlastatakse direktoriga.
6.5 Koolitöötaja või õpilase sobimatu käitumise korral, mis ohutab teiste isikute vaimset või füüsilist turvalisust, on oluline hinnata selle võimalikke põhjuseid ja olukorra tõsidust ning piisavalt tõsise juhtumi korral tuleb reageerida kiiresti, rakendades pedagoogilisi ja andragoogilisi võtteid või vajadusel tõkestada edasine sobimatu käitumine ning pöörduda direktori või politsei poole.
6.6 Eesmärgiga ennetada turvalisust ohustavate olukordade tekkimist koolis, võib õpilase suhtes rakendada põhjendatud, asjakohaseid ja proportsionaalseid tugi- ja mõjutusmeetmeid Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses § 58 sätestatud tingimustel ja korras.
6.7 Alkoholi, tubaka või muu aine omamise korral võetakse keelatud aine õpilaselt ära ning direktor rakendab Võlaõigusseaduses § 883- § 986 sätestatut. Keelatud aine omamisest teavitatakse politseid ja äravõetu antakse üle vanemale või politseile vastavalt politseilt saadud korraldusele.
6.8 Kakluse ja kehalise vigastuse tekitamise korral teavitatakse vanemaid ja politseid, vajadusel kaasatakse kiirabi.
6.9 Avaliku korra häirimise korral (sõim, avalik solvang, asjade loopimine jms) tehakse kindlaks tunnistajad ja teavitatakse vanemaid ja tehakse avaldus politseile.
6.10 Varastamise, esemete rikkumise või väljapressimise korral peab õpilane või tema vanem esitama vastava avalduse politseile.
7. Kooli hoonest või territooriumilt sisse- ja väljaliikumise kontrollimise ning õpilase kooli hoonest või territooriumilt väljaliikumise piiramise rakendamise kord. (jõustus 01.septembril 2011.a)
7.1 Kooli hoonest või territooriumilt õpilaste sisse- ja väljaliikumist ei kontrollita.
7.2 Kooli hoonest või territooriumilt töötajate sisse- ja väljaliikumist ei kontrollita.
7.3 Kooli hoonest külaliste sisseliikumisest teavitab korrapidaja õpetaja või tema eemalviibimisel muu kooli töötaja direktorit.
7.4 Õpilastele ei ole seatud kooli hoonest või territooriumilt väljaliikumise piiranguid.
8. Kooli päevakavast õpilasele kohalduva osa õpilasele ja tema vanemale teatavaks tegemise kord (jõustus 01. septembril 2010. a.)
8.1. Kooli päevakavast õpilasele kohalduva osa õpilasele ja tema vanemale teatavaks tegemise lähtub kool Haldusmenetluse seaduses § 25 – § 32 sätestatust.
8.2. Päevakavast õpilasele kohalduv osa ning muudatused selles tehakse õpilasele ja vanemale teatavaks elektroonilise õppeinfosüsteemi ja kooli veebilehe kaudu.
8.3. Kui õpilasel või vanemal ei ole võimalik saada teavet elektroonilise õppeinfosüsteemi või kooli veebilehe vahendusel, siis tehakse õpilasele ja vanemale kooli päevakavast õpilasele kohalduv osa teatavaks viisil, milles kool lepib kokku õpilase ja vanemaga individuaalselt.
8.4. Kooli päevakavast õpilasele kohalduva osa ning muudatused selles loetakse õpilasele ja vanemale kättetoimetatuks elektroonilise õppeinfosüsteemi kaudu, kui vanem on tutvunud elektroonilise õppeinfosüsteemi kaudu vastava infoga.
8.5. Kui vähemalt 10-aastane õpilane on saanud õppeinfosüsteemi kaudu informatsiooni kooli päevakavast õpilasele kohalduva osa kohta ja nendes tehtud muudatuste kohta, siis vastavalt Haldusmenetluse seadusele loetakse teavitatuks päevakavast ja selle muudatusest ka õpilase vanem.
8.6. Alla 10-aastase õpilase vanemale, kes ei ole tutvunud kooli päevakavas õpilasele kohalduva osaga või selles tehtud muudatustega elektroonilise õppeinfoststeemi kaudu, edastatakse vastav teatis vanema antud elektronposti aadressile või muul viisil vastavalt eelnevale kokkuleppele vanemaga.
9. Kooli tunnustusmeetmed õpilaste tunnustamiseks õpingute jooksul (jõustus 01. septembril 2010. a.)
1) Suuline tunnustamine kooli õpilaskogunemistel
2) Klassijuhataja, aineõpetaja või ringijuhi kiitus õpilaspäevikus
3) Kandmine autahvlile hea või väga hea õppimise eest
4) Õppeaasta lõpul tänukiri vanematele
5) Õppeaasta lõpul tänukiri tublidele isetegevuses osalejatele, tublidele sportlastele
6) Aukiri või tänukiri olümpiaadidest ja konkurssidest osavõtnuile
7) Kiitus direktori käskkirjaga väga hea või hea õppeedukuse puhul, lisaks hea või eeskujulik käitumine, jm juhtudel, kui õpilane väärib tunnustust
8)Saavutustest teavitamine valla ajalehes
9) Õppeaasta lõpul direktori vastuvõtt hästi õppivatele ja käituvatele õpilastele
10) Kooli aastapäeval kandmine auraamatusse vastavalt reglemendile
11) direktori vastuvõtt õpilastele direktori kehtestatud tingimustel ja korras.
10. Esemete kasutamise viisid, mis toovad kaasa esemete hoiule võtmise kooli poolt (jõustus 01. septembril 2010. a.)
Koolitöötajal on õigus võtta ese hoiule, kui eset võidakse kasutada viisil, mis võib ohustada isikut ennast või teist isikut, mis võiks kaasa tuua teise isiku vigastamise, tapmise või võõra asja kahjustamise.
11. Kooli hoiule antud esemete hoiustamine ja nende tagastamise kord (jõustus 01. septembril 2010. a.)
11.1. Kooli hoiule antud esemete hoiustamisel ja nende tagastamisel lähtub kool. Võlaõigusseaduses § 883 – § 986 sätestatust.
11.2. Kooli hoiule antud eset hoiab direktor. Direktor, kellele ese on hoiule antud, peab hoidma eset selle säilimist tagaval viisil.
11.3. Mõjutusmeetme, milleks on eseme kooli hoiulevõtmine, rakendamise protokollimine on kohustuslik. Õpilasele, kellelt ese hoiule võetakse, väljastab direktor viivitamata eseme hoiulevõtmise protokolli koopia, milles märgitakse kooli nimetus, isiku andmed, kelle ese hoiule võetakse, hoiulevõtmise aeg ja põhjus, õiguslik alus, mõjutusmeetme rakendamise otsust sisaldava käskkirja number ning hoiulevõetava asja kirjeldus. Kui õpilane, kellelt ese hoiule võetakse, ei ole eseme omanik ega selle seaduslik valdaja või kui eset ei võetud hoiule isikult ning omanik või seaduslik valdaja on tuvastatav, teavitab direktor omanikku või seaduslikku esindajat eseme hoiulevõtmisest viivitamata.
11.4. Hoiulevõetud eseme omanikule või seaduslikule valdajale tagastatakse asi viivitamata pärast hoiulevõtmise aluse äralangemist.
11.5. Eseme hoiulevõtmiseks võib kasutada vahetut sundi nii kaua, kui see on eesmärgi saavutamiseks vältimatu.
12. Tugi- ja mõjutusmeetme rakendamisest teavitamise kord (jõustub 01. jaanuaril 2011. a.)
12.1. Tugi- ja mõjutusmeetme rakendamisest teavitamisel lähtub kool Haldusmenetluse seaduses § 25 – § 32 sätestatust, arvestades Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses § 58 sätestatut.
12.2. Tugi- ja mõjutusmeetme rakendamisest teavitatakse sõltuvalt rakendatavast meetmest õpilast ja tema vanemat direktori käskkirja ärakirja või õppenõukogu otsuse ärakirja kättetoimetamise kaudu.
13. Õpilaspileti kasutamise kord koolis (jõustus 01. septembril 2010. a.) 13.1 Õpilane kannab õpilaspiletit igapäevaselt koolis kaasas ja esitab dokumendi direktorile või õpetajatele nende nõudmisel.
14. Nõuded õpilase käitumisele (jõustus 17.jaanuarist 2011.a.)
14.1. Õpilane juhinduma käitumises õigus- ja haldusaktidest, samuti headest koometest ja tavadest ning riikliku õppekava üldosas sätestatud alusväärtustest, mis detailsemalt lahti kirjeldatud kooli õppekavas. Kui õpilane kahtleb, missugust käitumisviisi valida, pöördub ta, vältimaks nõuete rikkumist, nõu saamiseks õpetaja poole.
14.2. Põhikooli õpilane tähtsustab käitumisel üldinimlikke väärtusi (ausus, hoolivus, aukartus elu vastu, õiglus, inimväärikus, lugupidamine enda ja teiste vastu).
14.3. Põhikooli õpilane käitub eakohaselt, omandades kogemusi, mis muudavad tema käitumist eesmärgipärasemaks ning vastutades tegude tagajärgede eest.
14.4. Põhikooli õpilane oma käitumisega peab lugu klassist ja koolist, on viisakas, täidab lubadusi, ei naeruväärista kedagi, ei kiusa ega narri. Õpilane tunneb rõõmu liikumisest, loovast eneseväljendusest ja tegevusest, hoiab puhtust ja korda. Õpilane järgib kõlbelisi tõekspidamisi ning häid käitumistavasid.
15. Hindamise korraldus dubleerituna kooli õppekava üldosast.
Vastav kord sätestatakse kodukorras hiljemalt 01. septembriks 2011.a


tulundusühistu üldkoosoleku otsuste vaidlustamine
tühine otsus
osanike otsuste vaidlustamine
mittetulundusühingu üldkoosoleku otsuste vaidlustamine
kehtetuks tunnistatav otsus
Faktilise ühingujuhi vastutus juriidilise isiku ees
Juriidilise isiku juhatuse liikme vastutus võlausaldaja ees
Juriidilise isiku nimi ja selle kaitse
Mittetulundusühing ja sihtasutus
2-16-19017/101 Riigikohtu tsiviilkolleegium 05.06.2019
TsMS § 368 lg 1
TsÜS § 38 lg 1
TsÜS § 38 lg 2
TsÜS § 86
TÜS § 20 lg 4
TÜS § 52 1 lg 1 p 2
juriidilise isiku organi otsuse kehtetus
Eraõigusliku juriidilise isiku organi otsuse kehtetuks tunnistamise nõude esitamise võimalus tuleneb TsÜS § 38 lg-st 1 ja otsuse tühisuse tuvastamise nõude esitamise võimalus TsÜS § 38 lg-st 2 koostoimes TsMS § 368 lg-ga 1, mille kohaselt võib hageja esitada hagi õigussuhte olemasolu või puudumise tuvastamiseks, kui tal on sellise tuvastamise vastu õiguslik huvi. (p 15) Otsuse tühistamise ja kehtetuks tunnistamise nõue on samatähenduslikud (vt selle kohta ka Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 27. märtsi 2013. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-16-13, p 12). (p 16) Eraõigusliku juriidilise isiku organi otsuse kehtetuks tunnistamine on allutatud kohtulikule kontrollile. Kui isik esitab kohtusse hagi, paludes eraõigusliku juriidilise isiku organi otsuse tühistada, tuleb seda nõuet mõista nii, et hageja on eelkõige esitanud otsuse kehtetuks tunnistamise nõude TsÜS § 38 lg 1 tähenduses. (p 16.2) Kui hageja on alguses esitanud otsuse tühisuse tuvastamise nõude ja soovib hiljem samadele rikkumistele tuginedes esitada ka otsuse kehtetuks tunnistamise nõude (või ka vastupidi), tuleb tema haginõuet käsitada ühtse, puudustega otsusest vabanemisele suunatud nõudena ja selliselt ka menetleda (vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 11. juuni 2014. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-55-14, p 31). (p 17) Kui hageja palub hagis eraõigusliku juriidilise isiku organi otsuse kehtetuks tunnistada (tühistada), siis on kohtul õigus otsuse kehtetuks tunnistamise nõude asemel rahuldada ka otsuse tühisuse tuvastamise nõue, eeldusel et asjaolude järgi, mis hageja on otsuse vaidlustamisel kohtu ette toonud, on otsus tühine. (p 17.1) Eraõigusliku juriidilise isiku organi otsuse vaidlustamise menetluses esitatava vastuväite eesmärgiks on eelkõige õiguskindluse tagamine ja teistele koosolekul osalevatele liikmetele märkuandmine, et kavatsetakse hääletustulemusega mitte nõustuda ning vastuvõetud otsus hiljem vaidlustada. See tähendab, et kui isik ei lase vastuväidet protokollida, nõustub ta hääletamistulemuse ja otsuse seaduslikkusega ja hilisem otsuse vaidlustamine oleks käsitatav vastuolulise käitumisena, mis on hea usu põhimõttest tulenevalt lubamatu. (p 35) Olukorras, kus ühistust juhatuse otsusega väljaarvatud liige vaidlustab üldkoosolekul juhatuse tehtud väljaarvamisotsust sisulistel põhjustel, ei pea ta üldkoosoleku otsuse kehtetuks tunnistamise nõudeõiguse säilitamiseks esitama üldkoosolekul eraldi vastuväidet otsusele, kuna vastuväite saab lugeda esitataks juba sellega, et isik on väljaarvamise kohta tehtud juhatuse otsuse sisulistel põhjustel vaidlustanud. (p 36)
Eraõigusliku juriidilise isiku organi otsuse kehtetuks tunnistamise nõude esitamise võimalus tuleneb TsÜS § 38 lg-st 1 ja otsuse tühisuse tuvastamise nõude esitamise võimalus TsÜS § 38 lg-st 2 koostoimes TsMS § 368 lg-ga 1, mille kohaselt võib hageja esitada hagi õigussuhte olemasolu või puudumise tuvastamiseks, kui tal on sellise tuvastamise vastu õiguslik huvi. (p 15) Otsuse tühistamise ja kehtetuks tunnistamise nõue on samatähenduslikud (vt selle kohta ka Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 27. märtsi 2013. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-16-13, p 12). (p 16) Eraõigusliku juriidilise isiku organi otsuse kehtetuks tunnistamine on allutatud kohtulikule kontrollile. Kui isik esitab kohtusse hagi, paludes eraõigusliku juriidilise isiku organi otsuse tühistada, tuleb seda nõuet mõista nii, et hageja on eelkõige esitanud otsuse kehtetuks tunnistamise nõude TsÜS § 38 lg 1 tähenduses. (p 16.2) Kui hageja on alguses esitanud otsuse tühisuse tuvastamise nõude ja soovib hiljem samadele rikkumistele tuginedes esitada ka otsuse kehtetuks tunnistamise nõude (või ka vastupidi), tuleb tema haginõuet käsitada ühtse, puudustega otsusest vabanemisele suunatud nõudena ja selliselt ka menetleda (vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 11. juuni 2014. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-55-14, p 31). (p 17) Kui hageja palub hagis eraõigusliku juriidilise isiku organi otsuse kehtetuks tunnistada (tühistada), siis on kohtul õigus otsuse kehtetuks tunnistamise nõude asemel rahuldada ka otsuse tühisuse tuvastamise nõue, eeldusel et asjaolude järgi, mis hageja on otsuse vaidlustamisel kohtu ette toonud, on otsus tühine. (p 17.1) Eraõigusliku juriidilise isiku juhtorgani otsuse heade kommete vastasuse hindamisel kohaldatakse samu põhimõtteid nagu tehingu heade kommete vastasuse hindamisel. (p 26) Heade kommete vastasus eraõigusliku juriidilise isiku juhtorgani otsuse tühisuse alusena saab vähemalt üldjuhul tulla kõne alla siis, kui heade kommete vastasus seostub otsuse sisuga ehk sellega, mida otsustati. (p 27)
Eraõigusliku juriidilise isiku organi otsuse kehtetuks tunnistamise nõude esitamise võimalus tuleneb TsÜS § 38 lg-st 1 ja otsuse tühisuse tuvastamise nõude esitamise võimalus TsÜS § 38 lg-st 2 koostoimes TsMS § 368 lg-ga 1, mille kohaselt võib hageja esitada hagi õigussuhte olemasolu või puudumise tuvastamiseks, kui tal on sellise tuvastamise vastu õiguslik huvi. Tulundusühistu üldkoosoleku otsuse kehtetuks tunnistamist reguleerib seejuures erinormina TÜS § 52 ja sama otsuse tühisust TÜS § 521. (p 15) Otsuse tühistamise ja kehtetuks tunnistamise nõue on samatähenduslikud (vt selle kohta ka Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 27. märtsi 2013. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-16-13, p 12). (p 16) Eraõigusliku juriidilise isiku organi otsuse kehtetuks tunnistamine on allutatud kohtulikule kontrollile. Kui isik esitab kohtusse hagi, paludes eraõigusliku juriidilise isiku organi otsuse tühistada, tuleb seda nõuet mõista nii, et hageja on eelkõige esitanud otsuse kehtetuks tunnistamise nõude TsÜS § 38 lg 1 tähenduses. (p 16.2) Kui hageja on alguses esitanud otsuse tühisuse tuvastamise nõude ja soovib hiljem samadele rikkumistele tuginedes esitada ka otsuse kehtetuks tunnistamise nõude (või ka vastupidi), tuleb tema haginõuet käsitada ühtse, puudustega otsusest vabanemisele suunatud nõudena ja selliselt ka menetleda (vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 11. juuni 2014. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-55-14, p 31). (p 17) Kui hageja palub hagis eraõigusliku juriidilise isiku organi otsuse kehtetuks tunnistada (tühistada), siis on kohtul õigus otsuse kehtetuks tunnistamise nõude asemel rahuldada ka otsuse tühisuse tuvastamise nõue, eeldusel et asjaolude järgi, mis hageja on otsuse vaidlustamisel kohtu ette toonud, on otsus tühine. (p 17.1) Tulundusühistu liikmete üldkoosoleku otsuse tühisust vastuolu tõttu heade kommetega reguleerib erinormina TÜS § 521 lg 1 p 2. (p 24) Eraõigusliku juriidilise isiku juhtorgani otsuse heade kommete vastasuse hindamisel kohaldatakse samu põhimõtteid nagu tehingu heade kommete vastasuse hindamisel. (p 26) Heade kommete vastasus eraõigusliku juriidilise isiku juhtorgani otsuse tühisuse alusena saab vähemalt üldjuhul tulla kõne alla siis, kui heade kommete vastasus seostub otsuse sisuga ehk sellega, mida otsustati. Sama kohaldub ka tulundusühistu organite otsuste kohta. (p 27) Otsus, mille tegemisel on rikutud põhikirja sätteid, ei ole TÜS § 521 lg 1 p 2 järgi heade kommete vastasuse tõttu tühine, kuid võib olla TÜS § 52 lg 1 järgi kehtetuks tunnistatav. (p 28)
Olukorras, kus tulundusühistu liige on ühistust juhatuse otsusega välja arvatud ja ta on väljaarvamise kohta tehtud juhatuse otsuse vaidlustanud, esitades kaebuse üldkoosolekule, on liikmel pärast seda, kui üldkoosolek ei ole juhatuse otsust tühistanud, õigus esitada kohtusse hagi nii juhatuse kui ka üldkoosoleku otsuse tühisuse tuvastamiseks või kehtetuks tunnistamiseks. (p 21) TÜS § 20 lg 4 kolmas lause reguleerib olukorda, kus ühistu liige vaidlustab väljaarvamisotsust, mille on teinud üldkoosolek, mitte aga olukorda, kus ühistu liige vaidlustab üldkoosoleku otsust, millega üldkoosolek jättis juhatuse tehtud väljaarvamisotsuse muutmata. (p 22)


Jahiuluki ebaseadusliku hukkamise või jahiuluki elupaiga hävitamise või kahjustamisega keskkonnale tekitatud kahju määrad – Riigi Teataja
Jahiuluki ebaseadusliku hukkamise või jahiuluki elupaiga hävitamise või kahjustamisega keskkonnale tekitatud kahju määrad
Jahiuluki ebaseadusliku hukkamise või jahiuluki elupaiga hävitamise või kahjustamisega keskkonnale tekitatud kahju määrad - sisukord
1 JAHIULUKI EBASEADUSLIKU HUKKAMISEGA KESKKONNALE TEKITATUD KAHJU MÄÄRAD
§ 1 Jahiuluki ebaseaduslik hukkamine
§ 2 Jahiuluki ebaseadusliku hukkamisega keskkonnale tekitatud kahju määrad
§ 3 Jahiuluki ebaseadusliku hukkamisega keskkonnale tekitatud kahju arvestamine
2 JAHIULUKI ELUPAIGA HÄVITAMISE VÕI KAHJUSTAMISEGA KESKKONNALE TEKITATUD KAHJU MÄÄRAD
§ 4 Jahiuluki elupaik
§ 5 Jahiulukite elupaiga hävitamine või kahjustamine
§ 6 Jahiulukite elupaiga hävitamise või kahjustamisega keskkonnale tekitatud kahju arvestamine
Vastu võetud 12.02.2003 nr 48
RT I 2003, 16, 93
Määrus kehtestatakse «Jahiseaduse» § 56 alusel.
1. peatükk JAHIULUKI EBASEADUSLIKU HUKKAMISEGA KESKKONNALE TEKITATUD KAHJU MÄÄRAD
§ 1. Jahiuluki ebaseaduslik hukkamine
Jahiuluki ebaseaduslikuks hukkamiseks käesoleva määruse tähenduses loetakse jahiuluki isendi hukkamist või jahilinnu muna korjamist, kui selle tegevusega kaasneb seaduse või seaduse alusel antud õigusakti nõuete rikkumine.
§ 2. Jahiuluki ebaseadusliku hukkamisega keskkonnale tekitatud kahju määrad
Jahiuluki ebaseadusliku hukkamisega keskkonnale tekitatud kahju määrad (edaspidi kahjumäär) jahiuluki ühe isendi kohta on järgmised:
Jahiuluki nimetus
Kahjumäär isendi
kohta (eurodes)
Eestikeelne tavanimetus Teaduslik nimetus
Pruunkaru Ursus arctos 2000
Ilves Felis lynx 960
Põder Alces alces 770
Punahirv Cervus elaphus 770
Metskits Capreolus capreolus 385
Metssiga Sus scrofa 385
Hunt Canis lupus 385
Mäger Meles meles 96
Jänes Lepus sp. 64
Punarebane Vulpes vulpes 32
Kobras Castor fiber 32
Metsnugis Martes martes 32
Tuhkur Mustela putorius 32
Valgepõsk-lagle Branta leucopsis 39
Rabahani Anser fabalis 39
Suur-laukhani Anser albifrons 39
Hallhani Anser anser 39
Laanepüü Bonasa bonasia 20
Nurmkana Perdix perdix 20
Hallhaigur Ardea cinerea 20
Viupart Anas penelope 20
Rääkspart Anas strepera 20
Piilpart Anas crecca 20
Sinikael-part Anas platyrhynchos 20
Soopart Anas acuta 20
Rägapart Anas querquedula 20
Luitsnokk-part Anas clypeata 20
Punapea-vart Aythya ferina 20
Tuttvart Aythya fuligula 20
Merivart Aythya marila 20
Hahk Somateria mollissima 20
Aul Clangula hyemalis 20
Mustvaeras Melanitta nigra 20
Sõtkas Bucephala clangula 20
Lauk Fulica atra 20
Metskurvits Scolopax rusticola 20
Tikutaja Gallinago gallinago 20
Kaelustuvi Columba palumbus 20
Naerukajakas Larus ridibundus 10
Hõbekajakas Larus argentatus 10
Merikajakas Larus marinus 10
Kalakajakas Larus canus 10
Ronk Corvus corax 10
Künnivares Corvus frugilegus 3,20
Hallrästas Turdus pilaris 3,20
§ 3. Jahiuluki ebaseadusliku hukkamisega keskkonnale tekitatud kahju arvestamine
(1) Kui jahiuluki isendi hukkas jahipidamisõiguseta isik või ta hukati kohas, mis ei kuulu jahiloa väljaandja jahipiirkonda, samuti kui jahil hukati rohkem loomi kui oli jahiloaga lubatud või kui suuruluki küttimise loale jäeti suuruluki hukkamise kohta vastav märkus tegemata, arvestatakse keskkonnale tekitatud kahju §-s 2 sätestatud kahjumäära järgi, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud juhul.
(2) Jahiuluki tiine isendi või jahilinnu isendi pesitsusajal hukkamise korral arvutatakse keskkonnale tekitatud kahju §-s 2 toodud kahjumäära kolmekordses ulatuses.
(3) Jahilinnu pesitsusaeg käesoleva määruse tähenduses on ajavahemik 1. aprillist kuni 31. juulini.
(4) Suurulukiküttimise loal märgitust erinevas vanuses või erinevast soost suuruluki küttimisel keskkonnale tekitatud kahju hüvitamist ei nõuta.
(5) Jahiuluki ebaseadusliku hukkamisega keskkonnale tekitatud kahju suuruse kohta koostab «Jahiseaduse» § 55 lõikes 1 nimetatud isik määruse lisas esitatud vormi kohase akti.
2. peatükk JAHIULUKI ELUPAIGA HÄVITAMISE VÕI KAHJUSTAMISEGA KESKKONNALE TEKITATUD KAHJU MÄÄRAD
§ 4. Jahiuluki elupaik
Jahiuluki elupaik käesoleva määruse tähenduses on piirkond, kus loomad püsivalt elavad, samuti imetajate urud ja imetajate ning lindude pesad ja perioodilise koondumise paigad.
§ 5. Jahiulukite elupaiga hävitamine või kahjustamine
(1) Jahiuluki elupaiga hävitamine käesoleva määruse tähenduses on elupaiga muutmine ulukile elamiskõlbmatuks. Jahiuluki elupaiga kahjustamine on elupaiga tingimuste ebasoodsamaks muutmine (varje-, sigimis- või toitumistingimuste halvendamine), välja arvatud lõikes 2 nimetatud juhul.
(2) Õiguspärase jahipidamise käigus jahiuluki uru lahtikaevamist, kopra pesa, uru või tammi lammutamist, samuti seaduspärast tegevust jahiulukikahjustuste kõrvaldamiseks ei loeta jahiuluki elupaiga hävitamiseks ega kahjustamiseks.
§ 6. Jahiulukite elupaiga hävitamise või kahjustamisega keskkonnale tekitatud kahju arvestamine
(1) Jahiuluki elupaiga hävitamise või kahjustamise korral arvestatakse keskkonnale tekitatud kahju sõltuvalt uluki elupaiga taastamiseks tegelikult tehtud kulutustest järgmiselt:
1) uruloomade (rebane, kährik, mäger) urusüsteemi hävitamise või kahjustamise korral kuni 96 eurot;
2) kopra urusüsteemi või pesa hävitamise korral kuni 32 eurot;
3) kopratammi hävitamise korral kuni 20 eurot.
(2) Jahilinnu pesa kahjustamise või jahilinnu munade ebaseadusliku kogumise korral arvestatakse keskkonnale tekitatud kahju vastava linnu eest kehtestatud kahjumäära pooles ulatuses ühe muna kohta või kui munade arvu ei ole võimalik kindlaks teha, siis kolmekordses ulatuses ühe pesa kohta.
Vabariigi Valitsuse 12. veebruari 2003. a määruse nr 48 «Jahiuluki ebaseadusliku hukkamise või jahiuluki elupaiga hävitamise või kahjustamisega keskkonnale tekitatud kahju määrad»


Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise tingimused ja kord
Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise tingimused ja kord - sisukord
§ 5 Konkursi tähtaja pikendamine
3 Komisjoni moodustamine ja kokkukutsumine
§ 6 Komisjoni moodustamine
§ 7 Komisjoni kokkukutsumine
§ 17 Konkursi luhtumine
§ 18 Otsuse vaidlustamine
§ 19 Töölepingu sõlmimine
RT IV, 12.06.2018, 47
Vastu võetud 05.06.2018 nr 24
Määrus antakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lõike 1 punkti 3, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 71 lõike 6, huvikooli seaduse § 15 lõike 1, koolieelse lasteasutuse seaduse § 21 lõike 5 ja Põhja-Pärnumaa Vallavolikogu 21. veebruari 2018 määruse nr 6 „Pädevuse delegeerimine“ § 1 lõike 1 punkti 5 ja § 3 lõike 1 punkti 4 alusel.
Määrusega kehtestatakse munitsipaalharidusasutuse (edaspidi haridusasutuse) direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava avaliku konkursi läbiviimise tingimused ja kord.
(1) Konkursi haridusasutuse direktori vaba ametikoha täitmiseks kuulutab välja Põhja-Pärnumaa Vallavalitsus kui ametiasutus (edaspidi vallavalitsus vastavas käändes).
(2) Konkurss kuulutatakse välja, kui haridusasutuse direktori ametikoht on vaba.
(1) Konkursi väljakuulutamise kohta avaldatakse teade vähemalt ühes üleriigilises lehes või selle veebiväljaandes, arvestusega, et konkursil osalejal (edaspidi kandidaat) oleks alates konkursiteate ajalehes avaldamise päevast avalduse esitamiseks aega vähemalt kaks nädalat.
(2) Konkursist saab osa võtta isik, kelle avaldus koos teiste konkursiteates nõutavate dokumentidega laekub komisjonile hiljemalt konkursiteates märgitud tähtajaks.
(3) Kandidaatide dokumendid registreeritakse vastavalt vallavalitsuse teabehalduse korrale ning edastatakse hiljemalt konkursiteates märgitud avalduste esitamise tähtajale järgneva tööpäeva jooksul konkursikomisjoni esimehele.
§ 5. Konkursi tähtaja pikendamine
(1) Kui konkursile ei laekunud tähtajaliselt ühtegi avaldust, pikendab vallavalitsus konkursi tähtaega.
(2) Vallavalitsusel on õigus ka muudel kaalukatel põhjustel pikendada konkursi tähtaega või kuulutada konkurss luhtunuks.
3. peatükk Komisjoni moodustamine ja kokkukutsumine
§ 6. Komisjoni moodustamine
(1) Vallavalitsuse moodustatud komisjon on vähemalt viieliikmeline ning selle koosseisu kuuluvad:
4) õppenõukogu või pedagoogilise nõukogu poolt volitatud pedagoogide esindaja;
5) vallavolikogu haridus- ja noorsookomisjoni esindaja.
(2) Vajadusel kaasatakse konkursikomisjoni koosseisu ka teisi isikuid või vastava valdkonna spetsialiste.
§ 7. Komisjoni kokkukutsumine
Komisjoni koosoleku kutsub kokku komisjoni esimees, teatades komisjoni liikmetele kirjalikult komisjoni toimumise aja ja koha vähemalt kolm tööpäeva ette.
(2) Komisjoni koosolekut juhatab komisjoni esimees ning protokollib komisjoni sekretär. Komisjoni liikme eriarvamus kantakse protokolli. Protokollile kirjutavad alla komisjoni esimees ja sekretär.
(3) Komisjon võib kasutada kandidaatide dokumentide hindamisel eksperte.
(1) Komisjoni esimese koosoleku kutsub komisjoni esimees kokku kümne tööpäeva jooksul alates konkursiteates märgitud avalduste esitamise tähtajast.
(2) Komisjoni esimene koosolek ja dokumendivoorud võivad toimuda elektrooniliselt Interneti vahendusel koosolekut kokku kutsumata.
1) valitakse komisjoni sekretär;
2) kuulatakse ära või saadetakse elektrooniliselt komisjoni esimehe ülevaade saabunud avaldustest ning ettepanekud konkursi edasise korraldamise kohta;
3) viiakse läbi konkursi dokumendivoor (sh kontrollitakse kandidaatide karistusregistri väljavõtet);
4) kehtestatakse kandidaatide järgmine hindamise viis (vestlusvoor, otsustatakse eeldatav hindamisvoorude arv);
5) määratakse komisjoni järgmise koosoleku toimumise aeg ja koht;
6) otsustatakse teisi komisjoni pädevusse kuuluvaid küsimusi.
(5) Dokumendivoorus ametikohale mittevastavaks tunnistatakse kandidaat, kes ei vasta haridus- ja teadusministri määrusega direktorile kehtestatud kvalifikatsiooninõuetele, ning selle poolt peavad hääletama kõik koosolekust osavõtvad komisjoni liikmed.
(6) Ametikohale mittevastavaks tunnistatud kandidaatidele teatab sekretär komisjoni otsusest kirjalikult kolme tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast.
(7) Komisjon ei avalikusta kandidaatide nimesid ja eraelulisi andmeid.
Vestlusvooru lubatud kandidaatidele saadab komisjoni sekretär välja kirjaliku teate, milles märgitakse kandidaatide vestlusele kutsumise täpne aeg ja koht arvestusega, et kandidaadid saaksid teate kätte vähemalt üks nädal enne komisjoni koosolekut.
(2) Vestlusvooruks kokku kutsutud komisjoni koosolek on kinnine.
(3) Kandidaat võtab komisjoni koosolekust osa ainult vestluse ajal.
Komisjon on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtavad osa peale komisjoni esimehe ja sekretäri vähemalt pooled komisjoni liikmed. Interneti vahendusel toimuvast koosolekust peavad osa võtma kõik komisjoni liikmed.
(1) Komisjon valib direktori vestlusvooruks kokku kutsutud kinnisel koosolekul.
(2) Komisjon võtab otsused vastu salajasel hääletusel. Igal komisjoni liikmel on üks hääl.
(3) Valituks osutub kandidaat, kelle poolt hääletab üle poole koosolekul kohal viibivatest komisjoni liikmetest. Hääletamise ajal viibivad ruumis ainult komisjoni liikmed.
(1) Kui ükski kandidaat ei kogunud nõutavat häälte arvu, viiakse samal koosolekul läbi kordushääletus enam hääli saanud kandidaatide vahel.
(3) Kui kordushääletusel ei kogu ükski kandidaat nõutavat häälte arvu, loetakse konkurss luhtunuks.
(2) Mittevalituks ja koosolekule mitteilmunuks tunnistatud kandidaatidele saadab komisjoni sekretär kirjaliku teate komisjoni otsuse kohta kolme tööpäeva jooksul otsuse tegemisest.
(3) Ametikohale valituks tunnistatud kandidaadi kohta esitab komisjoni esimees vallavalitsusele ettepaneku töölepingu sõlmimiseks.
§ 17. Konkursi luhtumine
3) ükski kandidaat ei kogunud hääletusel nõutavat häälte arvu;
4) ühegi konkursitingimustele vastava kandidaadiga ei sõlmita töölepingut (kandidaat võtab avalduse tagasi)
(2) Kui konkurss loetakse luhtunuks, kuulutab vallavalitsus hiljemalt kahe kuu jooksul välja uue konkursi või määrab direktori kohusetäitja kuni ametikoha täitmiseni konkursi korras.
§ 18. Otsuse vaidlustamine
(1) Kui kandidaat ei nõustu komisjoni otsusega, on tal õigus esitada viie tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevale järgnevast päevast kaebus vallavanemale.
(2) Vallavanem vaatab kaebuse läbi hiljemalt kahe nädala jooksul.
(3) Vallavanemal on õigusteha järgmine otsus:
§ 19. Töölepingu sõlmimine
(1) Komisjon esitab kandidaadi ametisse kinnitamiseks vallavalitsusele. Vallavalitsus kinnitab direktori ametisse.
(2) Vallavanem sõlmib direktoriga töölepingu ühe kuu jooksul, kuid mitte enne kui viie tööpäeva möödudes komisjoni otsuse tegemise päevast.
(3) Vallavanem ei sõlmi esitatud kandidaadiga töölepingut, kui:
1) kandidaat loobus kirjaliku avalduse alusel direktori ametikohale tööle asumast;
2) enne töölepingu sõlmimist ilmnevad seaduses sätestatud asjaolud, mis välistavad esitatud kandidaadiga töölepingu sõlmimise;
3) kandidaat ei ilmunud määratud tähtajal töölepingut sõlmima, välja arvatud juhul, kui töölepingu sõlmimine lükkus edasi kuni kümneks kalendripäevaks kandidaadi haiguse tõttu või ootamatult tekkinud isiklikel või perekondlikel põhjustel ning kui kandidaat oli nendest viivitamatult teatanud.
(4) Kui vallavanem ei sõlmi esitatud kandidaadiga lõikes 3 nimetatud asjaoludel töölepingut, korraldab komisjon käesolevas korras sätestatud tingimustel uue hääletuse, valides ametikohale vastavaks tunnistatud kandidaatide hulgast direktori ametikohale esitamiseks uue kandidaadi. Kui uuel hääletusel ei kogu ükski kandidaat nõutavat häälte arvu, kuulutatakse välja uus konkurss või või määratakse direktori kohusetäitja kuni ametikoha täitmiseni konkursi korras.
1) Halinga Vallavalitsuse 28.08.2012 määrus nr 10 „Direktori ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise kord“ (RT IV, 10.10.2013, 12);
2) Vändra Alevivalitsuse 15.09.2010 määrus nr 4 „Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi tingimused ja kord“ (RT IV, 03.07.2013, 15).


text:
Matusetoetuse maksmise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Matusetoetuse maksmise tingimused ja kord
Matusetoetuse maksmise tingimused ja kord - sisukord
§ 2 Matusetoetus ja selle saamise õigus
§ 4 Matusetoetuse määramine ja määramata jätmine
§ 5 Matusetoetuse maksmine ja tagasinõudmine
§ 6 Matusetoetuse suurus ja finantseerimine
RT IV, 12.07.2019, 7
Vastu võetud 30.01.2018 nr 5
RT IV, 08.02.2018, 9
jõustumine 11.02.2018, rakendatakse alates 1.01.2018
28.03.2019 RT IV, 06.04.2019, 3 09.04.2019
27.06.2019 RT IV, 12.07.2019, 2 15.07.2019
Määrus sätestab matusetoetuse määramise ja maksmise tingimused ning korra Sillamäe linnas.
§ 2. Matusetoetus ja selle saamise õigus
(1) Matusetoetus on matuse kulude osaliseks kompenseerimiseks matuse korraldajale makstav ühekordne sotsiaaltoetus.
(2) Matusetoetust makstakse isikule, kes kannab matuse korraldamise kulu rahvastikuregistri järgi Sillamäe linna elaniku surma korral.
(3) Tundmatu või omasteta surnud isiku matused korraldab ja kannab matuse korraldamise kulu Sillamäe Linnavalitsus (edaspidi linnavalitsus).
(4) Matusetoetust makstakse ka isikule, kelle elukoht rahvastikuregistri andmetel on Sillamäe linn ning kes taotleb matusetoetust isiku matmise kuludeks, kellel puudus rahvastikuregistrijärgne elukoht või kelle eest ei olnud võimalik saada matusetoetust teisest kohaliku omavalitsuse üksusest.
[RT IV, 06.04.2019, 3 - jõust. 09.04.2019]
Matusetoetuse taotlemiseks esitab matuseid korraldav isik kirjaliku taotluse linnavalitsuse sotsiaalhoolekande osakonda, milles märgib enda ees- ja perekonnanime, isikukoodi, pangakonto numbri, kontaktandmed ning surnu nime ja isikukoodi. Taotlusele lisatakse taotleja isikut tõendava dokumendi koopia.
[RT IV, 12.07.2019, 2 - jõust. 15.07.2019]
§ 4. Matusetoetuse määramine ja määramata jätmine
(1) Matusetoetus määratakse kui matusetoetuse avaldus on esitatud kuue kuu jooksul surmapäevast või surma registreerimisest arvates.
(2) Andmed matusetoetuse määramise ja maksmise kohta kantakse sotsiaalteenuste ja -toetuste andmeregistrisse.
(3) Matusetoetus määratakse või jäetakse määramata linnavalitsuse sotsiaalhoolekande osakonna ametniku otsuse alusel.
(4) Maatusetoetust ei määrata, kui:
1) käesoleva määrusega kehtestatud nõudeid ei ole täidetud;
2) käsitletava surmajuhtumi korral on matusetoetus juba eelnevalt määratud;
3) isik on saanud matusetoetust teisest kohaliku omavalitsuse üksusest.
(5) Isik, kes leiab, et matusetoetuse määramisel või määramata jätmisel on rikutud tema õigusi või piiratud tema vabadusi, võib esitada vaide „Haldusmenetluse seaduses“ sätestatud korras või kaebuse „Halduskohtumenetluse seadustikus“ sätestatud korras.
§ 5. Matusetoetuse maksmine ja tagasinõudmine
(1) Määratud matusetoetus kantakse matuseid korraldava isiku pangakontole.
(2) Kui pärast matusetoetuse väljamaksmist selgub, et toetuse määramise aluseks olevad tingimused ei olnud täidetud või matusetoetuse saaja esitas valeandmeid, on linnavalitsuse sotsiaalhoolekande osakonna ametnikul õigus tasaarveldada aluseta makstud toetus väljamaksmisele kuuluva toetusega või nõuda aluseta väljamakstud toetus tagasi.
§ 6. Matusetoetuse suurus ja finantseerimine
(1) Toetus määratakse summas 250 eurot.
(2) Matusetoetust finantseeritakse riigieelarvest Sillamäe linna eelarve kaudu.
(2) Määrust rakendatakse alates 1. jaanuarist 2018. a.

matches:
§ 2
§ 4
§ 5
§ 6
§ 2
§ 4
§ 5
§ 6


text:
Jäätmete, sealhulgas ohtlike jäätmete nimistu – Riigi Teataja
Jäätmete, sealhulgas ohtlike jäätmete nimistu - sisukord
§ 2 Nimistu ülesehitus
§ 3 Nimistu jaotised
Jäätmete, sealhulgas ohtlike jäätmete nimistu1
Vastu võetud 06.04.2004 nr 102
RT I 2004, 23, 155
21.07.2006 RT I 2006, 35, 269 30.07.2006
Määrus kehtestatakse «Jäätmeseaduse» § 2 lõike 4 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse jäätmete, sealhulgas ohtlike jäätmete nimistu (edaspidi nimistu) vastavalt lisale.
(2) Asja esinemine nimistus ei tähenda alati selle kuulumist jäätmete hulka. Asja loetakse jäätmeks siis, kui see vastab «Jäätmeseaduse» § 2 lõigetes 1–3 sätestatule.
(3) Nimistus on ohtlike jäätmete koodinumbrid tähistatud tärniga.
(4) Ohtlike ainetena käsitatakse nimistus aineid, mis vastavad «Kemikaaliseaduse» (RT I 1998, 47, 697; 1999, 45, 512; 2002, 53, 336; 61, 375; 63, 387; 2003, 23, 144; 51, 352; 75, 499; 88, 591) § 5 lõikes 1 sätestatule.
§ 2. Nimistu ülesehitus
Jäätmeliigid on nimistus määratud kuuekohaliste koodinumbritega ja kahe- ning neljakohaliste nimistu jaotiste ja alajaotiste koodinumbritega, mis tähistavad kolme liigitustasandit. Iga jäätmeliigi käsitlemisel peab viitama ka kõrgemalseisvale liigitustasandile.
§ 3. Nimistu jaotised
(1) Jäätmete liigitamisel lähtutakse jäätmete tekkevaldkonnast, mida kirjeldavad lisas toodud jaotisekoodid 01–12 või 17–20, ning valitakse jäätmeliigi kuuekohaline koodinumber (välja arvatud numbriga 99 lõppevad koodinumbrid, millega tähistatakse alajaotisesse kuuluvaid, kuid nimistus otseselt nimetamata jäätmeliike). Mõnes tootmisvaldkonnas võib tekkida ka mitmesse jaotisesse või alajaotisesse liigitatavaid jäätmeid.
(2) Kui jaotistes 01–12 või 17–20 ei leidu jäätmete jaoks sobivat koodi, tuleb seda otsida jaotisest 13, 14 või 15.
(3) Liigiti kogutud pakendijäätmed, sealhulgas olmepakendijäätmed ja mitmesugustest materjalidest pakendijäätmete segud, liigitatakse alajaotise 15 01 järgi.
(4) Kui lõigetes 1–3 nimetatud jaotistes sobivat jäätmeliiki ei leidu, liigitatakse jäätmed jaotisesse 16.
(5) Kui jäätmed ei kuulu ka jaotisesse 16, kasutatakse lõikes 1 nimetatud numbriga 99 lõppevat koodinumbrit, mis jäätmetekke valdkonnale kõige paremini sobib.
1Euroopa Komisjoni otsus 2000/532/EÜ, millega asendatakse otsus 94/3/EÜ (millega kehtestatakse jäätmeid käsitleva nõukogu direktiivi 75/442/EMÜ artikli 1 punkti a kohaselt jäätmete nimistu) ja nõukogu otsus 94/904/EÜ (millega kehtestatakse ohtlikke jäätmeid käsitleva nõukogu direktiivi 91/689/EMÜ artikli 1 lõike 4 kohaselt ohtlike jäätmete nimistu) (EÜT L 226, 6. 09. 2000, lk 3–24), muudetud otsustega 2001/118/EÜ (EÜT L 47, 16. 02. 2001, lk 1–31); 2001/119/EÜ (EÜT L 47, 16. 02. 2001, lk 32); 2001/573/EÜ (EÜT L 203, 28. 07. 2001, lk 18–19)
[RT I 2006, 35, 269 - jõust. 30.07.2006]
Vabariigi Valitsuse 6. aprilli 2004. a määruse nr 102 «Jäätmete, sealhulgas ohtlike jäätmete nimistu»
NIMISTU JAOTISEKOODID
Maavarade ja maa-ainese uuringutel, kaevandamisel ning füüsikalisel ja keemilisel töötlemisel tekkinud jäätmed
Põllumajanduses, aianduses, vesiviljeluses, metsanduses, jahinduses ja kalapüügil ning toiduainete valmistamisel ja töötlemisel tekkinud jäätmed
Puidu töötlemisel, plaatide ja mööbli ning tselluloosi, paberi ja kartongi tootmisel tekkinud jäätmed
Naha-, karusnaha- ja tekstiilitööstusjäätmed
Nafta ja õli rafineerimisel ning fraktsioneerimisel, maagaasi puhastamisel ja kivisöe ning põlevkivi utmisel tekkinud jäätmed
Pinnakatete (värvide, lakkide ja klaasjate emailide), liimide, hermeetikute ja trükivärvide valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed
Metallide ja muude materjalide pinnatöötlusel ja pindamisel ning värviliste metallide hüdrometallurgiaprotsessides tekkinud jäätmed
Metallide ja plastide mehaanilisel vormimisel ning füüsikalisel ja mehaanilisel pinnatöötlemisel tekkinud jäätmed
Õli- ja vedelkütusejäätmed (välja arvatud toiduõlid ning jaotistes 05, 12 ja 19 nimetatud jäätmed)
Orgaaniliste lahustite, külmutusagensi- ja vahu- või aerosoolikandegaasijäätmed (välja arvatud jaotistes 07 ja 08 nimetatud jäätmed)
Pakendijäätmed; nimistus mujal nimetamata absorbendid, puhastuskaltsud, filtermaterjalid ja kaitseriietus
Ehitus- ja lammutuspraht (sealhulgas saastunud maa-aladelt eemaldatud pinnas)
Inimeste ja loomade tervishoiul või sellega seonduvatel uuringutel tekkinud jäätmed (välja arvatud köögi- ja sööklajäätmed, mis ei ole tervishoiuga otseselt seotud)
Jäätmekäitlusettevõtete, ettevõtteväliste reoveepuhastite ning joogi- ja tööstusvee käitlemisel tekkinud jäätmed
Olmejäätmed (kodumajapidamisjäätmed ja samalaadsed kaubandus-, tööstus- ja ametiasutusjäätmed), sealhulgas liigiti kogutud jäätmed
Maakide kaevandamisjäätmed
Mittemaaksete maavarade kaevandamisjäätmed
Metalle sisaldavate maavarade füüsikalise ja keemilise töötlemise jäätmed
Sulfiidsete maakide hapettekitavad töötlemisjäägid («sabad»)
Muud ohtlikke aineid sisaldavad maagitöötlemisjäägid
Maagitöötlemisjäägid, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 01 03 04 ja 01 03 05
Muud metalle sisaldavate maavarade füüsikalisel ja keemilisel töötlemisel tekkinud ohtlikke aineid sisaldavad jäätmed
Tolmjad ja pulbrilised jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 01 03 07
Alumiiniumoksiidi tootmises tekkinud «punane hiib», mida ei ole nimetatud koodinumbriga 01 03 07
Mittemaaksete maavarade füüsikalise ja keemilise töötlemise jäätmed
Mittemaaksete maavarade füüsikalisel ja keemilisel töötlemisel tekkinud ohtlikke aineid sisaldavad jäätmed
Kruusajäätmed ja kivipuru, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 01 04 07
Liiva- ja savijäätmed
Tolmjad ja pulbrilised jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 01 04 07
Potase ja kivisoola töötlemisjäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 01 04 07
Töötlemisjäägid («sabad») ja muud mineraalide pesemisel ja puhastamisel tekkinud jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 01 04 07
Kivilõikamisel ja -saagimisel tekkinud jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 01 04 07, sh paekivi (nt lubjakivi, dolomiidi) töötlemisel tekkinud jäätmed
Puurimishiivad ja muud puurimisjäätmed
Mageveepuurimishiivad ja -jäätmed
Õli sisaldavad puurimishiivad ja -jäätmed
Ohtlikke aineid sisaldavad puurimishiivad ja -jäätmed
Barüüti sisaldavad puurimishiivad ja -jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 01 05 05 ja 01 05 06
Kloriide sisaldavad puurimishiivad ja -jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 01 05 05 ja 01 05 06
Põllumajanduses, aianduses, vesiviljeluses, metsanduses, jahinduses ja kalapüügil tekkinud jäätmed
Pesemis- ja puhastamissetted
Plastijäätmed (välja arvatud pakendid)
Loomaväljaheited, virts ja sõnnik (sh reostunud allapanu), eraldi kogutud ja mujal käideldud vedelad farmiheitmed
Metsamajandusjäätmed (nt oksad, risu)
Ohtlikke aineid sisaldavad põllumajanduskemikaalijäätmed
Põllumajanduskemikaalijäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 02 01 08
Metallijäätmed
Tarbimis- või töötlemiskõlbmatud materjalid
Pesemis-, puhastamis-, koorimis-, tsentrifuugimis- ja separeerimissetted
Konservandijäätmed
Lahustitega ekstraheerimisel tekkinud jäätmed
Suhkrupeedi puhastamisel ja pesemisel eraldatud muld
Kaltsiumkarbonaadisete
02 05 98
Alkohoolsete ja alkoholivabade jookide (välja arvatud kohv, tee ja kakao) tootmisjäätmed
Toorme pesemisel, puhastamisel ja mehaanilisel töötlemisel (peenestamisel ja jahvatamisel) tekkinud jäätmed
Piirituse destilleerimisjäägid
Keemilisel töötlemisel tekkinud jäätmed
Puidu töötlemise ning plaatide ja mööbli tootmise jäätmed
Puukoore- ja korgijäätmed
Ohtlikke aineid sisaldav saepuru, laastud, pinnud, puit, laast- ja muud puidupõhised plaadid ning vineer
Saepuru, sh puidutolm, laastud, pinnud, puit, laast- ja muud puidupõhised plaadid ning vineer, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 03 01 04
Halogeene mittesisaldavad orgaanilised puidukaitseained
Kloororgaanilised puidukaitseained
Metallorgaanilised puidukaitseained
Anorgaanilised puidukaitseained
Muud ohtlikke aineid sisaldavad puidukaitseained
03 02 97*
Fenoole sisaldavad orgaanilised puidukaitseained
03 02 98*
Puidukaitseaineid sisaldavad setted
Nimistus mujal nimetamata puidukaitseained
Tselluloosi, paberi ja kartongi tootmise ja töötlemise jäätmed
Puukoore- ja puidujäätmed
Roheleelise sete, mis tekib tselluloosi keedulahuse taaskasutamisel
Paberi ringlussevõtul tekkinud värviärastussetted
Vanapaberist ja -kartongist pulbi valmistamisel mehaanilisel teel eraldatud jäägid
Ringlusse võetud vanapaberi ja -kartongi sortimisjäätmed
Lubjasete («meesa»)
Pulbi mehaanilisel lahutamisel tekkinud kiujäägid ning kiu-, täiteaine- ja katteainesetted
Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 03 03 10
Naha- ja karusnahatööstusjäätmed
Kõlu- ja laustajäätmed
Painimisjäätmed
Lahusteid sisaldavad rasvaärastusjäätmed (vedela faasita)
Kroomi sisaldavad parklahused
Kroomivabad parklahused
Kroomi sisaldavad setted, eelkõige reovee kohtpuhastussetted
Kroomivabad setted, eelkõige reovee kohtpuhastussetted
Kroomi sisaldavad parknahajäätmed (kroomnaharibad, -laastud, -lõiked, lihvimistolm)
Apreteerimis- ja viimistlusjäätmed
Komposiitmaterjalide (impregneeritud tekstiil, elastomeerid, plastomeerid) jäätmed
Looduslikest saadustest pärinev orgaaniline aine (nt rasv, vaha)
Orgaanilisi lahusteid sisaldavad viimistlusjäätmed
Viimistlusjäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 04 02 14
Ohtlikke aineid sisaldavad värvained ja pigmendid
Värvained ja pigmendid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 04 02 16
Ohtlikke aineid sisaldavad reovee kohtpuhastussetted
Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 04 02 19
Töötlemata tekstiilikiudude jäätmed
Töödeldud tekstiilikiudude jäätmed
Nafta ja õli rafineerimise ning fraktsioneerimise jäätmed
Soolaärastussetted
Mahutite põhjasetted
Alküülhappesetted
Lekkinud õli
Tehastes, seadmetes ja seadmete hooldamisel tekkinud jäätmed
Happetõrvad (gudroonid)
Muud tõrvad
Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 05 01 09
Kütuse leelispuhastusjäätmed
Õli sisaldavad happed
Katlatoitevee setted
Jahutuskolonnides tekkinud jäätmed
Kasutatud filtersavi
05 01 16*
Õli väävlitustamisel tekkinud väävlit sisaldavad jäätmed
Kivisöe ja põlevkivi utmisjäätmed
05 06 96*
Fenoole sisaldavad vesipõhised jäätmed (fenoolvesi)
05 06 97*
Põlevkivi poolkoks
05 06 98*
Põlevkivi pigijäätmed («fuussid»)
Maagaasi ning kivisöe ja põlevkivi uttegaasi puhastusjäätmed
Elavhõbedat sisaldavad setted
Väävlit sisaldavad jäätmed
Hapete valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed
Väävelhape ja väävlishape
Vesinikkloriidhape (soolhape)
Fosforhape ja fosforishape
Lämmastikhape ja lämmastikushape
Aluste valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed
Naatriumhüdroksiid ja kaaliumhüdroksiid
Muud alused
Soolade ja soolalahuste ning metallioksiidide valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed
Tsüaniide sisaldavad tahked soolad ja lahused
Raskmetalle sisaldavad tahked soolad ja lahused
Tahked soolad ja lahused, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 06 03 11 ja 06 03 13
Raskmetalle sisaldavad metallioksiidid
Metallioksiidid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 06 03 15
Metalle sisaldavad jäätmed, mida ei ole nimetatud alajaotises 06 03
Arseeni sisaldavad jäätmed
Elavhõbedat sisaldavad jäätmed
Muid raskmetalle sisaldavad jäätmed
Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 06 05 02
Väävliühendite valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel, kasutamisel, keemilisel töötlemisel ja väävlitustamisel tekkinud jäätmed
Ohtlikke sulfiide sisaldavad jäätmed
Sulfiide sisaldavad jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 06 06 02
Halogeenide valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel, kasutamisel ja keemilisel töötlemisel tekkinud jäätmed
Elektrolüüsiprotsessides tekkivad asbesti sisaldavad jäätmed
Kloori tootmisel kasutatud aktiivsüsi
Elavhõbedat sisaldav baariumsulfaadisete
Lahused ja happed, nt kontakthape
Räni ja räniderivaatide valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed
Ohtlikke silikoone sisaldavad jäätmed
Fosforiühendite valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel, kasutamisel ja keemilisel töötlemisel tekkinud jäätmed
Fosforiräbu
Ohtlike ainetega saastatud või neid sisaldavad kaltsiumipõhised reaktsioonijäätmed
Kaltsiumipõhised reaktsioonijäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 06 09 03
Lämmastikuühendite valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel, kasutamisel ja keemilisel töötlemisel ning väetisetootmisel tekkinud jäätmed
Ohtlikke aineid sisaldavad jäätmed
Anorgaaniliste pigmentide ja valgussummutite valmistamisel tekkinud jäätmed
Titaandioksiidi tootmisel tekkinud kaltsiumipõhised reaktsioonijäätmed
Anorgaanilised taimekaitsevahendid, puidukaitseained ja muud biotsiidid
Kasutatud aktiivsüsi (välja arvatud 06 07 02)
Süsiniktahm
Asbestitöötlemisjäätmed
Orgaaniliste põhikemikaalide valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed
Vesipõhised pesuvedelikud ja emalahused
Halogeenitud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused
Muud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused
Halogeene sisaldavad põhjasetted ja reaktsioonijäägid
Muud põhjasetted ja reaktsioonijäägid
Halogeene sisaldavad filtrikoogid, kasutatud absorbendid
Muud filtrikoogid, kasutatud absorbendid
Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 07 01 11
Plasti, sünteetilise kummi ja tehiskiu valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed
Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 07 02 11
Plastijäätmed
Ohtlikke aineid sisaldavad lisandijäätmed
Lisandijäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 07 02 14
Silikoone sisaldavad jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 07 02 16
Orgaaniliste värvainete ja pigmentide valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed (välja arvatud alajaotises 06 11 nimetatud jäätmed)
Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 07 03 11
Orgaaniliste taimekaitsevahendite (välja arvatud koodinumbritega 02 02 08 ja 02 01 09 nimetatud jäätmed), puidukaitseainete (välja arvatud alajaotises 03 02 nimetatud jäätmed) ning muude biotsiidide valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed
Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 07 04 11
Ohtlikke aineid sisaldavad tahked jäätmed
Ravimite valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed
Tahked jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 07 05 13
Rasvade, määrete, seepide, puhastus-, desinfitseerimis- ja kosmeetikavahendite valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ning kasutamisel tekkinud jäätmed
Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 07 06 11
Peenkemikaalide ja nimistus mujal nimetamata keemiatoodete valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed
Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 07 07 11
Värvide ja lakkide valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel ning ärastamisel tekkinud jäätmed
Orgaanilisi lahusteid või muid ohtlikke aineid sisaldavad värvi- ja lakijäätmed
Värvi- ja lakijäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 08 01 11
Orgaanilisi lahusteid või muid ohtlikke aineid sisaldavad värvi- või lakisetted
Värvi- või lakisetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 08 01 13
Värve või lakke sisaldavad vesisetted, mis sisaldavad orgaanilisi lahusteid või muid ohtlikke aineid
Värve või lakke sisaldavad vesisetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 08 01 15
Värvide või lakkide eemaldamisel tekkinud jäätmed, mis sisaldavad orgaanilisi lahusteid või muid ohtlikke aineid
Värvide või lakkide eemaldamisel tekkinud jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 08 01 17
Värve või lakke sisaldavad vesisuspensioonid, mis sisaldavad orgaanilisi lahusteid või muid ohtlikke aineid
Värve või lakke sisaldavad vesisuspensioonid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 08 01 19
Värvi- või lakiärastijäätmed
Muude pinnakatete (sealhulgas keraamiliste materjalide) valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed
Pulberpinnakatete jäätmed
Keraamilisi materjale sisaldavad vesisetted
Keraamilisi materjale sisaldavad vesisuspensioonid
Trükivärvide valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed
Trükivärvi sisaldavad vesisetted
Trükivärvi sisaldavad vesipõhised vedeljäätmed
Ohtlikke aineid sisaldavad trükivärvijäätmed
Trükivärvijäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 08 03 12
Ohtlikke aineid sisaldavad trükivärvisetted
Trükivärvisetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 08 03 14
Söövituslahusejäätmed
Ohtlikke aineid sisaldavad trükipulbrijäätmed
Trükipulbrijäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 08 03 17
Dispersne õli
Liimide ja hermeetikute (sealhulgas veekindlust tõstvate ainete) valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed
Orgaanilisi lahusteid või muid ohtlikke aineid sisaldavad liimi- ja hermeetikujäätmed
Liimi- ja hermeetikujäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 08 04 09
Orgaanilisi lahusteid või muid ohtlikke aineid sisaldavad liimi- ja hermeetikusetted
Liimi- ja hermeetikusetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 08 04 11
Liime või hermeetikuid sisaldavad vesisetted, mis sisaldavad orgaanilisi lahusteid või muid ohtlikke aineid
Liime või hermeetikuid sisaldavad vesisetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 08 04 13
Liime või hermeetikuid sisaldavad vesipõhised vedeljäätmed, mis sisaldavad orgaanilisi lahusteid või muid ohtlikke aineid
Liime või hermeetikuid sisaldavad vesipõhised vedeljäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 08 04 15
Kampoliõli
Mujal jaotises 08 nimetamata jäätmed
Isotsüanaadijäätmed
Vesialusilmuti- ja -aktivaatorilahused
Ofsetplaatide vesialusilmutilahused
Lahustitel põhinevate ilmutite lahused
Kinnistilahused
Pleegituslahused ja pleegituskinnistilahused
Fotograafiajäätmete kohttöötlemisel tekkinud, hõbedat sisaldavad jäätmed
Hõbedat või hõbedaühendeid sisaldav fotofilm ja -paber
Hõbeda- või hõbedaühenditevaba fotofilm ja -paber
Patareideta ühekorrafotoaparaadid
Ühekorrafotoaparaadid, mis sisaldavad koodinumbriga 16 06 01, 16 06 02 või 16 06 03 nimetatud patareisid
Patareidega ühekorrafotoaparaadid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 09 01 11
Fotograafiajäätmete kohttöötlemisel tekkinud vesipõhised vedeljäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 09 01 06
Jõujaamades ja muudes põletusseadmetes tekkinud jäätmed (välja arvatud jaotises 19 nimetatud jäätmed)
Koldetuhk, räbu ja katlatolm (välja arvatud koodinumbriga 10 01 04 nimetatud katlatolm ning koodinumbritega 10 01 96 ja 10 01 97 nimetatud jäätmed)
Kivisöelendtuhk
Turba ja töötlemata puidu põletamisel tekkinud lendtuhk
Õlilendtuhk ja -katlatolm
Suitsugaasi väävlitustamisel tekkinud kaltsiumipõhised tahked reaktsioonijäätmed
Suitsugaasi väävlitustamisel tekkinud kaltsiumipõhised püdelad reaktsioonijäätmed
Kütusena kasutatavate emulgeeritud süsivesinike põletamisel tekkinud lendtuhk
Koospõletamisel tekkinud ohtlikke aineid sisaldav koldetuhk, räbu ja katlatolm
Koospõletamisel tekkinud koldetuhk, räbu ja katlatolm, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 01 14
Koospõletamisel tekkinud lendtuhk, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 01 16
Ohtlikke aineid sisaldavad gaasipuhastusjäätmed
Gaasipuhastusjäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 01 18
Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 01 20
Ohtlikke aineid sisaldavad vesisegused katlapuhastussetted
Vesisegused katlapuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 01 22
Keevkihikatelde liiv
Kivisöejõujaamades kütuse ladustamisel ja ettevalmistamisel tekkinud jäätmed
Jahutusveekäitlusel tekkinud jäätmed
10 01 95
Põlevkivijõujaamades kütuse ladustamisel ja ettevalmistamisel tekkinud jäätmed
10 01 96*
Raske kütteõli põletamisel tekkinud koldetuhk ja -räbu ning katlatolm
10 01 97*
Põlevkivikoldetuhk
10 01 98*
Põlevkivilendtuhk
Räbutöötlemisjäätmed
Töötlemata räbu
Tahked gaasipuhastusjäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 02 07
Valtsimistagi
Jahutusveekäitlusel tekkinud õlised jäätmed
Jahutusveekäitlusel tekkinud jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 02 11
Ohtlikke aineid sisaldavad gaasipuhastussetted ja -filtrikoogid
Gaasipuhastussetted ja -filtrikoogid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 02 13
Muud gaasipuhastussetted ja -filtrikoogid
Anoodimurd
Alumiiniumoksiidijäätmed
Põlev ujuräbu või ujuräbu, mis kokkupuutel veega eraldab ohtlikul hulgal põlevgaase
Ujuräbu, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 13 15
Anoodivalmistamisel tekkinud tõrvasisaldavad jäätmed
Anoodivalmistamisel tekkinud süsinikkusisaldavad jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 03 17
Ohtlikke aineid sisaldav heitgaasitolm
Heitgaasitolm, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 03 19
Ohtlikke aineid sisaldavad muud kübemed ja tolm (sh kuulveskitolm)
Muud kübemed ja tolm (sh kuulveskitolm), mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 03 21
Tahked gaasipuhastusjäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 03 23
Gaasipuhastussetted ja -filtrikoogid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 03 25
Jahutusveekäitlusel tekkinud jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 03 27
Soolaräbu- ja musträbukäitlusjäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 03 29
Heitgaasitolm
Muud kübemed ja tolm
Gaasipuhastussetted ja -filtrikoogid
Jahutusveekäitlusel tekkinud õli sisaldavad jäätmed
Jahutusveekäitlusel tekkinud jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 04 09
Jahutusveekäitlusel tekkinud jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 05 08
Põlev tagi ja ujuräbu, või tagi ja ujuräbu, mis kokkupuutel veega eraldab ohtlikul hulgal põlevgaase
Tagi ja ujuräbu, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 05 10
Jahutusveekäitlusel tekkinud jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 06 09
Hõbeda, kulla ja plaatina termometallurgiaprotsessides tekkinud jäätmed
Jahutusveekäitlusel tekkinud jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 07 07
Kübemed ja tolm
Muu räbu
Põlev tagi ja ujuräbu, või tagi ja ujuräbu, mis kokkupuutel veega eraldavad ohtlikul hulgal põlevgaase
Tagi ja ujuräbu, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 08 10
Anoodivalmistamisel tekkinud süsinikkusisaldavad jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 08 12
Tahked gaasipuhastusjäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 08 15
Gaasipuhastussetted ja -filtrikoogid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 08 17
Jahutusveekäitlusel tekkinud jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 08 19
Ahjuräbu
Ohtlikke aineid sisaldavad kasutamata jäänud valukärnid ja -vormid
Kasutamata jäänud valukärnid ja -vormid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 09 05
Ohtlikke aineid sisaldavad kasutatud valukärnid ja -vormid
Kasutatud valukärnid ja -vormid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 09 07
Heitgaasitolm, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 09 09
Muud ohtlikke aineid sisaldavad kübemed
Muud kübemed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 09 11
Ohtlikke aineid sisaldavad sideainejäätmed
Sideainejäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 09 13
Pragude otsingul kasutatud, ohtlikke aineid sisaldavate materjalide jäätmed
Pragude otsingul kasutatud materjalide jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 09 15
Värviliste metallide valujäätmed
Kasutamata jäänud valukärnid ja -vormid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 10 05
Kasutatud valukärnid ja -vormid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 10 07
Heitgaasitolm, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 10 09
Muud kübemed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 10 11
Ohtlikke aineid sisaldavate sideainete jäätmed
Sideainete jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 10 13
Pragude otsingul kasutatud materjalide jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 10 15
Klaaskiudmaterjalijäätmed
Ohtlikke aineid sisaldavad valmistussegujäätmed enne termilist töötlemist
Valmistussegujäätmed enne termilist töötlemist, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 11 09
Raskmetalle sisaldav klaasipuru ja -pulber (nt röntgenkiirituslampidest)
Klaasijäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 11 11
Ohtlikke aineid sisaldavad klaasipoleerimis- ja -lihvimissetted
Klaasipoleerimis- ja -lihvimissetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 11 13
Tahked gaasipuhastusjäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 11 15
Gaasipuhastussetted ja -filtrikoogid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 11 17
Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 11 19
Keraamikatoodete, telliste, plaatide ja ehitustoodete valmistamisel tekkinud jäätmed
Valmistussegujäätmed enne termilist töötlemist
Kasutuskõlbmatud vormid
Keraamiliste materjalide, telliste, plaatide ja ehitustoodete jäätmed (pärast termilist töötlemist)
Tahked gaasipuhastusjäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 12 09
Raskmetalle sisaldavad glasuurimisjäätmed
Glasuurimisjäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 12 11
Tsemendi, lubja, krohvisegu ning nendest toodete valmistamisel tekkinud jäätmed
Lubja kaltsineerimisel ja kustutamisel tekkinud jäätmed
Kübemed ja tolm (välja arvatud 10 13 12 ja 10 13 13)
Asbesttsemendi valmistamisel tekkinud asbestisisaldavad jäätmed
Asbesttsemendi valmistamisel tekkinud jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 13 09
Tsemendipõhiste komposiitmaterjalide jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 10 13 09 ja 10 13 10
Ohtlikke aineid sisaldavad või aluselised tahked gaasipuhastusjäätmed
Tahked gaasipuhastusjäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 13 12
Betoonijäätmed ja betoonisete
Krematooriumijäätmed
Elavhõbedat sisaldavad gaasipuhastusjäätmed
Metallide ja muude materjalide pinnatöötlusel ja pindamisel (nt galvaanimisel, tsinkimisel, peitsimisel, söövitamisel, fosfaatimisel, leeliselisel rasvaärastusel, anoodimisel) tekkinud jäätmed
Peitsimishapped
Nimistus mujal nimetamata happed
Peitsimisalused
Fosfaatimissetted
Ohtlikke aineid sisaldavad setted ja filtrikoogid
Setted ja filtrikoogid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 11 01 09
Ohtlikke aineid sisaldav loputusvesi
Loputusvesi, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 11 01 11
Ohtlikke aineid sisaldavad rasvaärastusjäätmed
Rasvaärastusjäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 11 01 13
Ohtlikke aineid sisaldavad membraanpuhastus- või ioonvahetussüsteemides tekkinud eluaat ja setted
Küllastunud või kasutatud ioonvahetusvaigud
Muud ohtlikke aineid sisaldavad jäätmed
Värviliste metallide hüdrometallurgiaprotsessides tekkinud jäätmed
Tsingi hüdrometallurgiaprotsessides tekkinud setted (sh jarosiit, götiit)
Vesielektrolüüsianoodide tootmisel tekkinud jäätmed
Ohtlikke aineid sisaldavad vase hüdrometallurgiaprotsessides tekkinud jäätmed
Vase hüdrometallurgiaprotsessides tekkinud jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 11 02 05
Karastamisel tekkinud setted ja tahked jäätmed
Tsüaniide sisaldavad jäätmed
Kuumgalvaanimisjäätmed
Kõvatsink
Tsingituhk
Kasutatud räbusti
Mustmetalliviilmed ja treilaastud
Mustmetallitolm ja -kübemed
Värvilise metalli viilmed ja treilaastud
Värvilise metalli tolm ja kübemed
Plasti höövli- ja treilaastud
Halogeene sisaldavad mineraalõlipõhised metallitöötlusõlijäätmed (välja arvatud emulsioonid ja lahused)
Halogeenivabad mineraalõlipõhised metallitöötlusõlijäätmed (välja arvatud emulsioonid ja lahused)
Halogeene sisaldavad metallitöötlusemulsiooni- ja -lahusejäätmed
Halogeenivabad metallitöötlusemulsiooni- ja -lahusejäätmed
Sünteetilised metallitöötlusõlid
Heitvaha ja -rasv
Keevitusjäätmed
Ohtlikke aineid sisaldavad metallitöötlussetted
Metallitöötlussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 12 01 14
Ohtlikke aineid sisaldavad liivapritsimisjäätmed
Liivapritsimisjäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 12 01 16
Õli sisaldavad metallisetted (lihvimis-, hoonimis- ja soveldamissetted)
Täielikult biolagundatav masinaõli
Ohtlikke aineid sisaldavad lihvkäiad ja -materjalid
Lihvkäiad ja -materjalid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 12 01 20
Rasva vesi- ja aurärastamisel tekkinud jäätmed (välja arvatud jaotises 11 nimetatud jäätmed)
Vesipõhised pesuvedelikud
Rasva aurärastusjäätmed
Hüdraulikaõlijäätmed
PCB-sid sisaldavad hüdraulikaõlid
Klooritud emulsioonid
Kloorimata emulsioonid
Mineraalõlipõhised klooritud hüdraulikaõlid
Mineraalõlipõhised kloorimata hüdraulikaõlid
Sünteetilised hüdraulikaõlid
Täielikult biolagundatavad hüdraulikaõlid
Muud hüdraulikaõlid
Mootori-, käigukasti- ja määrdeõlid
Mineraalõlipõhised klooritud mootori-, käigukasti- ja määrdeõlid
Mineraalõlipõhised kloorimata mootori-, käigukasti- ja määrdeõlid
Sünteetilised mootori-, käigukasti- ja määrdeõlid
Täielikult biolagundatavad mootori-, käigukasti- ja määrdeõlid
Muud mootori-, käigukasti- ja määrdeõlid
Isolatsiooni- ja soojusvahetusvanaõlid
PCB-sid sisaldavad isolatsiooni- ja soojusvahetusõlid
Mineraalõlipõhised klooritud isolatsiooni- ja soojusvahetusõlid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 13 03 01
Mineraalõlipõhised kloorimata isolatsiooni- ja soojusvahetusõlid
Sünteetilised isolatsiooni- ja soojusvahetusõlid
Täielikult biolagundatavad isolatsiooni- ja soojusvahetusõlid
Muud isolatsiooni- ja soojusvahetusõlid
Siseveesõidukite pilsivesi
Sadamates laevadelt vastu võetud pilsivesi
Muude veesõidukite pilsivesi
Õlipüünisejäätmed
Tahked liiva- ja õlipüünisejäätmed
Õlipüünisesetted
Õlikogurisetted
Õlipüünistes lahutatud õli
Õlipüünistes lahutatud õline vesi
Segajäätmed liiva- ja õlipüünistest
Vedelkütusejäätmed
Kütteõli ja diislikütus
Muud kütused (sh kütusesegud)
Nimistus mujal nimetamata õlijäätmed
Soolaärastussetted või -emulsioonid
Muud emulsioonid
Orgaaniliste lahustite, külmutusagensi- ja vahu- või aerosoolikandegaasijäätmed
Klorofluorosüsivesinikud, HCFC-, HFC-ained
Muud halogeenitud lahustid ja lahustisegud
Muud lahustid ja lahustisegud
Halogeenitud lahusteid sisaldavad setted või tahked jäätmed
Muid lahusteid sisaldavad setted või tahked jäätmed
Pakendid (sealhulgas lahus kogutud olmepakendijäätmed)
Ohtlikke aineid sisaldavad või nendega saastunud pakendid
Ohtlikust poorsest ainest (nt asbestist) koosnevat ruumvõret sisaldavad metallpakendid, sh tühjad survemahutid
Absorbendid, filtermaterjalid, puhastuskaltsud ja kaitseriietus
Ohtlike ainetega saastunud absorbendid, puhastuskaltsud, filtermaterjalid (sh nimistus mujal nimetamata õlifiltrid) ja kaitseriietus
Absorbendid, puhastuskaltsud, filtermaterjalid ja kaitseriietus, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 15 02 02
Romusõidukid mitmesugustest liiklusvaldkondadest (sealhulgas liikurmasinad) ning romusõidukite lammutamisel ja sõidukihooldusel tekkinud jäätmed
Romusõidukid, mis ei sisalda vedelikke ega ohtlikke osi
Elavhõbedat sisaldavad osad
PCB-sid sisaldavad osad
Lõhkemisohtlikud osad (nt turvapadjad)
Asbesti sisaldavad piduriklotsid
Piduriklotsid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 01 11
Ohtlikke aineid sisaldavad antifriisid
Antifriis, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 01 14
Vedelgaasimahutid
Ohtlikud osad, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 16 01 07, 16 01 11, 16 01 13 ja 16 01 14
Nimistus mujal nimetamata osad
Elektri- ja elektroonikaseadmete ning muude seadmete ja aparaatide jäätmed
PCB-sid sisaldavad trafod ja kondensaatorid
PCB-sid sisaldavad või nendega saastatud kasutuselt kõrvaldatud seadmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 02 09
Klorofluorosüsivesinikke, HCFC- ja HFC-aineid sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud seadmed
Vaba asbesti sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud seadmed
Ohtlikke osi1 sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud seadmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 16 02 09 kuni 16 02 12
Kasutuselt kõrvaldatud seadmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 16 02 09 kuni 16 02 13
Kasutuselt kõrvaldatud seadmetelt eemaldatud ohtlikud osad
Kasutuselt kõrvaldatud seadmetelt eemaldatud osad, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 02 15
16 02 97*
Muud ohtlikke osi sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud seadmed
Muud kasutuselt kõrvaldatud seadmed ja aparaadid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 02 97
Praaktootepartiid ja kasutamata tooted
Ohtlikke aineid sisaldavad anorgaanilised jäätmed
Anorgaanilised jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 03 03
Ohtlikke aineid sisaldavad orgaanilised jäätmed
Lõhkeainejäägid
Laskemoonajäägid
Pürotehnikamaterjalijäägid
Muud lõhkeainejäägid
Survemahutis gaasid ja kasutuselt kõrvaldatud kemikaalid
Ohtlikke aineid sisaldavad gaasid (sh haloonid) survemahutis
Survemahutis gaasid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 05 04
Ohtlikest ainetest koosnevad või neid sisaldavad laborikemikaalid, sh laborikemikaalisegud
Ohtlikest ainetest koosnevad või neid sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud anorgaanilised kemikaalid
Ohtlikest ainetest koosnevad või neid sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud orgaanilised kemikaalid
Kasutuselt kõrvaldatud kemikaalid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 05 06, 16 05 07 või 16 05 08
Ni-Cd-akud
Elavhõbedat sisaldavad patareid
Leelispatareid (välja arvatud koodinumbriga 16 06 03 nimetatud patareid)
Muud patareid ja akud
Patareide ja akude lahus kogutud elektrolüüt
Veo- ja hoiumahutite ning vaatide puhastusjäätmed (välja arvatud jaotistes 05 ja 12 nimetatud jäätmed)
Õli sisaldavad jäätmed
Muid ohtlikke aineid sisaldavad jäätmed
Kasutatud katalüsaatorid
Kulda, hõbedat, reeniumi, roodiumi, pallaadiumi, iriidiumi või plaatinat sisaldavad kasutatud katalüsaatorid (välja arvatud koodinumbriga 16 08 07 nimetatud katalüsaatorid)
Ohtlikke siirdemetalle2 või siirdemetallide ohtlikke ühendeid sisaldavad kasutatud katalüsaatorid
Nimistus mujal nimetamata siirdemetalle või siirdemetalliühendeid sisaldavad kasutatud katalüsaatorid
Katalüütilise krakkimise juures kasutatud vedelkatalüsaatorid
Fosforhapet sisaldavad kasutatud katalüsaatorid
Katalüsaatoritena kasutatud vedelikud
Ohtlike ainetega saastunud kasutatud katalüsaatorid
Permanganaadid, nt kaaliumpermanganaat
Kromaadid, nt kaaliumkromaat, kaalium- või naatriumdikromaat
Peroksiidid, nt vesinikperoksiid
Nimistus mujal nimetamata oksüdeerivad ained
Väljaspool ettevõtet töödeldavad vesipõhised vedeljäätmed
Ohtlikke aineid sisaldavad vesipõhised vedeljäätmed
Vesipõhised vedeljäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 10 01
Ohtlikke aineid sisaldavad vesipõhised kontsentraadid
Vesipõhised kontsentraadid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 10 03
Vooderdise- ja tulekindlate materjalide jäätmed
Ohtlikke aineid sisaldavad süsinikupõhised vooderdised ja tulekindlad materjalid
Süsinikupõhised vooderdised ja tulekindlad materjalid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 11 01
Muud metallurgiaprotsessides tekkinud, ohtlikke aineid sisaldavad vooderdised ja tulekindlad materjalid
Muud metallurgiaprotsessides tekkinud, ohtlikke aineid sisaldavad vooderdised ja tulekindlad materjalid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 11 03
Mujal kui metallurgiaprotsessides tekkinud, ohtlikke aineid sisaldavad vooderdised ja tulekindlad materjalid
Mujal kui metallurgiaprotsessides tekkinud, ohtlikke aineid sisaldavad vooderdised ja tulekindlad materjalid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 11 05
Plaadid ja keraamikatooted
Betooni-, tellise-, plaadi- või keraamikatootesegud, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 17 01 06
Ohtlikke aineid sisaldav või nendega saastatud puit, klaas ja plast
Bituumenitaolised segud ning kivisöe- või põlevkivitõrv ja tõrvasaadused
Kivisöe- või põlevkivitõrva sisaldavad bituumenitaolised segud
Bituumenitaolised segud, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 17 03 01
Kivisöe- või põlevkivitõrv ja -tõrvasaadused
Metallid (sealhulgas sulamid)
Vask, pronks, valgevask
Metallisegud
Ohtlike ainetega saastatud metallisegud
Õli, kivisöe- või põlevkivitõrva või muid ohtlikke aineid sisaldavad kaablid
Kaablid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 17 04 10
Pinnas (sealhulgas saastunud maa-aladelt eemaldatud pinnas), kivid ja süvenduspinnas
Ohtlikke aineid sisaldavad kivid ja pinnas
Kivid ja pinnas, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 17 05 03
Ohtlikke aineid sisaldav süvenduspinnas
Süvenduspinnas, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 17 05 05
Ohtlikke aineid sisaldav teetammitäitematerjal
Teetammitäitematerjal, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 17 05 07
Isolatsioonimaterjalid ja asbesti sisaldavad ehitusmaterjalid
Asbesti sisaldavad isolatsioonimaterjalid
Muud ohtlikest ainetest koosnevad või neid sisaldavad isolatsioonimaterjalid
Isolatsioonimaterjalid, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 17 06 01 ja 17 06 03
Asbesti sisaldavad ehitusmaterjalid
Kipsipõhised ehitusmaterjalid
Ohtlike ainetega saastunud kipsipõhised ehitusmaterjalid
Kipsipõhised ehitusmaterjalid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 17 08 01
Elavhõbedat sisaldav ehitus- ja lammutuspraht
PCB-sid sisaldav ehitus- ja lammutuspraht (nt PCB-sid sisaldavad hermeetikud, PCB-sid sisaldavad tehisvaigupõhised põrandakatted, PCB-sid sisaldav glasuurisolatsioon, PCB-sid sisaldavad kondensaatorid)
Ohtlikke aineid sisaldav muu ehitus- ja lammutuspraht (sh segapraht)
Ehitus- ja lammutussegapraht, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 17 09 01, 17 09 02 ja 17 09 03
Inimese sünnitushooldel ning haiguste diagnoosimisel, ravimisel või ärahoidmisel tekkinud jäätmed
Teravad ja torkivad esemed (välja arvatud koodinumbriga 18 01 03 nimetatud jäätmed)
Kehaosad ja elundid, veresäilituskotid ja konservveri (välja arvatud koodinumbriga 18 01 03 nimetatud jäätmed)
Jäätmed, mida peab nakkuse vältimiseks koguma ja kõrvaldama erinõuete kohaselt
Jäätmed, mida ei pea nakkuse vältimiseks koguma ega kõrvaldama erinõuete kohaselt (nt sidemed, lahased, linad, ühekorrarõivad, mähkmed)
Ohtlikest ainetest koosnevad või neid sisaldavad kemikaalid
Kemikaalid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 18 01 06
Tsütotoksilised ja tsütostaatilised ravimid
Ravimid, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 18 01 08, 18 01 95, 18 01 96, 18 01 97 ja 18 01 98
Hambaravil tekkinud amalgaamijäätmed
18 01 94
Kasutatud ravimuda
18 01 95*
18 01 96*
Psühhotroopse ja narkootilise toimega ravimid
18 01 97*
Muid ohtlikke toimeaineid sisaldavad ravimid
18 01 98*
Teravad ja torkivad esemed (välja arvatud koodinumbriga 18 02 02 nimetatud jäätmed)
Jäätmed, mida ei pea nakkuse vältimiseks koguma ja kõrvaldama erinõuete kohaselt
Kemikaalid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 18 02 05
Ravimid, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 18 02 07, 18 02 95, 18 02 96, 18 02 97 ja 18 02 98
18 02 95*
18 02 96*
18 02 97*
18 02 98*
Koldetuhast eraldatud mustmetallid
Gaasikäitlusel tekkinud filtrikook
Gaasikäitlusel tekkinud vesipõhised vedeljäätmed ja muud vesipõhised vedeljäätmed
Gaasikäitlusel tekkinud tahked jäätmed
Kasutatud aktiivsüsi suitsugaasipuhastusest
Koldetuhk ja räbu, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 01 11
Lendtuhk, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 01 13
Ohtlikke aineid sisaldav katlatolm
Katlatolm, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 01 15
Ohtlikke aineid sisaldavad pürolüüsijäätmed
Pürolüüsijäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 01 17
Keevkihiliiv
Jäätmete füüsikalis-keemilisel töötlemisel (nt kroomi- ja tsüaniidiärastusel, neutraliseerimisel) tekkinud jäätmed
Vaid tavajäätmetest koosnevad eelsegatud jäätmed
Vähemalt üht liiki ohtlikke jäätmeid sisaldavad eelsegatud jäätmed
Ohtlikke aineid sisaldavad jäätmete füüsikalis-keemilisel töötlemisel tekkinud setted
Jäätmete füüsikalis-keemilisel töötlemisel tekkinud setted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 02 05
Separeerimisel tekkinud õli ja kontsentraadid
Ohtlikke aineid sisaldavad vedelad põlevjäätmed
Ohtlikke aineid sisaldavad tahked põlevjäätmed
Põlevjäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 19 02 08 ja 19 02 09
Stabiliseeritud ja tahkestatud jäätmed
Osaliselt stabiliseeritud ohtlikena määratletud jäätmed
Stabiliseeritud jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 03 04
Tahkestatud ohtlikena määratletud jäätmed
Tahkestatud jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 03 06
Klaasistatud jäätmed
Lendtuhk ja muud heitgaasipuhastusjäätmed
Klaasistatud jäätmete karastamisel tekkinud vesipõhised vedeljäätmed
Tahkete jäätmete aeroobsel töötlemisel tekkinud jäätmed
Olme- ja samalaadsete jäätmete komposteerumata fraktsioon
Taimsete ja loomsete jäätmete komposteerumata fraktsioon
Praakkompost
Tahkete jäätmete anaeroobsel töötlemisel tekkinud jäätmed
Olmejäätmete anaeroobsel töötlemisel tekkinud vedelik
Olmejäätmete anaeroobsel töötlemisel tekkinud sete
Taimsete ja loomsete jäätmete anaeroobsel töötlemisel tekkinud vedelik
Taimsete ja loomsete jäätmete anaeroobsel töötlemisel tekkinud sete
Prügilanõrgvesi
Ohtlikke aineid sisaldav prügilanõrgvesi
Prügilanõrgvesi, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 07 02
Nimistus mujal nimetamata reoveepuhastusjäätmed
Võrepraht
Liivapüünisesete
Olmereovee puhastussetted
Ioonvahetite regenereerimisel tekkinud lahused ja setted
Raskmetalle sisaldavad membraanpuhastusjäätmed
Vaid toiduõli ja -rasva sisaldava õli ja vee segu lahutamisel tekkinud rasva, õli ning vee segu
Õli ja vee segu lahutamisel tekkinud rasva, õli ning vee segu, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 08 09
Ohtlikke aineid sisaldavad tööstusreovee biopuhastussetted
Tööstusvee biopuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 08 11
Muud ohtlikke aineid sisaldavad tööstusreovee puhastussetted
Muud tööstusreovee puhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 08 13
Joogi- ja tööstusvee käitlusjäätmed
Vee eelfiltrimisjäätmed ja võrepraht
Veeselitusssetted
Veepehmendussetted
Kasutatud aktiivsüsi
Metalli sisaldavate jäätmete purustamisjäätmed
Raua- ja terasejäätmed
Värviliste metallide jäätmed
Ohtlikke aineid sisaldav kergfraktsioon ja tolm
Kergfraktsioon ja tolm, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 10 03
Muud ohtlikke aineid sisaldavad fraktsioonid
Muud fraktsioonid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 10 05
Kasutatud filtrisavi
Vesipõhised vedeljäätmed
Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 11 05
Heitgaasipuhastusjäätmed
Jäätmete mehaanilise töötlemise jäätmed, nt nimistus mujal nimetamata sortimis-, purustamis-, kokkupressimis- või granuleerimisjäätmed
Mustmetall
Plast ja kummi
Ohtlikke aineid sisaldav puit
Puit, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 12 06
Mineraaljäätmed (nt liiv, kivid)
Põlevjäätmed (prügikütus)
Muud ohtlikke aineid sisaldavad jäätmete mehaanilise töötlemise jäägid (sh materjalisegud)
Muud jäätmete mehaanilise töötlemise jäägid (sh materjalisegud), mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 12 11
Vaid tavajäätmetest koosnevad tootmisjäätmete, v.a olmejäätmed, segud (segatavajäätmed)
Pinnase ja põhjavee tervendustöödel tekkinud jäätmed
Pinnase tervendustöödel tekkinud, ohtlikke aineid sisaldavad tahked jäätmed
Pinnase tervendustöödel tekkinud tahked jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 13 01
Pinnase tervendustöödel tekkinud, ohtlikke aineid sisaldavad setted
Pinnase tervendustöödel tekkinud setted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 13 03
Põhjavee tervendustöödel tekkinud, ohtlikke aineid sisaldavad setted
Põhjavee tervendustöödel tekkinud setted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 13 05
Põhjavee tervendustöödel tekkinud, ohtlikke aineid sisaldavad vesipõhised vedeljäätmed ja kontsentraadid
Põhjavee tervendustöödel tekkinud vesipõhised vedeljäätmed ja kontsentraadid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 13 07
Olmejäätmete hulgast väljanopitud või liigiti kogutud jäätmed (välja arvatud alajaotises 15 01 nimetatud jäätmed)
Luminestsentslambid ja muud elavhõbedat sisaldavad jäätmed
Klorofluorosüsivesinikke sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud seadmed
Õli ja rasv, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 20 01 25
Ohtlikke aineid sisaldavad värvid, trükivärvid, liimid ja vaigud
Värvid, trükivärvid, liimid ja vaigud, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 20 01 27
Ohtlikke aineid sisaldavad pesuained
Pesuained, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 20 01 29
Ravimid, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 20 01 31, 20 01 95, 20 01 96, 20 01 97 ja 20 01 98
Koodinumbritega 16 06 01, 16 06 02 ja 16 06 03 nimetatud patareid ja akud ning sortimata patarei- ja akukogumid, mille hulgas on selliseid patareisid või akusid
Patareid ja akud, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 20 01 33
Ohtlikke osi1 sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud elektri- ja elektroonikaseadmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 20 01 21 ja 20 01 23
Kasutuselt kõrvaldatud elektri- ja elektroonikaseadmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 20 01 21, 20 01 23 ja 20 01 35
Puit, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 20 01 37
Korstnapühkimisjäätmed
20 01 95*
20 01 96*
20 01 97*
20 01 98*
Aia- ja haljastujäätmed (sealhulgas kalmistujäätmed)
Muud bioloogiliselt mittelagunevad jäätmed
Tänavapühkmed
Septikusetted
Kanalisatsioonipuhastusjäätmed
Prügi (segaolmejäätmete) sortimisjäägid
[RT I 2006, 35, 269 - jõust. 30.07.2006] 1 Elektri- ja elektroonikaseadmete ohtlikud osad võivad sisaldada alajaotises 16 06 nimetatud ja ohtlikeks liigitatud patareisid ja akusid, elavhõbedalüliteid, elektronkiiretorude klaasi ja muud aktiveeritud klaasi vms.
2 Siirdemetallid: skandium, vanaadium, mangaan, koobalt, vask, ütrium, nioobium, hafnium, volfram, titaan, kroom, raud, nikkel, tsink, tsirkoonium, molübdeen ja tantaal.

matches:
§ 2
§ 3
§ 2
§ 2
§ 5
§ 2
§ 3


Märjamaa Vallavolikogu sotsiaalkomisjoni põhimäärus – Riigi Teataja
Märjamaa Vallavolikogu sotsiaalkomisjoni põhimäärus
Märjamaa Vallavolikogu sotsiaalkomisjoni põhimäärus - sisukord
§ 2 Sotsiaalkomisjoni põhimäärus
§ 3 Sotsiaalkomisjoni tegevusvaldkonnad
§ 4 Sotsiaalkomisjoni eesmärk, ülesanded ja õigused
§ 5 Sotsiaalkomisjoni moodustamine
§ 6 Sotsiaalkomisjoni juhtimine
§ 7 Sotsiaalkomisjoni ja tema liikme volituste lõppemine
§ 8 Sotsiaalkomisjoni koosolek
§ 9 Sotsiaalkomisjoni koosoleku protokoll
§ 10 Muudatuste tegemine sotsiaalkomisjoni põhimääruses
RT IV, 08.11.2013, 4
Vastu võetud 22.12.2009 nr 6
Määrus kehtestatakse Märjamaa valla põhimääruse paragrahvi 23 lõike 2 alusel.
(1) Märjamaa Vallavolikogu sotsiaalkomisjon (edaspidi sotsiaalkomisjon) on Märjamaa Vallavolikogu (edaspidi volikogu) tööorgan, mis täidab talle volikogu poolt õigusaktide alusel antud ja käesolevas põhimääruses sätestatud ülesandeid.
(2) Sotsiaalkomisjon juhindub oma tegevuses seadustest, volikogu määrustest ja otsustest ning käesolevast põhimäärusest.
(3) Sotsiaalkomisjon on aruandekohustuslik volikogu ees.
(4) Sotsiaalkomisjoni tehnilist teenindamist korraldab Märjamaa Vallavolikogu kantselei (edaspidi kantselei).
§ 2. Sotsiaalkomisjoni põhimäärus
Sotsiaalkomisjoni põhimäärus määrab kindlaks komisjoni pädevuse, tegevuse alused ja korra.
§ 3. Sotsiaalkomisjoni tegevusvaldkonnad
Sotsiaalkomisjoni tegevusvaldkondadeks on:
1) Märjamaa valla sotsiaalhoolekandepoliitika;
2) sotsiaalhoolekande ja tervishoiu võrgustik;
3) sotsiaalteenused ja –toetused;
5) lastekaitse;
6) koostöö teiste volikogu komisjonidega.
§ 4. Sotsiaalkomisjoni eesmärk, ülesanded ja õigused
(1) Sotsiaalkomisjoni eesmärgiks on riikliku sotsiaalpoliitika teostamine.
(2) Eesmärgist tulenevalt sotsiaalkomisjoni ülesanded on:
1) volikogu määruste ja otsuste eelnõude algatamine;
2) osalemine valla arengukava väljatöötamisel ja muutmisel;
3) sotsiaalhoolekande eelarve projekti koostamise organiseerimine;
4) komisjoni tegevusvaldkonnaga haakuvate volikogu menetluses olevate eelnõude kohta arvamuse andmine; vastavate volikogu otsuste täitmise kontrollimine;
5) komisjonile suunatud avalduste läbivaatamine, lahendavate ettepanekute ja otsuste tegemine;
6) sotsiaal-ja tervishoiuteenuste osutamiseks vajalike baaside korrastamine ja arendamine;
7) sotsiaalsete erivajadustega inimeste sotsiaalsele turvalisusele, arengule ja ühiskonnas kohanemisele kaasaaitamine, toimetulekuvõime jälgimine ja toetamine;
8) laste hoolekande korraldamiseks ja laste arenguks soodsa keskkonna kujundamine;
9) elanikkonna haiguste ennetamisele ja tervise edendamisele suunatud tegevuse korraldamine;
10) koostöö tervisekaitsetalitusega;
11) koostöö arendamine vabatahtlike ühendustega ja muude toetajatega.
(3) Sotsiaalkomisjonil on õigus:
2) nõuda vallavalitsuse struktuuriüksustelt komisjoni tööks vajalikku informatsiooni.
§ 5. Sotsiaalkomisjoni moodustamine
(1) Sotsiaalkomisjoni moodustab volikogu.
(2) Sotsiaalkomisjoni esimees ja aseesimees peavad olema volikogu liikmed.
(3) Sotsiaalkomisjoni peab kuuluma vallavalitsuse esindaja ja komisjon peab olema vähemalt 5-liikmeline.
§ 6. Sotsiaalkomisjoni juhtimine
(1) Sotsiaalkomisjoni tööd juhib komisjoni esimees, tema äraolekul komisjoni aseesimees.
(2) Sotsiaalkomisjoni esimees:
1) kutsub kokku ja juhatab sotsiaalkomisjoni koosolekuid ning korraldab nende ettevalmistamist ja volikogu õigusaktide eelnõude menetlemist;
2) esindab sotsiaalkomisjoni vastavalt käesolevale põhimäärusele ning sotsiaalkomisjoni poolt antud pädevusele;
3) omab õigust nõuda kõigilt valla sotsiaal- ja tervishoiuasutustelt vajalike dokumentide ärakirju ja informatsiooni sotsiaalkomisjoni pädevusse kuuluvates küsimustes;
4) kirjutab alla sotsiaalkomisjoni poolt ettevalmistatud määruste ja otsuste eelnõudele ja teistele dokumentidele ning peab sotsiaalkomisjoni nimel kirjavahetust;
§ 7. Sotsiaalkomisjoni ja tema liikme volituste lõppemine
(1) Sotsiaalkomisjoni tegevus lõpeb kas koos volikogu antud koosseisu volitustega või volikogu otsusel enne tähtaega.
(2) Kui sotsiaalkomisjon ei ole kahel korral järjest tulnud toime volikogu määruste ja otsuste eelnõude ettevalmistamisega volikogu poolt määratud tähtajaks, võib volikogu esimees teha volikogule ettepaneku valida komisjonile uus esimees ning komisjoni tegevus antud koosseisus lõpetada.
§ 8. Sotsiaalkomisjoni koosolek
(1) Sotsiaalkomisjoni töö vormiks on koosolek.
(2) Sotsiaalkomisjoni istungi päevakorra projekti koostab sotsiaalkomisjoni esimees või aseesimees. Päevakord kinnitatakse koosolekul poolthäälte enamusega.
(3) Sotsiaalkomisjoni korralised koosolekud toimuvad mitte harvem kui kord kahe kuu jooksul.
(4) Sotsiaalkomisjoni kokkukutsumisel tuleb kutses näidata arutamisele tulevad küsimused. Kutsele märgitakse koosoleku toimumise aeg ja koht ning lisatakse koosoleku päevakorda esitatud õigusaktide eelnõud. Kutse peab sotsiaalkomisjoni liikmetele olema teatavaks tehtud vähemalt neli päeva enne koosoleku toimumist.
(5) Sotsiaalkomisjon on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa vähemalt pool komisjoni koosseisust, sealhulgas sotsiaalkomisjoni esimees või aseesimees.
(6) Hääletamine koosolekul on avalik. Hääletatakse juhul, kui vähemalt üks sotsiaalkomisjoni liige seda nõuab.
(7) Sotsiaalkomisjoni koosolekust võivad sõnaõigusega osa võtta volikogu ja vallavalitsuse liikmed, samuti sotsiaalkomisjoni poolt koosolekule kutsutud isikud.
§ 9. Sotsiaalkomisjoni koosoleku protokoll
(1) Sotsiaalkomisjoni koosolekud protokollitakse. Protokollid vormistatakse 10 tööpäeva jooksul.
(2) Koosoleku protokollile kirjutab alla sotsiaalkomisjoni esimees või aseesimees.
(3) Sotsiaalkomisjoni koosolekute protokollid asuvad kantseleis.
§ 10. Muudatuste tegemine sotsiaalkomisjoni põhimääruses
Muudatuste tegemine põhimääruses toimub volikogu poolt.
Määrus jõustub 28. detsembril 2009.