Euroopa Kohtu eelotsusemenetluste ja Eesti suhtes algatatud rikkumismenetluste andmekogu asutamine ning andmekogu põhimäärus – Riigi Teataja
Euroopa Kohtu eelotsusemenetluste ja Eesti suhtes algatatud rikkumismenetluste andmekogu asutamine ning andmekogu põhimäärus
Euroopa Kohtu eelotsusemenetluste ja Eesti suhtes algatatud rikkumismenetluste andmekogu asutamine ning andmekogu põhimäärus - sisukord
§ 5 Andmekogusse eelotsuse kohta kantavad andmed
§ 6 Andmekogusse Eesti suhtes algatatud rikkumismenetluse kohta kantavad andmed
§ 7 Andmete andmekogusse kandmine ja andmete õigsus
§ 8 Juurdepääs andmekogusse kantud andmetele
§ 9 Andmekogus sisalduvate andmete ja nende alusdokumentide säilitamine
§ 10 Andmekogusse kantavate andmete õiguslik tähendus
§ 11 Andmete turvalisus
§ 12 Andmekogu rahastamine
RT I, 24.01.2013, 5
Vastu võetud 06.11.2009 nr 20
RTL 2009, 85, 1240
18.01.2013 RT I, 24.01.2013, 2 27.01.2013
Määrus kehtestatakse «Välissuhtlemisseaduse» § 9 lõike 14 ja § 9 lõike 5 punkti 3 alusel ning kooskõlas «Avaliku teabe seaduse » § 435 lõikega 1.
Andmekogu nimetus on «Euroopa Kohtu eelotsusemenetluste ja Eesti suhtes algatatud rikkumismenetluste andmekogu» (edaspidi andmekogu).
Andmekogu pidamise eesmärk on hallata Euroopa Kohtu eelotsusemenetluste kohta saadetud informatsiooni, jälgida menetluste käiku ning teavitada sellest asjaomaseid ametiasutusi. Samuti hallatakse andmekogus teavet Euroopa Komisjoni algatatud rikkumismenetluste kohta.
[RT I, 24.01.2013, 2 - jõust. 27.01.2013]
§ 5. Andmekogusse eelotsuse kohta kantavad andmed
(1) Andmekogusse kantakse eelotsuse kohta järgmised põhiandmed (nende olemasolul) koos digitaalsete dokumendifailidega:
2) kirja Välisministeeriumi dokumendiregistri indeks;
3) kirja sissetuleku kuupäev;
4) piirangumärge (piirangu kehtivuse alguse ja lõppemise aeg, piirangu alus, piirangu kehtestaja);
5) kohtuasja nimetus;
6) menetluse liik;
7) eelotsusetaotluse esitanud kohtu riik;
8) vastutav ministeerium ja amet;
9) vastutava ministeeriumi ja ameti seisukoha esitamise tähtaeg;
10) Eesti seisukoha esitamise tähtaeg;
11) menetluse hetkeseis;
12) menetluse staadium;
13) märge Eesti sekkumise kohta;
14) Eesti seisukohad;
15) märksõnad;
16) õiguslik vorm;
17) vastutava ministeeriumi ja ameti seisukoht, Vabariigi Valitsuse istungile või Euroopa Liidu koordinatsioonikogule (edaspidi KOK) esitatud materjalid;
18) kommentaar.
(2) Andmekogusse kantakse eelotsuse menetluse käigu kohta järgmised andmed (nende olemasolul) koos digitaalsete dokumendifailidega:
1) kirjalike märkuste staadiumis: sissetulnud kirja dokumendiregistri indeks ja sissetuleku kuupäev, piirangumärge, vastutava ministeeriumi ja ameti vastuse tähtaeg, lõplik vastuse tähtaeg, kommentaar;
2) suulise istungi toimumise teate puhul: sissetulnud kirja dokumendiregistri indeks ja sissetuleku kuupäev, piirangumärge, kommentaar;
3) kohtuistungi ettekande staadiumis: sissetulnud kirja dokumendiregistri indeks ja sissetuleku kuupäev, piirangumärge, kommentaar;
4) kohtujuristi ettepaneku staadiumis: sissetulnud kirja dokumendiregistri indeks ja sissetuleku kuupäev, piirangumärge, kommentaar;
5) kohtu määruse või otsuse puhul: sissetulnud kirja dokumendiregistri indeks ja sissetuleku kuupäev, piirangumärge, kommentaar.
§ 6. Andmekogusse Eesti suhtes algatatud rikkumismenetluse kohta kantavad andmed
(1) Andmekogusse kantakse Eesti suhtes algatatud rikkumismenetluse kohta järgmised põhiandmed (nende olemasolul) koos digitaalsete dokumendifailidega:
1) rikkumise number;
2) rikkumise iseloom;
3) direktiivi, määruse, otsuse vm alusdokumendi info;
4) vastutav ministeerium ja amet;
5) rikkumismenetluse staadium;
6) Euroopa Komisjoni kirja dokumendiregistri indeks ja saatmise kuupäev;
7) Eesti alalises esinduses Euroopa Liidu juures registreeritud kirja dokumendiregistri indeks ja sissetuleku kuupäev;
8) Euroopa Komisjonile vastamise tähtaeg;
10) vastutava ministeeriumi ja ameti seisukoht;
11) Vabariigi Valitsuse istungi või KOK-i koosoleku kuupäev;
12) Vabariigi Valitsuse istungile või KOK-ile esitatud dokumendid;
13) Euroopa Komisjonile saadetud vastuskirja Välisministeeriumi dokumendiregistri indeks ja saatmise kuupäev;
14) Euroopa Komisjonile saadetud dokumendifailid;
15) Euroopa Komisjoni vastus;
(2) Andmekogusse kantakse Eesti suhtes algatatud rikkumismenetluse edasise käigu kohta järgmised andmed (nende olemasolul) koos digitaalsete dokumendifailidega:
1) põhjendatud arvamuse staadiumis: Euroopa Komisjoni kirja dokumendiregistri indeks ja saatmise kuupäev, Eesti alalises esinduses Euroopa Liidu juures registreeritud kirja dokumendiregistri indeks ja sissetuleku kuupäev, Euroopa Komisjonile vastamise tähtaeg, vastutava ministeeriumi seisukoha esitamise tähtaeg, Vabariigi Valitsuse istungi või KOK-i koosoleku kuupäev, Vabariigi Valitsuse istungile või KOK-ile esitatud dokumendid, Euroopa Komisjonile saadetud vastuskirja Välisministeeriumi dokumendiregistri indeks ja saatmise kuupäev, Euroopa Komisjoni vastus (Eesti alalises esinduses Euroopa Liidu juures registreeritud kirja dokumendiregistri indeks ja sissetuleku kuupäev), märkused;
2) kohtu staadiumis: kohtuasja number, Euroopa Kohtu kirja saatmise kuupäev, saabunud kirja Välisministeeriumi dokumendiregistri indeks ja sissetuleku kuupäev, Euroopa Kohtule vastamise tähtaeg, vastutava ministeeriumi ja ameti seisukoha esitamise tähtaeg, Vabariigi Valitsuse istungi või KOK-i koosoleku kuupäev, Vabariigi Valitsuse istungile või KOK-ile esitatud dokumendid, vastuse hagile või pikendamistaotluse Välisministeeriumi dokumendiregistri indeks ja saatmise kuupäev, repliik, vasturepliik ja suuline istung (kirja Välisministeeriumi dokumendiregistri indeks ja saabumise või saatmise kuupäev), märkused, kohtuotsus (saabunud kirja Välisministeeriumi dokumendiregistri indeks ja sissetuleku kuupäev);
3) Euroopa Komisjoni otsus rikkumismenetluse lõpetamise kohta (kuupäev).
§ 7. Andmete andmekogusse kandmine ja andmete õigsus
(1) Andmekogusse kannab uusi andmeid ja muudatuste sisestamise eest vastutab andmekogu vastutav töötleja.
(2) Kui andmekogusse kantud andmed muutuvad, teeb andmekogu vastutav töötleja andmekogus asjakohase muudatuse.
(3) Andmekogusse kantud andmete õigsuse eest vastutab andmekogu vastutav töötleja.
§ 8. Juurdepääs andmekogusse kantud andmetele
(1) Andmekogu sisaldab avalikke ja asutusesiseseks kasutamiseks tunnistatud andmeid.
(2) Andmekogule on juurdepääs asjaomaste ametiasutuste ametnikel, kes saavad tutvuda oma vastutusalas olevate eelotsuse- ja rikkumismenetluste andmetega ning sisestada vastuseid andmekogu eelotsusemenetluste ossa. Vastutava töötleja ning andmekaitse järelevalveasutuse selleks volitatud isikutel on andmetele juurdepääs teenistusülesannete täitmiseks vajalikus ulatuses, samuti on juurdepääs andmekogu arendaval või hooldaval isikul tööülesannete täitmiseks vajalikus ulatuses.
§ 9. Andmekogus sisalduvate andmete ja nende alusdokumentide säilitamine
Andmekogus olevaid andmeid säilitatakse alatiselt. Andmekogusse kantud andmete alusdokumente säilitatakse kooskõlas välisministri kinnitatud «Välisministeeriumi dokumentide loetelus» sarjadele kehtestatud säilitustähtaegadega, mille lõppemise järel otsustatakse nende hävitamine.
§ 10. Andmekogusse kantavate andmete õiguslik tähendus
§ 11. Andmete turvalisus
Andmekogu turvaklass on K1T1S1 ning andmekogu turbeaste on madal (L).
§ 12. Andmekogu rahastamine


Krundi müügi käibemaksustamine - Raamatupidaja
Krundi müügi käibemaksustamine
Kinnisasjade müügi käibemaksustamine tekitab jätkuvalt palju küsimusi. Peamiselt on põhjuseks asjaolu, et osa kinnisasja tehinguid on käibemaksuga maksustatud osa aga maksuvabad ja see kummaga on tegemist, sõltub vahel esmapilgul päris vähetähtsatest asjaoludest. Kuna tehingu väärtused on kinnisasjade puhul suured, on ka käibemaksustamise mõju tehingu hinnale märgatav ning seetõttu on õige maksukäsitlus oluline nii müüjale kui ka ostjale.
Üks küsimusi tekitanud teemadest on kruntide müügi käibemaksustamine. Vastavalt käibemaksuseaduse § 16 lg 2 punktile 3 ei kohaldata maksuvabastust krundile planeerimisseaduse tähenduses, kui sellel ei asu ehitist. Kui müüakse maatükki, mis ei ole krunt, siis on tehing maksuvaba. Kui müüakse krunti koos sellel asuva ehitisega, mis on juba kasutusele võetud ega ei ole nn. uus või oluliselt parendatud, ka siis on tehing maksuvaba. Seega sõltub antud juhul tehingu käibemaksustamine mõistetest “krunt” ja “ehitis”. Käibemaksuseadus ise neid mõisteid ei defineeri, neid ei ole mainitud ka käibemaksuseaduse kinnisasja mõiste juures. Seega lähtutakse antud juhul krundi mõistest planeerimisseaduse tähenduses ja ehitise mõistest ehitusseaduse tähenduses.
Planeerimisseaduse (PLS) § 9 lõike 3 kohaselt on krunt ehitamiseks kavandatud maaüksus detailplaneeringu kohustusega alal. Detailplaneeringu koostamine on kohustuslik teatud ehitustegevuseks ning maa-ala kruntideks jaotamiseks linnades ja alevites ning alevike ja külade olemasolevatel ja kavandatavatel selgelt piiritletavatel kompaktse asustusega territooriumi osadel (PLS § 3 lg 2). Samas fakt, et maatükk asub näiteks linnas, ei muuda seda veel automaatselt krundiks, oluline on ka asjaolu, et maatükk on “ehitamiseks kavandatud”. Maatükk on ehitamiseks kavandatud siis, kui seal on kas detailplaneeringuga või ehitusloaga (juhul kui detailplaneering ei ole ehitamiseks vajalik (PLS §9 lg 10)) ette nähtud hoonete või rajatiste ehitamine.
Seega muutub maatükk krundiks alles siis, kui kinnitatakse detailplaneering või kui väljastatakse ehitusluba. Kui maatüki müümisel ei ole detailplaneeringut veel alustatud või see ei ole kinnitatud, siis ei ole veel tegemist krundiga ning maatüki müük on maksuvaba. Samas tuleb märkida, et kui detailplaneering on küll müügi hetkel pooleli, kuid müügilepinguga on müüjal siiski kohustus ja vastutus detailplaneeringu kinnitamise osas, siis on tehingu tegelikuks objektiks siiski krunt, ehk kinnitatud detailplaneeringuga maatükk ning hinnale lisandub käibemaks.
Probleeme on tekitanud ka küsimus kuidas käsitleda pooleliolevat ehitist ja selle müüki. Vastus sellele küsimusele peitub ehitise ja krundi mõistetes endis. Ehitise mõiste käibemaksuseaduses toetub ehitusseaduses sätestatud definitsioonile, mille kohaselt ehitis on aluspinnasega kohtkindlalt ühendatud ja inimtegevuse tulemusena ehitatud terviklik asi (ehitusseadus § 2 lg 1). Seega on ehitis on vastavalt ehitise mõistele üksnes terviklik asi ning pooleliolev ehitis ei saa veel olla ehitis ehitusseaduse tähenduses. Käibemaksuga maksustatakse krunti, millel ei asu ehitist. Kuna pooleliolev ehitis ei ole veel ehitis, siis ongi ka poolelioleva ehitisega krunt veel hoonestamata krunt. Seega maksustatakse poolelioleva ehitise puhul krundi müüki.
Võib muidugi veel ka küsida, mis hetkest on ehitis terviklik asi. Hoone puhul saab lähtuda hoone mõistest – hoone on katuse, siseruumi ja välispiiretega ehitis (ehitusseadus § 2 lg 2). Seega on oluline, et katus oleks peal, samas ei ole antud juhul määrav, kas näiteks ka aknad on ees või siseviimistlus tehtud. Kuna aga käibemaksuga maksustatakse nii ehitiseta krundi kui ka uue ehitise müüki, siis maksustamise seisukohalt ei olegi enamasti vaja neil täpset vahet teha. Olulisem on ehitise ja krundi eristamine vana ja laguneva hoone puhul, kuna kasutusele võetud ehitise müük koos selle aluse maaga on maksuvaba käive aga ehitiseta krundi müük maksustatav käive. Jällegi on täpne piiri tõmbamine raske, võib ehk vaid näitena öelda, et üksnes katuse sisselangemine ei tähenda veel, et tegemist ei oleks ehitisega, aga kui on juba üksnes vundament alles, siis seda enam ehitiseks lugeda ei saa.
Krundi müügi tehingu maksustamist võib veel mõjutada ka käibemaksuseaduse § 46 lõikes 3 sätestatud üleminekusäte, mille kohaselt ei maksustata ehitiseta krundi müüki juhul, kui maatükk oli soetatud enne 1. maid 2004. Mõiste “maatükk” tähendab siin ka suuremat maaüksust, mis pärast ostmist edasimüügi tarbeks väiksemateks kruntideks jaotatakse.
Kogu ülaltoodu puudutab loomulikult vaid ettevõtjaid. Füüsilise isiku (mitte kinnisvaratehingutega tegeleva FIE) poolt maatüki müümine ei ole reeglina üldse ettevõtlus, ega maksustata käibemaksuga, olenemata kas on tegemist krundiga või mitte.
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2006/06/14/krundi-muugi-kaibemaksustamine


Toetuse andmise tingimused meetmes „Ettevõtete ressursitõhusus” tegevuse „Investeeringud parimasse võimalikku ressursitõhusasse tehnikasse; ressursijuhtimissüsteemide ja toetavate IT-rakenduste toetamine” jaoks väikeprojektidele avatud taotlemise korral – Riigi Teataja
Toetuse andmise tingimused meetmes „Ettevõtete ressursitõhusus” tegevuse „Investeeringud parimasse võimalikku ressursitõhusasse tehnikasse; ressursijuhtimissüsteemide ja toetavate IT-rakenduste toetamine” jaoks väikeprojektidele avatud taotlemise korral
Toetuse andmise tingimused meetmes „Ettevõtete ressursitõhusus” tegevuse „Investeeringud parimasse võimalikku ressursitõhusasse tehnikasse; ressursijuhtimissüsteemide ja toetavate IT-rakenduste toetamine” jaoks väikeprojektidele avatud taotlemise korral - sisukord
RT I, 29.03.2019, 12
Vastu võetud 30.07.2018 nr 27
RT I, 03.08.2018, 3
jõustumine 06.08.2018
27.03.2019 RT I, 29.03.2019, 11 01.04.2019
Määrusega kehtestatakse vastavalt perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse (edaspidi struktuuritoetuse seadus) § 5 lõikele 2 kinnitatud rakenduskava prioriteetse suuna „Kasvuvõimeline ettevõtlus ja rahvusvaheliselt konkurentsivõimeline teadus- ja arendustegevus” meetme „Ettevõtete ressursitõhusus” tegevuse „Investeeringud parimasse võimalikku ressursitõhusasse tehnikasse; ressursijuhtimissüsteemide ja toetavate IT-rakenduste toetamine” eesmärkide ja tulemuste saavutamiseks toetuse andmise ning selle kasutamise tingimused ja kord väikeprojektidele avatud taotlemise korral.
2) väikeprojekt on projekt, mille toetuse maksimaalne suurus on kuni 200 000 eurot;
3) omafinantseering on toetuse saaja kantav osa abikõlblikest kuludest, mida toetusest ei hüvitata;
4) projekti kogumaksumus on projekti elluviimiseks tehtavate abikõlblike ja mitteabikõlblike kulude kogusumma;
5) väike- ja keskmise suurusega ettevõtja (VKE) on ettevõtja konkurentsiseaduse § 2 mõistes, kes vastab Euroopa Komisjoni määruse (EÜ) nr 651/2014 asutamislepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (ELT L 187 26.06.2014, muudetud komisjoni määrusega (EL) 2017/1084 (ELT L 156, 20.06.2017, lk 1–18) – (edaspidi üldine grupierandi määrus), lisas I sätestatud kriteeriumitele;
6) kinnituskiri on rakendusüksuse kehtestatud vormis esitatud toetuse saaja kirjalik kinnitus, et ta on nõus toetuse taotluse rahuldamise otsuses sätestatud tingimustega ning valmis projekti nende tingimuste kohaselt ellu viima;
7) projekti väljundinäitaja on näitaja, mis kirjeldab projekti käigus sisendite (ressursside) kasutamise tulemusena toodetud väljundit;
8) projekti tulemusnäitaja on näitaja, mis kirjeldab projekti väljundite kasutusse võtmise tulemusena projekti järgselt saavutatud olukorda ja panust meetme tegevuste väljundnäitajasse;
9) ressursiaudit on ettevõtte ressursikasutuse analüüs, mille eesmärk on anda hinnang säästuvõimalustele ettevõttes vastavalt keskkonnaministri 28.06.2016 määruse nr 17 „Toetuse andmise tingimused meetme „Ettevõtete ressursitõhusus” tegevuse „Energia- ja ressursiauditite läbiviimine” jaoks avatud taotlemise korral” lisale „Nõuded ressursiauditile”. Ressursiaudit jaguneb ülevaatlikuks ja detailseks ressursiauditiks;
10) ülevaatlik ressursiaudit on ettevõtte ressursikasutuse analüüs, mille eesmärk on anda hinnang ressursisäästu võimalustele ettevõttes. Projekt, millele käesoleva määruse järgselt toetust taotletakse, peab ülevaatlikus ressursiauditis olema detailselt käsitletud vastavalt keskkonnaministri 28.06.2016 määruse nr 17„Toetuse andmise tingimused meetme „Ettevõtete ressursitõhusus” tegevuse „Energia- ja ressursiauditite läbiviimine” jaoks avatud taotlemise korral” lisale „Nõuded ressursiauditile” peatükile 3 ning arvestades ka käesoleva määruse projektide vastavus- ja valikukriteeriumitega;
11) detailne ressursiaudit on detailne analüütiline ülevaade, mis on ressursisäästliku projekti aluseks ja milles sisaldub hinnanguline säästupotentsiaal, projekti kirjeldus ja tasuvushinnang, soovituslik tegevuskava ning seireplaan vastavalt keskkonnaministri määruse „Toetuse andmise tingimused meetme „Ettevõtete ressursitõhusus” tegevuse „Energia- ja ressursiauditite läbiviimine” jaoks avatud taotlemise korral” lisale „Nõuded ressursiauditile” peatükile 4 ning arvestades ka käesoleva määruse projektide vastavus- ja valikukriteeriumitega;
12) ressursiauditi metoodika on keskkonnaministri 28.06.2016 määruse nr 17 „Toetuse andmise tingimused meetme „Ettevõtete ressursitõhusus” tegevuse „Energia- ja ressursiauditite läbiviimine” jaoks avatud taotlemise korral” lisas „Nõuded ressursiauditile” kirjeldatud metoodiline juhend;
13) innovatsioon on uute ideede ja teadmiste kasutamine uudsete lahenduste rakendamiseks, mis hõlmab toodete ja teenuste väljatöötamist ning uuendamist (tooteinnovatsioon); vastavate turgude hõivamist ja laiendamist (turuinnovatsioon); uute tootmis-, tarne- ja müügimeetodite loomist ning juurutamist (protsessiinnovatsioon); uuendusi juhtimises ja töökorralduses (organisatsiooniinnovatsioon) ning töötingimuste ja personali oskuste arendamist (personaliinnovatsioon);
14) tootmisjääk on materjal, mida ei ole tahtlikult toodetud, vaid tootmisprotsessist ülejääv materjal või muu ressurss (nt soe vesi, jääksoojus, saepuru, süsihappegaas);
15) teisene toore (sekundaartoore) on tootmise lähteaine, mida saadakse jäätmete ringlussevõtu või ümbertöötlemisega;
16) käitis on paikne või liikuv tehniline üksus, milles toimub tootmistegevus või tootmisega otseselt liituv ja sellega tehnilist seost omav tegevus;
17) tootmisüksus on eraldiseisev hoonete, rajatiste või seadmete kompleks, mille eraldiseisvusest tulenevalt on võimalik välja arvestada tema majanduslikud näitajad – tootmismahud, kulud ja tulud ning tehtav investeering on käsitletav terviklahendusena;
18) ressursitootlikkus (€/kg) on materjali kasutuse efektiivsust väljendav näitaja, mis arvutatakse SKP ja kodumaise materjalitarbimise suhtena ja näitab, mitu lisandväärtuse eurot on suudetud luua ühe kilogrammi materjali kasutamise abil. Arvutamisel kasutatakse SKP aheldatud väärtust (referentsaasta 2010);
19) kodumaine materjalitarbimine (domestic material consumption, DMC) tähendab kõiki Eestis tarbitud tahkeid, vedelaid ja gaasilisi materjale, millel on majanduslik väärtus ja mida kasutatakse tootmise ja tarbimise protsessis (v.a pinnase ja maavara kaevandamise jäätmete taaskasutus);
20) ressursid on kõige üldisemas mõistes tootmisvahendid ja -tagavarad, mida on võimalik kasutada. Tootmises mõeldakse ressursi all kõiki kaupade ja teenuste valmistamiseks vajalikke tootmistegureid;
21) energiatõhusus on säästetud energia hulk, mis määratakse mõõtes ja/või hinnates tarbimist enne ja pärast energiatõhususe parandamise meetme rakendamist, tagades samas energiatarbimist mõjutavate välistingimuste normaliseerimise;
22) ümberpaigutamine – sama või sarnase tegevuse või selle osa üleviimine ühest EMP (Euroopa Majanduspiirkond) lepingu osalisriigi ettevõttest (algne ettevõte) teise EMP lepingu muus osalisriigis asuvasse ettevõttesse, kuhu toetatav investeering tehakse (toetatav ettevõte). Ümberpaigutamine toimub siis, kui toode või teenus täidab nii algses kui ka toetatavas ettevõttes vähemalt osaliselt sama otstarvet ja vastab sama liiki tarbija nõudmistele või vajadustele ja EMPs asuva abisaaja ühes ettevõttes lähevad samas või sarnases tegevusalas kaduma töökohad.
5) keskkonnajuhtimis- ja auditeerimissüsteemide rakendamine ja registreerimine, mis tõstavad ressursitõhusust.
(3) Euroopa Komisjoni määruse (EL) nr 1301/2013 artikli 3 lõike 3 punktides a–e nimetatud tegevustele abi ei anta.
(1) Kui käesoleva määruse § 5 lõike 2 punktides 1–5 nimetatud tegevuseks antakse toetust vähese tähtsusega abina, järgitakse abi andmisel Euroopa Komisjoni määrust (EL) nr 1407/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 352, 24.12.2013, lk 1–8) ning konkurentsiseaduse § 33 tingimusi.
(2) Kui käesoleva määruse § 5 lõike 2 punktides 1–5 nimetatud tegevuseks antav toetus on riigiabi, tuleb selle andmisel kohaldada üldise grupierandi määruse asjakohaseid sätteid, mis on seotud kas:
(3) Üldise grupierandi määruse artikli 1 lõike 3 punktides a) – e) ja Euroopa Komisjoni määruse (EL) nr 1407/2013 artikli 1 lõike 1 punktides a) – e) nimetatud majandussektori ettevõtjatele abi ei anta.
(6) Vähese tähtsusega abi andmisel ei tohi toetuse suurus koos jooksva majandusaasta ja taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kahe majandusaasta jooksul antud vähese tähtsusega abiga ületada 200 000 eurot.
(7) Vähese tähtsusega abina toetuse andmisel võetakse arvesse komisjoni määruse (EL) nr 1407/2013 artiklis 5 sätestatud erinevateks eesmärkideks antava vähese tähtsusega abi kumuleerimisreegleid.
(8) Vähese tähtsusega abi andmisel loetakse toetuse suuruse arvestamisel üheks ettevõtjaks sellised ettevõtjad, kes on omavahel seotud komisjoni määruse (EL) nr 1407/2013 artikli 2 lõike 2 kohaselt.
(3) Projekti abikõlblikkuse perioodi kestus on maksimaalselt 12 kuud.
(4) Toetuse saaja taotluse alusel ja mõjuva põhjuse olemasolul võib abikõlblikkuse perioodi pikendada kuni 6 kuu võrra.
(2) Abikõlblikud on järgmised projekti kulud, mis on seotud käesoleva määruse § 5 lõikes 2 nimetatud tegevuste elluviimisega ning on vajalikud meetme tulemuste ja projekti eesmärkide ning tulemuste saavutamiseks, sealhulgas:
1) kulud sõidukite rendiks;
3) personalikulud v.a lõike 2 punktis 3 nimetatud kulud;
6) kasutatud seadme ostmise kulu;
7) päikese abil elektrit tootev taastuvenergia tootmisseade.
(1) Ühe projekti taotluse toetuse maksimaalne suurus on 200 000 eurot.
(2) Kui toetus on § 6 lõikes 1 nimetatud vähese tähtsusega abi, on toetuse maksimaalne osakaal projekti abikõlblikest kuludest 50%.
(3) Kui toetus on § 6 lõikes 2 nimetatud regionaalabi, on toetuse maksimaalne määr suurettevõtjale 25%, keskmise suurusega ettevõtjale 35% ja väikeettevõtjale 45% abikõlblikest kuludest.
(4) Kui toetus on § 6 lõikes 2 nimetatud energiatõhususeks antav abi, on toetuse maksimaalne määr suurettevõtjale 45%, keskmise suurusega ettevõtjale 55% ja väikeettevõtjale 65% abikõlblikest kuludest, kuid mitte rohkem kui 50% projekti kuludest.
(5) Kui toetus on § 6 lõikes 2 nimetatud keskkonnakaitseks antav abi, on toetuse maksimaalne määr suurettevõtjale 55%, ja keskmise suurusega ettevõtjale 65% ja väikeettevõtjale 75% abikõlblikest kuludest, kuid mitte rohkem kui 50% projekti kuludest.
(6) Kui projekti tegevust, mille jaoks antakse riigiabi või vähese tähtsusega abi, finantseeritakse lisaks taotlusele ka muudest riigi, kohaliku omavalitsuse, Euroopa Liidu või selle liikmesriikide vahenditest, ei tohi tegevuse kogu finantseerimise määr nimetatud allikatest ületada:
1) vähese tähtsusega abi puhul 50 % abikõlblikest kuludest;
(7) Käesoleva määruse § 9 lõigetes 2–5 nimetatud abi andmisel ei arvestata omafinantseeringuna Euroopa Liidu institutsioonidelt, muude välisabi fondide või teisi riiklike (sh kohalike omavalitsuste) vahendeid antud tagastamatuid ja tagastatavaid toetusi.
(8) Taotlusvooru eelarve kinnitab rakendusasutuse juht.
(1) Toetuse taotleja (edaspidi taotleja) võib olla äriühing, kelle põhitegevus vastab Eesti majanduse tegevusalade klassifikaatori (EMTAK 2008) koodidele mäetööstus (EMTAK 2008 jagu B, alajagu 05-09) või töötlev tööstus (EMTAK 2008 jagu C, alajagu 10-33), välja arvatud tubakatoodete tootmine (EMTAK 2008 jagu C 12).
1) taotleja peab vastama Vabariigi Valitsuse 21. augusti 2014. a määruse nr 133 „Perioodi 2014−2020 struktuuritoetuse taotlemise ja taotluste menetlemise nõuded ja tingimused toetuse andmise tingimuste määruse kehtestamiseks” (edaspidi taotluste menetlemise määrus) §-des 2 ja 3 nimetatud nõuetele;
2) taotleja viimase majandusaasta müügitulu peab olema vähemalt võrdne taotletava toetuse summaga;
5) tegevus projekti raames peab toimuma taotleja omandis oleval hoonestatud või hoonestama kinnistul või taotlejal peab olema taotluse esitamise ajaks sõlmitud leping, mis tõendab projekti elluviimise võimalikkust antud kinnistul;
6) tootmisüksus, millele toetust taotletakse, peab olema tegutsenud vähemalt 2 aastat.
(4) Taotlejal peab olema tehtud nõuetekohane vähemalt ülevaatlik ressursiauditi ulatuses, mis kinnitab tekkivat ressursisäästu ning kavandavate investeeringute asjakohasust.
(5) Ressursiaudit ei tohi olla vanem kui 2 aastat, kajastama ettevõtte olemasolevat olukorda ning tehtud kooskõlas rakendusasutuse kinnitatud ressursiauditi metoodikaga.
10) [kehtetu - RT I, 29.03.2019, 11 - jõust. 01.04.2019]
11) projekt peab vastama ettevõtte põhi- või kõrvaltegevusele ning Eesti majanduse tegevusalade klassifikaatori (EMTAK 2008) koodidele mäetööstus (EMTAK 2008 jagu B, alajagu 05-09) või töötlev tööstus (EMTAK 2008 jagu C, alajagu 10-33), välja arvatud tubakatoodete tootmine (EMTAK 2008 jagu C 12).
4) taotleja kinnitus, et ta nõustub elektroonilisel teel teabe saamisega taotluses avaldatud elektronposti aadressil, elektrooniliselt esitatakse ka projektiga seotud otsused;
5) ülevaatliku ressursiauditi aruanne või selle uuendus, milles on kirjeldatud ressursisäästuprojekti;
6) [kehtetu - RT I, 29.03.2019, 11 - jõust. 01.04.2019]
7) investeeringuks ette nähtud regionaalabi puhul taotleja kinnitus, et kahe aasta jooksul enne abitaotluse esitamist ei ole toimunud ümberpaigutamist ettevõttesse, kuhu tehakse taotletud abi alusel algne investeering, ning et abisaaja võtab kohustuse, et ümberpaigutamist ei toimu kahe aasta jooksul pärast seda, kui taotletud abi alusel on algne investeering tehtud.
(2) Taotluse menetlemine rakendusüksuses koosneb taotluse registreerimisest, taotleja ja taotluse nõuetele vastavuse kontrollimisest, nõuetele vastava taotluse hindamisest ning taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse tegemisest. Taotluse kontrollimisel käigus hinnatakse taotluse vastavust struktuuritoetuse seaduse ja käesoleva määruse nõuetele, sealhulgas käesoleva määruse §-s 12 esitatud nõuetele ja nõuetele vastavaid taotlusi hinnatakse § 17 kohaselt.
(3) Rakendusüksus kontrollib 20 tööpäeva jooksul, kui taotletakse vähese tähtsusega abi, ning 40 tööpäeva jooksul, kui taotletakse riigiabi üldise grupierandi määruse alusel, taotluste esitamise tähtpäevast arvates taotleja ja taotluse vastavust struktuuritoetuse seaduse ja käesoleva määruse §-des 11 ja 12 esitatud nõuetele. Kui kontrollimise tulemusena avastatakse taotleja või taotluse puudusi, teavitab rakendusüksus sellest taotlejat ja määrab puuduste kõrvaldamiseks tähtaja kuni 20 tööpäeva. Taotluste menetlemise tähtaega pikendatakse puuduste kõrvaldamiseks määratud aja võrra.
(1) Taotleja tunnistatakse nõuetele vastavaks kui tema puhul on täidetud kõik käesoleva määruse §-s 11 toodud nõuded.
(2) Taotlus tunnistatakse nõuetele vastavaks kui see vastab kõigile käesoleva määruse §-s 12 sätestatud nõuetele ja selle on esitanud nõuetele vastav taotleja.
(3) Taotlust ei tunnistata nõuetele vastavaks, kui:
(4) Käesoleva määruse § 12 nõuetele ja § 17 kriteeriumidele vastavaks tunnistatud taotlust hinnatakse järgnevalt käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud valikukriteeriumite alusel.
(6) Kui toetuse saaja ei alusta projekti elluviimist 3 kuu jooksul projekti taotluse rahuldamise otsuste tegemisest võib rakendusüksus taotluse rahuldamise otsuse kehtetuks tunnistada. Projekti elluviimise alustamiseks loetakse taotluses kavandatud hanke väljakuulutamist.
(1) Toetuse saaja tagab struktuuritoetuse seaduse §-des 24 ja 26 sätestatud kohustuste täitmise, projekti juhtimise ja selle eduka elluviimise (sh taotluses märgitud ressursisäästu saavutamise) taotluse rahuldamise otsuses sätestatud tingimustel.
(2) Toetuse saaja tagama kestvuse nõude Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 71 nimetatud juhul kolme aasta jooksul toetusesaajale lõppmakse tegemisest.
(3) Toetuse saaja esitab hangete läbiviimise plaani hangete osas, mille eeldatav maksumus käibemaksuta on vähemalt 5000 eurot, hiljemalt 20 tööpäeva enne esimese hanke välja kuulutamist.
(4) Juhul kui hange ei ole läbi viidud riigihangete registris, esitatakse rakendusüksusele hanke korraldamist tõendavad dokumendid, kui tehingu eeldatav maksumus käibemaksuta on vähemalt 5000 eurot ning hankelepingu koopia viivitamata pärast hankelepingu sõlmimist, aga mitte hiljem kui esimene maksetaotlus.
(5) Toetuse saaja, kes ei pea järgima riigihangete seadust ei tohi funktsionaalselt koos toimiva või sama eesmärgi saavutamiseks vajalike asjade, teenuste või ehitustööde ostmisel jaotada lepingut osadeks eesmärgiga eirata struktuuritoetuse seaduse § 26 lõikes 6 toodud kohustust.
(6) Toetuse saaja avaldab hanketeate hanke kohta riigihangete registris.
(2) Toetuse saajal on õigus ärakuulamisele ning võimalus esitada oma seisukohad haldusmenetluse seaduse § 40 ja struktuuritoetuse seaduse § 23 lõikes 2 sätestatud juhtudel ja korras.
(3) Toetuse saaja esitab projekti vahearuande projekti iga aruandlusperioodi kohta. Aruandlusperioodi kestus ei ole üldjuhul pikem kui üks aasta ja lühem kui 3 kuud.
(4) Projekti lõpparuanne sisaldab vähemalt kogu projekti peamiste tegevuste ülevaadet, teavet projekti eesmärgi, väljundite ning tulemuste saavutamise kohta. Lisaks käsitleb projekti lõpparuanne projekti tegevuste ja tulemuste mõju läbivatele teemadele, sh võrdsetele võimalustele.
(5) Toetuse saaja esitab projekti lõpparuande 30 tööpäeva jooksul pärast projekti abikõlblikkuse perioodi lõppu. Rakendusüksus võib põhjendatud juhul tähtaega pikendada.
(6) Rakendusüksusel on õigus toetuse tulemuslikkuse hindamiseks nõuda toetuse saajalt aruannete esitamist projekti abikõlblikkuse perioodile järgneva kolme aasta jooksul väike- ja keskmise suurusega ettevõtja korral ja viie aasta jooksul suurettevõtja korral.
(6) Maksetaotlus esitatakse vähemalt üks kord kvartalis, kui eelmisest maksetaotluse esitamisest arvates on kulu tekkinud.
(7) Rakendusüksus võib peatada maksetaotluse ja ettemakse kasutamise aruande menetlemise osaliselt või täielikult struktuuritoetuse seaduse § 30 lõikes 1 toodud juhul.
(8) Viimane maksetaotlus esitatakse koos projekti lõpparuandega või pärast projekti lõpparuande esitamist. Lõppmakse tehakse pärast seda, kui rakendusüksus on lugenud projekti tegevused elluviiduks.
(9) Toetust võib maksta riigiabi ettemaksena ühendmääruse §-des 19 ja 20 sätestatud korras.