Siin on väike kild Digiraamatupidaja raamatust, kus on peatükid: juhtimine, turundus ja finants. Raamatus on ka peatükk nii äriplaanist kui dokumendihaldusest. Keskne osa on lahti kirjutatud rollidena, mida me üksi või teiste abiga täidame.
3.1 Ettevõtja
Oled teinud äriplaani. Sul on olemas vastused küsimustele. Mida toota? Kuidas seda toota? Kes on tarbija? Oled leidnud ressursi ja teinud osakapitali sissemakse või alles tegeled ressursi kogumisega. Lihtsamalt öeldes, oled hakanud investeerima. Oled isik, kes riski eeldades asutas ettevõtte ja nüüd korraldab selle tegevust eesmärgiga kasu saada. Oled ettevõtja, ettevõtte omanik. Kui palgatöötaja vastutus tuleneb töölepingust ja ameti hierarhiast, siis ettevõtja vastutab alati ja kogu varaga ehk see, mis on sul osaühingu osakapitaliks (miinimum 2500).
Ja nüüd seaduse juttu. Tsiviilseadustiku üldosa seaduse alusel on juriidiline isik seaduse alusel loodud õigussubjekt. Juriidiline isik on kas eraõiguslik või avalik-õiguslik. Eraõiguslik juriidiline isik on erahuvides ja selle juriidilise isiku liigi kohta käiva seaduse alusel loodud juriidiline isik. Eraõigusliku juriidilise isiku organid on üldkoosolek ja juhatus. Juriidilise isiku juhatus või seda asendav organ loetakse suhetes teiste isikutega juriidilise isiku seaduslikuks esindajaks. Juriidilise isiku juhtorgani liikmed peavad oma seadusest või põhikirjast tulenevaid kohustusi täitma juhtorgani liikmelt tavaliselt oodatava hoolega ja olema juriidilisele isikule lojaalsed. Juriidilise isiku juhtorgani liikmed, kes on oma kohustuse rikkumisega tekitanud kahju juriidilisele isikule, vastutavad juriidilise isiku ees solidaarselt. Juhtorgani liige ei vastuta, kui ta tegutses vastavalt juriidilise isiku üldkoosoleku või muu pädeva organi õiguspärasele otsusele. Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kahju hüvitamist juriidilisele isikule võib nõuda ka juriidilise isiku võlausaldaja, kui ta ei saa oma nõudeid rahuldada juriidilise isiku vara arvel. Ehk sellest lugesime välja, et vastutab juhatuse liige. Omanik ainult investeerib. See tõttu ongi Sinu esimene ülesanne õige juhatuse liikme leidmine kui sa ise ei taha olla.
Ettevõtte, osaniku ja juhatuse liikme vastutus, 29. aprill 2014
Riigikohtu värsked suunised äriühingu juhatuse liikmele vastutusotsuse tegemiseks, 27.02.2014
Millal järgneb vastutus osaühingu kahjustamise eest selle tegevuse mõjutamise kaudu?, 24.05.2016
Pööraksin korraks tähelepanu ettevõtte likvideerimisele. Ära kunagi kasuta tankiste ehk likvideerimise teenust, kus juhatuse liige vahetub ja sina nagu pääseksid oma võlgadest. Ettevõtte hülgamine kolmandale isikule võib tunduda esialgu kiire ja lihtne lahendus. Majandustegevuse ebaõnnestumine on nii mõnelegi inimesel raske hoop ning kui sellele järgneb keerukas juriidiline protsess, võib tunduda äriühingu müümine parim lahendus. Likvidaatorit kasutades ja ettevõtet müües tasub siiski silmas pidada, et maksu- ja tolliametil on võimalus koostada sissenõudmiseks vastutusotsus isikule, kes põhjustas maksuvõla ning ettevõttest vabanemine ei vabasta vastutusest. Loe pikemalt Inforegistri blogist “Likvidaatori abil põrgust paradiisi”.
“Pealtnägija”: Varidirektorid on matnud vähemalt 400 miljonit eurot võlgu, 16.11.2016
3.1.1 Juhatuse liikme nimetamine
Ettevõtjaportaalis tuleb teha muutmiskanne. Nii nimetamisel kui tagasi kutsumisel tuleb avaldusele lisada failina osanike otsus. Dokument peab olema digitaalallkirjadega. Uue liikme lisamisel peab isik oma nõusoleku andma digitaalallkirjaga. Juhatuse liikme registrist kustutamisel annab portaal võimaluse ka kustutatavale allkirja andmiseks, kuid tema allkiri ei ole kohustuslik ning avalduse saab saata menetlusse ilma selleta.
3.1.2 Osakapital
Kui asutasid kohese sissemaksmisega, siis valisid asutamisel e-stardikonto ja kandsid raha sinna. Kui pole investeerimismahukas ettevõtmine, siis võid asutada ka sissemaksmata osakapitaliga. Põhikirjaga pannakse paika, kas osakapitali sissemaksmiseks on tähtaeg või mitte. Kuni sissemakse on tegemata, vastutab osanik täielikult maksmata osa ulatuses ettevõtte kohustuste eest ja dividende maksta ei tohi.
Äriregister pakub sissemaksmata osakapitali põhikirjas järgmisi valikuid:
Osaühingu sissemakseta asutamise korral tasub osanik osa eest täielikult aasta jooksul, kuid kõige hiljem äriseadustiku § 140¹ lõikes 2 või 3 nimetatud nõude esitamisel.
Osaühingu sissemakseta asutamise korral tasub osanik osa eest täielikult tähtajaks, kuid kõige hiljem äriseadustiku § 140¹ lõikes 2 või 3 nimetatud nõude esitamisel.
Osaühingu sissemakseta asutamise korral tasub osanik osa eest täielikult juhatuse poolt määratud ajaks, kuid kõige hiljem äriseadustiku § 140¹ lõikes 2 või 3 nimetatud nõude esitamisel.
Osaühingu sissemakseta asutamise korral tasub osanik osa eest täielikult osanike otsusega määratud ajaks, kuid kõige hiljem äriseadustiku § 140¹ lõikes 2 või 3 nimetatud nõude esitamisel.
Osaühingu sissemakseta asutamise korral tasub osanik osa eest täielikult äriseadustiku § 140¹ lõikes 2 või 3 sätestatud nõude esitamisel.
Äriseadustik § 140¹ lõige 2: Kuni osanik ei ole käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kokkuleppe korral sissemakset täielikult tasunud, vastutab ta osaühingu ees osaühingu kohustuste eest tasumata sissemakse ulatuses, kui osaühingu kohustust ei ole võimalik täita osaühingu vara arvel.
Äriseadustik § 140¹ lõige 3: Osaühingu pankroti väljakuulutamise korral võib käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud nõude osaühingu nimel esitada üksnes pankrotihaldur.
Tehtud valikutest sõltub ka kuidas kirjendada osaühingu algbilanss. Kui ettevõttel on õigus osanikult raha sisse nõuda (variandid 1,2,3), siis on üks konto nõue osanikule aga kui ettevõttel seda õigust ei ole (variandid 4 ja 5), siis saad kasutada kontot sissemaksmata osakapital. Viimase variandi korral võib tekkida probleem omakapitali adekvaatsusega. Omakapitali adekvaatsust kontrollib äriregister aastaaruande alusel. Mida teha, kui osakapital jääb alla omakapitali suuruse miinimumnõuet?
Tee endale plaan, kuidas hakkad osakapitali sisse maksma ehk millal sa oma säästud ettevõttesse paned. Sa võid muidugi kohe luua ettevõtte ja kui vaba raha on, siis kannad selle ettevõtte arvele. Pea meeles, et ülekande selgitusse tuleb kirjutada “osakapitali sissemakse”. Maksuametis deklareerima pead alles siis, kui kõik on sisse makstud. Loomulikult võid sa seda raha kasutada ehk osta vahendeid. Kui sa ettevõttes midagi ei tee, siis seisab see raha niisama ja tulu ei teeni. See pärast ongi mõtekas panna täpselt kirja, mis kulutused sul tuleb teha, enne kui saad hakata pakkuma toodet või teenust. Finantskirjaoskust saad õppida Finantsaabitsast, Rahafoorumist (Finantseesmärgid ja nende seadmine, Kuidas investeerimiseks lisaraha leida?), Jaak Roosaare (Kuidas saada rahaliselt vabaks?) ja naisinvestori Kristi Saare lehtedelt (Kuidas investeerida 1000 eurot?). Finantsvabadusest võid aimu saada Facebooki grupist Finantsvabadus ja Fast Track Education OÜ lehelt finantsvabadus.ee. Häid nõuandeid võid leida ka finantsportaalist Rahaasjad.
3.1.3 Kliendihaldus
Kliendihaldus ehk CRM (inglise keeles customer relationship management) on mõeldud inimestega (klientidega, tarnijatega, töötajatega) suhtlemiseks. Ajakirjanduses leian pidevalt, et aetakse segi CRM ja DMS (document management system) – dokumendihaldussüsteem. Need on 2 täiesti erinevat asja ja meie kasutame selleks erinevaid programme. Nüüd Äripäeva juurde. 20. jaanuaril 2016. aastal kirjutati magistri töö uuringust (artikkel “Raamatupidamisettevõtted näevad CRM-is potentsiaali“).
“Uuringust selgus, et raamatupidamisettevõtete klientide enam levinud dokumentide esitamise viis oli saatmine meiliga (33%), millele kohe järgnes paberkandjal algdokumentide esitamine (32%) ning laadimine pilve (Google Drive, Dropbox, OneDrive jt) (21%). Samal ajal on kasutusel mitmeid erinevaid dokumentide esitamise viise olenevalt kliendi harjumustest ja mugavusest.
Analüüsides uuringu tulemusi arhiveerimise kohta saab järeldada, et osa meiliga saadetud dokumentidest prinditakse raamatupidamisettevõtetes välja. Kõige populaarsemaks dokumentide hoidmise viisiks osutus paberkandjal dokumentide hoidmine kaustades riiulitel, seda tegi 49% ettevõtetest. 22% ettevõtetest hoidis PDF- jms vormingus dokumente spetsiaalses arhiiviprogrammis ja 20% digiteeris ning hoidis algdokumente Microsoft Windowsi kaustade struktuuris. Muud dokumentide hoidmise viisid (eArvekeskuses manusena, hoidmine majandustarkvaras või pilves) olid selges vähemuses, 2–4% ulatuses.”
Mina lahendan selle probleemi 2 programmiga, sest kliendihaldus on ikka erinev dokumendihaldusest. Aga meie jätkame nüüd kliendihaldusega.
Vali välja kliendihaldustarkvara ehk CRM, millega saad kõigega kursis olla ja jälgida kui vaja. Kui võtad tööle töötaja, siis lisad ta sellesse kasutajaks (juhul kui ta saab ettevõtte e-posti aadressi). Võib olla teeb sul selle töö ära ka sekretär aga põhiline, miks ma räägin seda just omaniku peatükis on see, et sul on tegelikult võimalus kõigel silma peal hoida. Sul on nagunii vaja teha mõnikord osaniku või osanike otsus. Vormistad ära ja lisad ülesande programmi juhatusele see täide viimiseks ehk CRM-s ei hoita dokumente. Kõik dokumendid, mis e-kirjaga saadetakse on muidugi kohe kättesaadavad ja iga kliendi või tarnija juures olemas aga dokumendid laetakse üles ja hoitakse ikka DokumendiHaldusSüsteemis ehk DHS-s.
Programmi valimine sõltub muidugi rahakotist, aga kui soodsalt läbi ajada, siis raamatupidamise programmid tavaliselt ei sisalda kliendihaldust. On ainult kontakti kaart ja sellega asi piirdub. Nendel, millel on kliendihaldus on ka hinna poolest kallimad. Kuna igal ettevõttel on omad soovid, siis on mõtekam võtta selline, mida saab ise arendada, kui just pole eesmärk maksta valmis toote eest.
Tasuta CRM programm on EPESI. Lase paigaldada see oma alamdomeenile näiteks epesi.domeeninimi.ee ja kõik sinu ettevõtte e-posti aadressid on ühes kohas – pilves, mitte arvutis.
Loe lisaks millega peaks mikroettevõtja tegema dokumendihaldust?
Sildid: dokument, e-raamat


Erakorraline toetus kartuli- ja avamaaköögivilja kasvatajatele – Riigi Teataja
Erakorraline toetus kartuli- ja avamaaköögivilja kasvatajatele - sisukord
§ 1 Erakorraline toetus kartuli- ja avamaaköögivilja kasvatajatele
§ 6 Toetuse ühikumäär ja toetuse suuruse arvutamine
§ 7 Toetuse vähendamine
§ 8 Taotluse rahuldamine ja rahuldamata jätmine ning toetuse maksmine
RT I, 04.04.2018, 1
Määrus kehtestatakse maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduse § 18 lõike 1, § 201 lõike 3 ja § 202 lõike 1 alusel.
§ 1. Erakorraline toetus kartuli- ja avamaaköögivilja kasvatajatele
(1) Erakorralist toetust kartuli- ja avamaaköögivilja kasvatajatele antakse põllumajandustootjale selle põllumaa kohta, mille kohta 2017. aastal esitatud ühtse pindalatoetuse või puu- ja köögivilja kasvatamise otsetoetuse taotlus on rahuldatud ja kus jäid üleujutuste ja tugevate vihmade tõttu alates sama aasta septembrist koristamata kartul või vähemalt üks järgmistest põllumajanduskultuuridest (edaspidi avamaaköögiviljad):
1) aedhernes;
2) aeduba;
3) juurseller;
4) kaalikas;
5) lehtkapsas;
6) lillkapsas;
7) naeris;
8) pastinaak;
9) porgand;
10) porrulauk;
11) spargelkapsas;
12) söögipeet;
13) valge peakapsas.
(2) Kartuliks lõike 1 tähenduses loetakse kõik kartulisordid välja arvatud varajased kartulisordid.
(3) Lõikes 1 nimetatud toetust (edaspidi toetus) võib taotleda vähemalt 0,30 hektari samas lõikes nimetatud põllumaa kohta. Põllumaa pindala määramisel võetakse arvesse põld pindalaga vähemalt 0,01 hektarit.
Konkurentsiseaduse § 2 lõikes 1 nimetatud ettevõtjatele antav toetus on põllumajanduslik vähese tähtsusega abi komisjoni määruse (EL) nr 1408/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes põllumajandussektoris (ELT L 352, 24.12.2013, lk 9–17), tähenduses.
Toetust võib taotleda isik (edaspidi taotleja):
1) kes taotles 2017. aastal ühtset pindalatoetust või puu- ja köögivilja kasvatamise otsetoetust ning kelle taotlus rahuldati ja
2) kelle 2017. aasta ühtse pindalatoetuse või puu- ja köögivilja kasvatamise otsetoetuse taotluse menetlemise käigus kindlaks tehtud kartuli või avamaaköögivilja kasvatamise pindala suurus oli vähemalt 0,30 hektarit.
(1) Taotleja esitab ajavahemikul 9. aprillist kuni 12. aprillini 2018. aastal Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile (edaspidi PRIA) taotluse, mis sisaldab haldusmenetluse seaduse § 14 lõike 3 punktides 1–4 nimetatud andmeid ja taotleja isiku- või registrikood.
(2) Lisaks lõikes 1 nimetatud andmetele esitab taotleja iga põllu kohta, mille kohta ta toetust taotleb, järgmised andmed:
1) põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse kantud põllumassiivi tunnus;
2) põllu number ja maa-ala number;
3) põllu pindala taotluse esitamise aastal 0,01 hektari täpsusega;
4) maakasutuse tüüp;
5) põllul kasvatatava põllumajanduskultuuri nimetus;
6) kartuli või avamaaköögivilja kasvatamise pindala, mis jäi alates 2017. aasta septembrist koristamata.
(2) Taotleja teeb PRIA-le teatavaks kõik taotluse rahuldamise otsustamiseks vajalikud asjaolud.
§ 6. Toetuse ühikumäär ja toetuse suuruse arvutamine
(1) PRIA otsustab toetuse ühikumäära, lähtudes toetuse andmiseks ettenähtud eelarvevahenditest ja selle nõuetele vastavaks tunnistatud põllumaa hektarite arvust, millel kasvatatakse kartulit või avamaaköögivilja, järgides taotlejate võrdse kohtlemise põhimõtet.
(2) Kui koristamata jäänud kartuli või avamaaköögivilja kasvatamise pindala on suurem kui 2017. aastal ühtse pindalatoetuse või puu- ja köögivilja kasvatamise otsetoetuse taotluse rahuldamise otsuses kindlaks tehtud kartuli või avamaaköögivilja kasvatamise pindala, arvutatakse toetuse suurus 2017. aasta ühtse pindalatoetuse või puu- ja köögivilja kasvatamise otsetoetuse taotluse rahuldamise otsuses kindlaks tehtud kartuli või avamaaköögivilja kasvatamise pindala alusel.
(3) Kui koristamata jäänud kartuli või avamaaköögivilja kasvatamise pindala on väiksem kui 2017. aastal ühtse pindalatoetuse või puu- ja köögivilja kasvatamise otsetoetuse taotluse rahuldamise otsuses kindlaks tehtud kartuli või avamaaköögivilja kasvatamise pindala, arvutatakse toetuse suurus koristamata jäänud kartuli või avamaaköögivilja kasvatamise pindala alusel.
(1) Kui taotluse kontrollimise käigus on tehtud kindlaks, et taotlusel märgitud kartuli või avamaaköögivilja kasvatamise pindala ja kindlaksmääratud kartuli või avamaaköögivilja kasvatamise pindala vahe on kuni kolm protsenti või kaks hektarit, arvutatakse toetuse summa kindlaksmääratud kartuli või avamaaköögivilja kasvatamise pindala alusel.
(2) Kui taotluse kontrollimise käigus on tehtud kindlaks, et taotlusel märgitud kartuli või avamaaköögivilja kasvatamise pindala ja kindlaksmääratud kartuli või avamaaköögivilja kasvatamise pindala vahe on suurem kui kolm protsenti või kaks hektarit, kuid mitte rohkem kui 20 protsenti, vähendatakse kindlaksmääratud kartuli või avamaaköögivilja kasvatamise pindala alusel arvutatud toetuse summat. Toetuse suuruse arvutamisel võetakse aluseks see hektarite arv, mis saadakse, kui kindlaksmääratud kartuli või avamaaköögivilja kasvatamise pindala hektarite arvust lahutatakse kahekordne taotlusel märgitud kartuli või avamaaköögivilja kasvatamise pindala ja kindlaksmääratud kartuli või avamaaköögivilja kasvatamise pindala vahe.
(3) Kui taotluse kontrollimise käigus on tehtud kindlaks, et taotlusel märgitud kartuli või avamaaköögivilja kasvatamise pindala ja kindlaksmääratud kartuli või avamaaköögivilja kasvatamise pindala vahe on suurem kui 20 protsenti, jäetakse taotlus rahuldamata.
§ 8. Taotluse rahuldamine ja rahuldamata jätmine ning toetuse maksmine
(1) PRIA teeb taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse sellise aja jooksul, et toetusraha oleks võimalik kanda toetuse saaja arvelduskontole 30. septembriks 2018.
Maaeluministri 18. jaanuari 2018. a määruse nr 3 „2018. aastal maaelu ja põllumajandusturu korraldamiseks antavad toetused” § 2 teksti täiendatakse pärast sõna „praktikatoetust” sõnadega „ning erakorralist toetust kartuli- ja avamaaköögivilja kasvatajatele”.
Määrus kehtib kuni 31. detsembrini 2019. a.


text:
10.02.2004|Välisministeerium
10. veebruaril 2004 tegi Euroopa Inimõiguste Kohus (EIK) otsuse kohtuasjas Puhk vs. Eesti (kaebus nr 55103/00), milles leidis, et Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (konventsioon) artikli 7 lõiget 1 (kaitse kriminaalõiguse tagasiulatuva kohaldamise eest) on rikutud. Kaebaja...
02.12.2003|Välisministeerium
Inimõiguste kohus arutas Soomes vangistust kandva Eesti kodaniku kaebust tema Eestile üleandmise kohta
Euroopa Inimõiguste Kohtu (EIK) 7-liikmeline koda tunnistas 2. detsembri 2003 otsusega osaliselt vastuvõetamatuks kaebuse asjas Altosaar vs. Soome (kaebus nr 9764/03), ülejäänud osas lükkas EIK kaebuse läbivaatamise edasi. Kaebaja on Eesti Vabariigi kodanik, kes mõisteti Helsingi esimese astme...
2. detsembril 2003 tegi Euroopa Inimõiguste Kohus (EIK) otsuse kohtuasjas Treial vs. Eesti (kaebus nr 48129/99), milles leidis, et Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (konventsioon) artikli 6 lõiget 1 (mõistlik menetlusaeg) on rikutud. 3. veebruaril 1994 esitas kaebaja...
Kaebaja kriminaalmenetlus viidi läbi mõistliku aja jooksul
29. aprillil 2003 tegi Euroopa Inimõiguste Kohus (EIK) otsuse kohtuasjas Mõtsnik vs. Eesti (kaebus nr 50533/99), milles leidis, et Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (konventsioon) artikli 6 lõiget 1 (mõistlik menetlusaeg) ei ole rikutud. Kaebaja suhtes alustati...
21. jaanuaril 2003 tegi Euroopa Inimõiguste Kohus (EIK) otsuse kohtuasjas Veeber vs. Eesti (nr 2) (kaebus nr 45771/99), milles leidis, et Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (konventsioon) artikli 7 lõiget 1 (kaitse kriminaalõiguse tagasiulatuva kohaldamise vastu) on...
07.11.2002|Välisministeerium
Kaebajal puudus tõhus juurdepääs kohtule eeluurimistoimingute vaidlustamiseks
7. novembril 2002 tegi Euroopa Inimõiguste Kohus (EIK) otsuse kohtuasjas Veeber vs. Eesti (nr 1) (kaebus nr 37571/97), milles leidis kuue häälega ühe vastu, et Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (konventsioon) artikli 6 lõiget 1 (juurdepääsuõigus kohtule) on rikutud...

matches: Kohus kohus Kohus Kohus Kohus Kohus


RT I, 10.08.2017, 2
Vastu võetud 04.08.2017 nr 57
„§ 2. Toetuse taotleja
(2) Lõike 1 punktis 1 ja § 10 lõike 2 punktis 4 nimetatud põllumajandustooted on Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisas nimetatud tooted, välja arvatud kalandus- ja vesiviljelustooted.”;
„§ 21. Nõuded taotlejale
(4) Taotleja ei või toetatava investeeringu tegemist alustada varem ja investeeringu tegemist tõendavad dokumendid ei või olla väljastatud varem kui taotluse esitamise päevale järgneval päeval, välja arvatud § 4 lõike 3 punktis 1 nimetatud tegevuse korral, mille puhul ei või töö tegemist tõendavad dokumendid olla väljastatud varem kui 2014. aasta 1. jaanuaril.”;
3) paragrahvi 3 lõikes 2 asendatakse tekstiosa „punktides 5 ja 6” tekstiosaga „punktis 5”;
4) paragrahvi 3 lõiget 3 täiendatakse pärast tekstiosa „Paragrahvi 4 lõike 1 punktis 2” tekstiosaga „ja § 4 lõike 3 punktis 6”;
5) paragrahvi 4 lõike 3 punktis 4 asendatakse sõna „platsi” sõnaga „parkla”;
6) paragrahvi 4 lõike 3 punktid 5 ja 6 sõnastatakse järgmiselt:
„5) lõike 1 punktis 1 nimetatud tegevuse puhul elektrivõimsuse suurendamine või elektri-, veevarustus- või kanalisatsioonivõrguga liitumine;
6) lõike 1 punktis 2 nimetatud tegevuse puhul elektrivõimsuse suurendamine ja vajaduse korral elektrivõrguga liitumine, kui tegemist ei ole rendilepingu alusel kasutatava ehitisega;”;
7) paragrahvi 6 punktis 5 jäetakse lause algusest välja tekstiosa „standardtarkvara,” ning sõna „riistvara” asendatakse tekstiosaga „riist- või tarkvara”;
8) paragrahvi 7 lõike 6 punktist 5 jäetakse välja tekstiosa „sisustuse kulud,”;
9) paragrahvi 10 lõiget 2 täiendatakse punktiga 10 järgmises sõnastuses:
„10) muud andmed, mida on vaja taotleja nõuetele ja hindamiskriteeriumitele vastavuse kindlakstegemiseks ja seireks.”;
10) paragrahvi 10 lõiget 3 täiendatakse punktiga 14 järgmises sõnastuses:
„14) muu seireks vajalik teave.”;
11) paragrahvi 11 punktis 1 asendatakse tekstiosa „ehitusprojekti joonistest koos ehitusprojekti seletuskirjaga juhul, kui need on nõutavad” tekstiosaga „põhiprojekti joonistest koos põhiprojekti seletuskirjaga juhul, kui ehitusprojekt on nõutav”;
12) paragrahvi 11 punktis 3 asendatakse tekstiosa „punktides 4–6” tekstiosaga „punktides 4 ja 5”;
13) paragrahvi 11 punkti 4 täiendatakse pärast tekstiosa „paragrahvi 4 lõike 1 punktis 2” tekstiosaga „ja § 4 lõike 3 punktis 6”;
14) paragrahvi 13 lõike 2 punktist 2 jäetakse välja sõnad „ja kes ei ole käibemaksukohustuslased”;
15) paragrahvi 14 lõikes 1 asendatakse läbivalt arv „9” arvuga „11” ja teises lauses arv „7” arvuga „9”;
16) paragrahvi 15 lõikes 4 asendatakse arv „16” arvuga „17” ja arv „15” arvuga „16”;
„(1) Toetuse saaja peab vastama § 21 lõike 1 punktis 3 sätestatud nõuetele vähemalt kolm järgnevat aastat arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest (edaspidi sihipärase kasutamise periood).
7) tagada, et päikese-, vee- või tuuleenergia tootmisesse tehtud investeeringu osakaal kogu investeeringu maksumuses oleks pärast kavandatud tegevuse elluviimist enam kui 50,00 protsenti, kui ta on saanud hindepunkte lisa punktis 7 sätestatud hindamiskriteeriumi alusel.”;
18) määrust täiendatakse §-ga 161 järgmises sõnastuses:
„§ 161. Toetuse saaja muud kohustused
(5) Lõikes 4 nimetatud kasulik tarbimine on jaama omatarve, hoonete soojuse, auru ja sooja veega varustamine ning soojuse kasutamine täiendavaks elektri tootmiseks.”;
19) 6. peatüki ja § 21 pealkiri „Rakendussäte”asendatakse pealkirjaga „Rakendussätted”;
20) paragrahvi 21 senine tekst loetakse lõikeks 1 ning paragrahvi täiendatakse lõigetega 2 ja 3 järgmises sõnastuses:
„(2) Alates 2017. aastast ei saa toetust taotleda sellise tegevuse elluviimiseks, mille raames ehitatakse ehitis või tehakse muu investeering maale, mis Harju, Rapla ja Pärnu maakonnas algatatud maakonnaplaneeringu kohaselt määratakse Rail Balticu raudteetrassi koridori asukohaks.
(3) Enne 2017. aastat taotluse esitanud toetuse saajale ei kohaldu § 16 lõike 3 punktis 2 sätestatud kohustus. Tal on kohustus säilitada vähemalt taotluse esitamisele vahetult eelnenud majandusaasta keskmine töötajate arv vähemalt kolm aastat arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest”;
21) lisa kehtestatakse uues sõnastuses (lisatud).


Ridala valla koerte ja kasside pidamise eeskiri – Riigi Teataja
Ridala valla koerte ja kasside pidamise eeskiri
Ridala valla koerte ja kasside pidamise eeskiri - sisukord
§ 2 Lemmiklooma pidamine ja hoidmine
§ 5 Lemmikoomade märgistamine
§ 6 Lemmikloomaregistrisse andmete sisestamine ja muutmine
§ 7 Hulkuvad lemmikloomad
RT IV, 07.10.2016, 9
Vastu võetud 27.09.2016 nr 62
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 3 punkti 2 ja § 22 lg 1 punkti 362, Ridala valla põhimääruse § 27 lg 1 punkti 38 alusel kooskõlas Vabariigi Valitsuse 16.04.2002 määrusega nr 130 „Hulkuvate loomade püüdmise, pidamise ja nende omaniku kindlakstegemise ning hulkuvate loomade hukkamise kord“ ning tulenevalt vallavalitsuse ettepanekust.
(1) Ridala valla koerte ja kasside pidamise eeskiri (edaspidi eeskiri) sätestab koerte ja kasside (edaspidi lemmikloom) pidamise korra Ridala valla (edaspidi vald) territooriumil.
(2) Eeskiri kehtib valla territooriumil ja on täitmiseks kohustuslik kõigile füüsilistele ja juriidilistele isikutele, kelle omandis või valduses on lemmikloom (edaspidi loomapidaja). Eeskiri laieneb ka isikutele, kes tegelevad lemmiklooma pidamisega rendi või muu selletaolise suhte alusel kokkuleppel omanikuga.
(3) Eeskirja rakendatakse kõigi valla territooriumil asuvate või viibivate lemmikloomade suhtes.
1) loomapidaja on isik, kellele kuulub lemmikloom (omanik) või kes tegeleb lemmiklooma pidamisega rendi või muu selletaolise suhte alusel omanikuga;
2) hulkuv lemmikloom on märgistamata lemmikloom, kelle omanikku ei ole võimalik tuvastada või loomapidaja juurest lahti pääsenud lemmikloom, kes viibib omaniku või lemmiklooma eest vastutava isiku juuresolekuta väljaspool loomapidajale kuuluvat või tema kasutuses olevat territooriumi;
5) avalik koht on vabaks liikumiseks ja kasutamiseks avatud või piiratud territoorium, ehitis või selle osa, samuti ühissõiduk;
6) varjupaik on hulkuvate lemmikloomade pidamiseks ettenähtud koht;
7) varjupaiga pidaja on hulkuvate lemmikloomade püüdmist, omaniku kindlakstegemist, varjupaika toimetamist, varjupaigas pidamist, uue omaniku otsimist ning lemmikloomade hukkamist korraldav kohaliku omavalitsuse partner;
8) asenduskodu on lemmiklooma ajutine elukoht kuni lemmiklooma omaniku või lemmiklooma uue omaniku leidmiseni, mis ei ole varjupaik.
§ 2. Lemmiklooma pidamine ja hoidmine
(1) Lemmiklooma on lubatud pidada hoones ja piiratud territooriumil selle omaniku loal või muu õigustatud isiku nõusolekul. Territoorium peab olema piiratud nii, et lemmikloom sealt omal tahtel välja ei pääseks v.a vaktsineeritud, nõuetekohaselt registreeritud ja märgistatud ning steriliseeritud kass. Loomapidaja on kohustatud välistama lemmiklooma ärajooksmise ja inimestele või teistele loomadele kallaletungimise võimaluse.
(2) Koera pidamisel tarastatud või muul moel eraldatud territooriumil on loomapidaja kohustatud paigaldama temale kuuluva territooriumi sissepääsu juurde või piideaiale koera olemasolust teatava hoiatussildi.
(3) Lemmikloomade pidamisel tuleb nende omanikul arvestada kaaskodanike turvalisuse ja heaoluga. Lemmiklooma poolt kaaskodanike või teiste loomade häirimine või ohustamine või neile kahju tekitamine on keelatud.
(4) Lemmiklooma omanik kannab täit vastutust oma lemmiklooma poolt tekitatud varalise või tervisliku kahju korral, kui see tuleneb käesoleva eeskirja rikkumisest.
(5) Lemmiklooma on keelatud hüljata, vigastada, abitusse seisundisse jätta, tekitada valu ja välditavaid füüsilisi ning vaimseid kannatusi, põhjustada lemmiklooma hukkumist või panna toime muud lemmiklooma suhtes lubamatut tegu.
(6) Kaasomandis olevas korteris võib lemmiklooma pidada kõigi korteris elavate täisealiste isikute nõusolekul. Korterelamu üldkasutatavates ruumides ja territooriumil lemmikloomaga viibides on loomapidaja kohustatud jälgima korteriomanike kokkuleppel kehtestatud korda ja avalikku korda.
(7) Kui loomapidaja on juriidiline isik, on tal kohustus määrata lemmiklooma heaolu eest vastutav isik.
(8) Lemmiklooma omanik peab täitma põllumajandusministri 24.07.2008 määrust nr 76 „Lemmikloomade pidamise nõuded“ ning jahiseadusest, loomakaitseseadusest ja loomatauditõrje seadusest tulenevaid kohustusi.
(1) Koera tohib viia avalikku kohta jalutusrihma otsas ja vajadusel ka suukorvistatult, tagades kaaskodanike ja teiste loomade ohutuse. Jalutusrihmata avalikus kohas on lubatud viibida vaid teenistuskoeral teenistusülesannete täitmisel. Jalutusrihmaga ohjamata koeraga on lubatud viibida inimasustusest eemalasuvates kohtades, kui on tagatud omaniku pidev järelevalve koera üle ning võimalus koer vajadusel koheselt jalutusrihma külge kinnitada, samuti jahipidamisel jahipassi omava koeraga.
(2) Ühistranspordis peab koeral olema jalutusrihm ja suukorv, välja arvatud koertel, kes on kandmisvahendis. Kasse on lubatud ühistranspordis vedada kandmisvahendis, mis ei ohusta looma tervist ja on põgenemiskindel.
(3) Koera tohib jätta suukorviga ja lahtipääsemist välistaval moel kinniseotult hoone juurde ajaks, mil loomapidaja viibib selle hoone ruumides, kui sealjuures ei ohustata avalikku korda, teisi isikuid, liiklust ja koera tervist ning loomapidaja eemalviibimine jääb mõistliku aja piiridesse, kuid mitte kauemaks kui pool tundi.
(4) Loomapidaja ei või lemmikloomaga viibida avalikus kohas, kuhu on paigutatud vastav lemmikloomaga viibimist keelav märk.
(5) Käesoleva paragrahvi lõike 1, 2 ja 4 nõudeid ei rakendata vaegnägija juhtkoera ja teenistusülesandeid täitva erikoolituse saanud teenistuskoera kohta.
1) tagama lemmikloomale liigikohased pidamistingimused ja piisavas koguses vett ning toitu;
2) järgima veterinaar-, sanitaar- ja hügieeninõudeid, sealhulgas koristama koheselt lemmiklooma poolt tekitatud reostuse avalikus kohas, kaasa arvatud korterelamu trepikojas;
3) võtma tarvitusele meetmed, et välistada lemmiklooma ärajooksmine ja inimestele või teistele loomadele kallaletungimise võimalus;
4) lemmiklooma kadumisel viivitamatult korraldama lemmiklooma otsimise, teatades lemmiklooma kadumisest varjupaigale ja registripidajale;
5) lemmiklooma teadmata põhjusel hukkumisel pöörduma veterinaarasutuse või litsentseeritud veterinaararsti poole hukkumise põhjuste selgitamiseks;
6) inimest või teist looma hammustanud lemmikloomast koheselt teatama veterinaarasutusse;
7) laskma marutaudi vastu vaktsineerida kolme kuu vanuse lemmiklooma ja hilisemad vaktsineerimised tegema veterinaararsti poolt määratud tähtajal. Loomapidaja on kohustatud pädeva ametiisiku nõudmisel esitama talle vaktsineerimist kinnitava tõendi;
8) kui marutaudi vastu vaktsineerimata lemmikloom või vastava kahtlusega loom või metsloom on hammustanud lemmiklooma või inimest, peab hammustanud lemmiklooma viivitamatult inimestest ning teistest loomadest eraldama ja teavitama veterinaararsti.
1) lubada lemmikloomal reostada hoone ühiskasutuses olevaid ruume;
2) viia lemmiklooma üldkasutatava asutuse territooriumile või ruumidesse, kuhu on paigaldatud vastavad keelumärgid;
3) ujutada ja pesta lemmiklooma avalikes supluskohtades väljaspool selleks ette nähtud kohti, tiikides ja purskkaevudes.
§ 5. Lemmikoomade märgistamine
(1) Loomapidaja on kohustatud tagama lemmiklooma märgistamise tegevusluba omava veterinaararsti poolt paigaldatava mikrokiibiga, mis kannab kordumatut registreerimisnumbrit hiljemalt 01.01.2017.
(2) Lemmiklooma kiibistamisel tuleb lemmikloom registreerida lemmikloomaregistris.
(3) Loomapidaja peab tagama lemmiklooma mikrokiibiga märgistamise ja registreerimise 5 päeva jooksul arvates päevast, mil lemmikloom sai kolmekuuseks.
(4) Juhul, kui omandatakse märgistamata lemmikloom, kes on vanem kui kolm kuud, tuleb lemmikloom mikrokiibiga märgistada ja esitada andmed lemmikloomaregistrisse 5 päeva jooksul lemmiklooma omandamisest.
§ 6. Lemmikloomaregistrisse andmete sisestamine ja muutmine
1) loomapidaja (riigiportaalis www.eesti.ee);
2) Ridala Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) loomapidaja esitatud ankeedi alusel;
(4) Lemmikloomaregistrisse sisestatakse järgmised lemmiklooma andmed:
2) tõug;
3) kiibi number;
4) looma nimi;
7) välimuse kirjeldus;
9) sigimisvõime;
10) looma staatus.
1) loomapidaja muuta oma telefoninumbrit, e-posti aadressi ning sisestada lemmiklooma surmaaja;
(6) Lemmiklooma registreering kehtib 20 aastat, mille järel registrikanne kustutakse.
(7) Vallavalitsus avalikustab registriandmete sisestamiseks volitatud veterinaararstide nimekirja Ridala valla veebilehel.
§ 7. Hulkuvad lemmikloomad
(1) Hulkuvast lemmikloomast tuleb koheselt teavitada vallavalitsust.
(2) Hulkuvate lemmikloomade püüdmist, omaniku kindlakstegemist, varjupaika toimetamist, varjupaigas pidamist, uue omaniku otsimist ning lemmikloomade hukkamist valla haldusterritooriumil korraldab vallavalitsuse poolt valitud ettevõte (edaspidi varjupaiga pidaja).
(3) Varjupaiga pidaja korraldab hulkuvate lemmikloomade püüdmise, võimalusel omaniku kindlakstegemise ja omanikule tagastamise. Varjupaiga pidaja on hulkuva lemmiklooma kinnipüüdmisel kohustatud kontrollima lemmiklooma märgistust loomapidaja kindlakstegemiseks. Kui märgistuse abil on võimalik loomapidaja kindlaks teha või kui varjupaiga pidajale on loomapidaja teada, siis on ta kohustatud viivitamata teatama loomapidajale lemmiklooma leidmisest. Kui loomapidajat ei ole võimalik kindlaks teha, loomapidajaga ei ole võimalik kontakteeruda või kui identifitseeritud lemmiklooma ei ole võimalik loomapidajale kohe tagastada, siis toimetab varjupaiga pidaja lemmiklooma varjupaika.
(4) Varjupaika toimetatud lemmiklooma kontrollitakse viivitamata haiguste tuvastamiseks, lemmikloom vaktsineeritakse ning paigutatakse karantiini.
(5) Kui hulkuv lemmikloom ei ole identifitseeritav, tuleb omaniku kindlakstegemist alustada viivitamatult peale lemmiklooma varjupaika toomist. Loomapidaja leidmiseks avalikustab varjupaiga pidaja vähemalt lemmiklooma välimuse kirjelduse, leidmise koha ja aja, soovitavalt ka lemmiklooma pildi kohalikus ajalehes või varjupaiga veebilehel.
(6) Varjupaik on kohustatud pidama lemmiklooma varjupaigas vähemalt 14 päeva pärast lemmiklooma kohta teabe avalikustamist. Kui selle aja jooksul ei ole loomapidajat leitud, võib lemmiklooma üle anda uuele omanikule. Kui lemmikloomale ei ole leitud uut omanikku või asenduskodu, võib lemmiklooma hukata.
(7) Lemmiklooma püüdmise, varjupaika toimetamise, varjupaigas pidamise, sealhulgas veterinaarülevaatuse kulud tasub loomapidaja lemmiklooma tagastamisel varjupaiga pidaja vastavasisulise nõude kohaselt. Samuti on ilma mikrokiibita varjupaika toimetatud lemmiklooma pidaja kohustatud lemmiklooma kättesaamisel tasuma lemmiklooma registreerimise ja märgistamise kulud. Loomapidaja väljendatud tahteavaldus lemmikloomast loobuda ei vabasta loomapidajat kulude kandmise kohustusest.
(8) Hukatud lemmiklooma korjus tuleb käidelda loomatauditõrje seaduse § 19 lõike 4 alusel kehtestatud viisil, matta selleks ettenähtud matmispaika või põletada loomsete jäätmete põletustehases.
(1) Eeskirja rikkumise eest, kui see ettevaatamatusest põhjustas varalise kahju või inimesele tervisekahjustuse, karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut.
(2) Käesoleva määruse § 8 lg 1 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on vallavalitsus või Politsei- ja Piirivalveamet.
(3) Ridala Vallavolikogu 18. novembri 2010. a määrus nr 35 “Ridala valla koerte ja kasside pidamise eeskiri” tunnistatakse kehtetuks.
(4) Määrus jõustub 1. novembril 2016.


Individuaalse töövaidluse lahendamise seadus – Riigi Teataja
Süstemaatiline liigitus: TÖÖÕIGUS → Töövaidlused
Individuaalse töövaidluse lahendamise seadus (lühend - ITVS)
Individuaalse töövaidluse lahendamise seadus - sisukord
§ 2 Individuaalse töövaidluse mõiste
§ 3 Töösuhetest tekkinud lahkarvamuse kokkuleppeline lahendamine
§ 4 Individuaalseid töövaidlusi lahendavad organid
§ 5 Välislepingust juhindumine töövaidluse lahendamisel
§ 6 Nõude esitamise tähtaeg
§ 7 Tähtaja arvutamine
§ 8 Aegumise kohaldamine ja peatumine
§ 9 Riigilõiv tööasjades
2 TÖÖVAIDLUSKOMISJONI MOODUSTAMINE JA TÖÖ KORD
§ 10 Töövaidluskomisjoni õiguslik seisund
§ 11 Töövaidluskomisjoni moodustamine
§ 12 Töövaidluskomisjoni töötingimused
§ 13 Töötajate ja tööandjate esindajate vabastamine tööülesannete täitmisest
3 TÖÖVAIDLUSTE LAHENDAMINE TÖÖVAIDLUSKOMISJONIS
§ 14 Avalduse esitamine töövaidluskomisjonile
§ 15 Avalduse vastuvõtmisest keeldumine ja asja menetluse lõpetamine
§ 16 Avalduse läbivaatamise tähtaeg
§ 17 Avalduse läbivaatamise ettevalmistamine
§ 18 Poolte osavõtt töövaidluse läbivaatamisest
§ 19 Töövaidluskomisjoni liikme taandamine
§ 20 Töövaidluse läbivaatamine
§ 21 Komisjoni istungi protokollimine
4 TÖÖVAIDLUSKOMISJONI OTSUS JA SELLE TÄITMINE
§ 22 Otsuse tegemine
§ 25 Otsuse jõustumine
§ 26 Otsuse täitmine
§ 27 Otsuse viivitamatu täitmine
5 TÖÖLEPINGU EBASEADUSLIKU LÕPETAMISE JA MUUTMISE ASJADE LAHENDAMINE TÖÖVAIDLUSORGANIS
§ 28 Töölepingu lõpetamise ebaseaduslikkus
§ 29 Töölepingu ebaseadusliku lõpetamise tagajärjed
§ 30 Hüvituse maksmine töölepingu ebaseaduslikul lõpetamisel
§ 31 Töötaja rikutud õiguste taastamine töölepingu ebaseaduslikul muutmisel või töölt kõrvaldamisel
6 TÖÖVAIDLUSORGANI OTSUSE TÄITMINE TÖÖLE ENNISTAMISE ASJADES
§ 32 Töövaidlusorgani otsuse täitmine
§ 33 Otsuse tagasitäitmine
7 RAKENDUSLIKUD SÄTTED
Individuaalse töövaidluse lahendamise seadus
Käesolev seadus sätestab töötaja ja tööandja vahel tekkinud individuaalse töövaidluse lahendamise korra ja tingimused.
§ 2. Individuaalse töövaidluse mõiste
Individuaalne töövaidlus on töötaja( te) ja tööandja vaheline lahkarvamus, mis on tekkinud töösuhteid reguleeriva seaduse, haldusakti või tööandja kehtestatud eeskirja kohaldamisel, samuti sõlmitud kollektiiv- või töölepingu täitmisel, ja mida pooled ei ole suutnud lahendada kokkuleppe teel. Nimetatud vaidlus lahendatakse käesoleva seaduse alusel.
§ 3. Töösuhetest tekkinud lahkarvamuse kokkuleppeline lahendamine
(1) Töötaja ja tööandja vahelisest töösuhtest tekkinud lahkarvamus lahendatakse võimaluse korral töötaja ja tööandja kokkuleppel, kasutades töötajate usaldusisiku või töötajate ühingu või liidu juhtorgani vahendust.
(2) Lahkarvamuste lahendamiseks võib tööandja moodustada, kooskõlastatult töötajate usaldusisiku, töötajate ühingu või liidu juhtorganiga, lepituskomisjoni, mille koosseis, pädevus ja töökord määratakse tööandja ja töötajate usaldusisiku, ühingu või liidu juhtorgani omavahelisel kokkuleppel.
(3) Lahkarvamuse kokkuleppe teel lahendamise taotlemine ei võta pooltelt õigust pöörduda töövaidluse lahendamiseks töövaidlusorganisse.
(4) Pooled võivad pöörduda töövaidlusorganisse, taotlemata töötajate usaldusisiku või töötajate ühingu või liidu juhtorgani vahendust, kui nad leiavad, et töövaidlust pole võimalik lahendada kokkuleppe teel.
§ 4. Individuaalseid töövaidlusi lahendavad organid
(1) Individuaalseid töövaidlusi lahendavad:
1) töövaidluskomisjon;
2) kohus.
(11) Töövaidluskomisjonides ei lahendata vaidlusi rahaliste nõuete üle, mis ületavad 50 000 krooni.
(2) Töötaja ja tööandja võivad pöörduda individuaalse töövaidluse lahendamiseks kas töövaidluskomisjoni või kohtusse. Avalduse esitamine töövaidluskomisjoni ja kohtusse samaaegselt on keelatud.
(3) Kui kohtule on esitatud avaldus töövaidluses, mille lahendamiseks töötaja või tööandja on juba pöördunud töövaidluskomisjoni, keeldub kohus avalduse menetlusse võtmisest või jätab selle läbi vaatamata.
(4) Individuaalsete töövaidluste lahendamine kohtus on reguleeritud tsiviilkohtumenetluse seadustikuga käesolevast seadusest tulenevate erisustega.
§ 5. Välislepingust juhindumine töövaidluse lahendamisel
Seaduse, haldusakti, tööandja kehtestatud eeskirja, kollektiiv- või töölepingu vastuolu korral Eestile kohustusliku välislepinguga, mis näeb ette välislepingu kohaldamise, sõltumata Eesti õigusakti vastuvõtmisest, juhindub töövaidlusorgan töövaidluse lahendamisel välislepingust.
§ 6. Nõude esitamise tähtaeg
[RT I 2003, 15, 83 - jõust. 01.07.2003]
(1) Töösuhetest tulenevate õiguste tunnustamiseks ja rikutud õiguste kaitseks nõude esitamise tähtaeg töövaidluskomisjoni või kohtusse pöördumiseks on neli kuud, välja arvatud käesoleva paragrahvi 2. ja 3. lõikes ettenähtud juhul.
(2) Töölepingu lõpetamise õigsuse vaidlustamise nõude esitamise tähtaeg on üks kuu.
(3) Palga maksmise nõude esitamise tähtaeg on kolm aastat.
§ 7. Tähtaja arvutamine
(1) Nõude esitamise tähtaeg algab järgmisel päeval pärast selle päeva saabumist või sündmuse toimumist, mil töötaja või tööandja sai või pidi saama teada oma õiguse rikkumisest.
[Kehtetud – RT I 2005, 39, 308 - jõust. 01.01.2006]
§ 8. Aegumise kohaldamine ja peatumine
(3) Töövaidlusorgan ei kohalda aegumist tööandjalt tööraamatu kättesaamise nõudele.
§ 9. Riigilõiv tööasjades
(1) Töövaidluskomisjoni pöördumine on riigilõivuvaba.
(2) Kohtusse hagiavalduse esitamisel tasutakse riigilõiv tsiviilkohtumenetluse seadustikus ettenähtud korras riigilõivuseaduses sätestatud määra järgi.
2. peatükk TÖÖVAIDLUSKOMISJONI MOODUSTAMINE JA TÖÖ KORD
§ 10. Töövaidluskomisjoni õiguslik seisund
(1) Töövaidluskomisjon on kohtueelne sõltumatu individuaalseid töövaidlusi lahendav töövaidlusorgan, kes juhindub Eestile kohustuslikest välislepingutest, seadustest, haldusaktidest ja muudest töösuhteid reguleerivatest eeskirjadest, samuti kollektiiv- ja töölepingutest.
(2) Töövaidluskomisjon on pädev vaidlust lahendama, kui komisjoni töös osaleb komisjoni juhataja ja vähemalt üks töötajate ning üks tööandjate esindaja. Töövaidluskomisjoni juhataja kutsub töötajate ja tööandjate esindajaid komisjoni tööst osa võtma võrdsel arvul. Käesolevas seaduses sätestatud juhtudel on töövaidluskomisjoni juhataja pädev vaidlust ainuisikuliselt lahendama.
§ 11. Töövaidluskomisjoni moodustamine
(1) Töövaidluskomisjonid moodustatakse Tööinspektsiooni kohalike tööinspektsioonide juures.
(2) Töövaidluskomisjoni koosseisu kuuluvad töövaidluskomisjoni juhataja, töötajate ja tööandjate esindajad.
(21) Töövaidluse võib lahendada töövaidluskomisjoni juhataja ainuisikuliselt, kui pool, kelle vastu nõue on esitatud, tunnustab oma kirjalikus vastuses kõiki avalduses esitatud nõudeid.
(3) Sotsiaalminister määrab töövaidluskomisjoni juhataja ametisse ja vabastab ametist Tööinspektsiooni peadirektori ettepanekul. Töövaidluskomisjoni juhatajaks määratakse isik, kel on kõrgem juriidiline haridus.
(4) Töövaidluskomisjoni juhataja on Tööinspektsiooni kohaliku tööinspektsiooni ametnik, kuid tal on keelatud teostada järelevalvet tööõigusaktide täitmise üle.
(5) Töötajate ameti- ja kutseliitude ühenduste (keskliitude) ja tööandjate keskliitude juhtorganid esitavad Tööinspektsioonile töövaidluskomisjoni koosseisu töötajate ja tööandjate esindajad Tööinspektsiooni poolt määratud arvul.
(6) Töövaidluskomisjoni moodustamise ning töö kord määratakse põhimäärusega, mille kinnitab Vabariigi Valitsus .
§ 12. Töövaidluskomisjoni töötingimused
(1) Töövaidluskomisjoni töötingimused (ruumid, tehniline teenindamine) tagab Tööinspektsioon.
(2) Töövaidluskomisjoni halduskulud ja töövaidluste lahendamisega seotud kulud (sh. käesoleva seaduse § 13 lõikes 2 ettenähtud kulud) kaetakse riigieelarvest Tööinspektsioonile selleks eraldatud raha arvel.
§ 13. Töötajate ja tööandjate esindajate vabastamine tööülesannete täitmisest
(1) Töötajate ja tööandjate esindajad vabastatakse tööülesannete täitmisest ajaks, mil nad osalevad töövaidluskomisjoni töös. Selleks ajaks nende tööleping peatub.
(2) Töövaidluskomisjoni töös osalemise aja eest makstakse töötajate ja tööandjate esindajatele töötasu ja hüvitatakse lähetuskulud Tööinspektsiooni eelarvest. Töötasu on riigiteenistujate ametinimetuste ja palgaastmestiku seaduse § 10 lõike 7 punktis 1 sätestatud palgaastme kõrgeimale astmele vastava palgamäära ja kordaja 0,6 korrutis.
(3) Töötasu makstakse töötajate ja tööandjate esindajatele vastavalt istungi kestusele arvestusega 1 tund = 1/8 käesoleva paragrahvi lõikes 2 toodud töötasu alusel arvutatud päevapalgast.
3. peatükk TÖÖVAIDLUSTE LAHENDAMINE TÖÖVAIDLUSKOMISJONIS
§ 14. Avalduse esitamine töövaidluskomisjonile
(1) Töövaidluskomisjon otsustab töövaidlusasja menetlusse võtmise kolme tööpäeva jooksul pärast kirjaliku avalduse esitamist töövaidluskomisjonile.
(11) Avaldus esitatakse kirjalikult kahes eksemplaris töötaja töökohajärgsele töövaidluskomisjonile. Kui töötaja töökoht on töölepingus kindlaks määratud mitut maakonda hõlmavas piirkonnas, esitatakse avaldus tööandja asukoha- või elukohajärgsele töövaidluskomisjonile.
(2) Töövaidluskomisjoni võib pöörduda ka töötajaid töövaidluses esindav ühing, seaduses sätestatud juhtudel tööandjat esindav ühing. Ühingut esindav isik esitab töövaidluskomisjonile oma esindamise õiguse kohta volikirja, mis antakse välja põhikirjaga volitatud isiku allkirja ja ühingu pitseriga.
(21) Diskrimineerimisvaidluse lahendamisel võib esindajaks olla ka isik, kellel on õigustatud huvi jälgida võrdse kohtlemise nõuete täitmist.
(3) Töövaidluskomisjonile esitatavas avalduses märgitakse järgmised andmed:
1) töövaidluskomisjoni nimi, kuhu avaldus esitatakse;
2) avalduse esitaja nimi või nimetus, isiku- või registrikood, töökoht, elu- või asukoht ja sidevahendite numbrid;
3) isiku nimi või nimetus, kelle vastu nõue esitatakse, tema isiku- või registrikood, elu- või asukoht ja sidevahendite numbrid;
4) avaldaja selgelt ja ühemõtteliselt väljendatud nõue, rahalise nõude korral näidatakse nõudesumma;
5) nõude aluseks olevate asjaolude kirjeldus, millega nõuet põhjendatakse, ja nõude õiguslik alus;
6) dokumentaalsed tõendid, millega nõuet põhjendatakse.
(4) Avaldusele lisatakse dokumentaalsed tõendid, mis avalduses lisana on märgitud. Avaldajal on õigus taotleda, et töövaidluskomisjon kuulaks ära tunnistajad ning nõuaks teiselt poolelt dokumentaalsete tõendite esitamist.
(5) Töövaidluskomisjoni saabunud avaldus registreeritakse.
§ 15. Avalduse vastuvõtmisest keeldumine ja asja menetluse lõpetamine
(1) Töövaidluskomisjon keeldub avalduse vastuvõtmisest või lõpetab asja menetluse, kui:
1) nõue on juba lahendatud töövaidluskomisjonis või kohtus,
2) nõue on esitatud lahendamiseks kohtule,
3) vaidlevad pooled on sõlminud õiguskantsleri kinnitatud kokkuleppe vaidluse lahendamiseks või
4) nõude lahendamine ei kuulu töövaidluskomisjoni pädevusse.
(2) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatule lõpetab töövaidluskomisjon asja menetluse, kui:
1) avaldaja loobub enne töövaidluskomisjoni istungit või istungi ajal kõikidest esitatud nõuetest, üksikutest nõuetest loobumisel lõpetab töövaidluskomisjon menetluse loobutud nõuetes;
2) avaldaja ei ilmu töövaidluskomisjoni istungile ega ole esitanud põhjendatud taotlust asja arutamise edasilükkamiseks.
(3) Asja menetluse lõpetamisel käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 2 sätestatud alusel uuendab töövaidluskomisjon asja menetluse, kui avaldaja taotleb töövaidlusasja uuesti menetlusse võtmist. Sellisel juhul kohaldatakse aegumise kohta sätestatut.
§ 16. Avalduse läbivaatamise tähtaeg
(1) Töövaidluskomisjonile esitatud avaldus tuleb töövaidluskomisjonis läbi vaadata hiljemalt ühe kuu jooksul, arvates avalduse saabumisele järgnevast päevast.
(2) Asja arutamise edasilükkamise korral määrab töövaidluskomisjoni juhataja uue tähtaja asja arutamiseks, kuid see peab toimuma hiljemalt ühe kuu jooksul, arvates eelmise istungi toimumise päevast.
(3) Poole põhjendatud taotlusel võivad käesoleva paragrahvi 1. ja 2. lõikes nimetatud tähtajad olla pikemad.
§ 17. Avalduse läbivaatamise ettevalmistamine
(1) Töövaidluskomisjoni juhataja selgitab välja töövaidluse asjaolud ning tal on õigus neid kontrollida tööandja juures.
(2) Komisjoni juhataja määrab komisjoni istungi toimumise aja ning koha ja korraldab kutsete saatmise vaidlevatele pooltele ning tunnistajatele.
(21) Komisjoni juhataja määrab tähtaja, milleks isik, kelle vastu nõue on esitatud, teatab kirjalikult, kas tunnustab või ei tunnusta avaldaja nõuet ning koos tõenditega põhjendab seda.
(3) Komisjoni istung peetakse üldjuhul töövaidluskomisjoni asukohas, poolte nõusolekul võib see toimuda tööandja asukohas.
§ 18. Poolte osavõtt töövaidluse läbivaatamisest
(1) Töövaidlus vaadatakse läbi ja lahendatakse töötaja ja tööandja või nende esindajate juuresolekul.
(11) Kui isik, kelle vastu nõue on esitatud, seda täies ulatuses tunnustab, võib töövaidluse poolte kirjalikul nõusolekul selle läbi vaadata nende kohalolekuta.
(2) Kui töötaja või tööandja ei ilmu komisjoni istungile mõjuval põhjusel, siis lükatakse vaidluse lahendamine edasi.
(3) Istungile ilmumist takistavatest asjaoludest on pooled kohustatud teatama komisjonile enne istungi algust ja tõendama ilmumise takistatust.
(4) Kui isik, kelle vastu nõue oli esitatud, ei ilmuistungile mõjuva põhjuseta või on esitanud kirjaliku nõusoleku avalduse läbivaatamiseks tema kohalolekuta, võib töövaidluskomisjon teha otsuse tema kohalolekuta.
§ 19. Töövaidluskomisjoni liikme taandamine
(1) Komisjoni juhataja teeb istungi alguses teatavaks läbivaatamisele tuleva avalduse sisu ja komisjoni koosseisu.
(2) Töötajal ja tööandjal või nende esindajal on õigus esitada taandust komisjoniliikmete vastu. Taandust peab põhjendama. Komisjoniliikmed kuuluvad taandamisele, kui on alust arvata, et nad on isiklikult huvitatud asja lõpplahendusest, või kui muud asjaolud tekitavad kahtlust nende erapooletuses. Taandust ei saa põhjendada sellega, et komisjoni töös osaleb vastaspoole (töötajate või tööandjate liidu) esindaja.
(3) Töövaidluskomisjoni juhataja taandamise otsustavad teised komisjoni liikmed. Kui kas või üks komisjoni liige on juhataja taandamise poolt, siis taandus rahuldatakse. Ainuisikulise töövaidluskomisjoni juhataja taandamise otsustab Tööinspektsiooni peadirektor. Sel juhul saadetakse avaldus lahendamiseks teise tööinspektsiooni juures asuvasse töövaidluskomisjoni või kutsutakse teise piirkonna töövaidluskomisjoni juhataja vaidlust lahendama.
(4) Töötajaid ja tööandjaid esindavate komisjoniliikmete taandamise otsustab komisjoni juhataja. Taanduse rahuldamisel lükatakse asja arutamine edasi ja komisjoni tööst kutsutakse osa võtma teine isik, kelle on esitanud vastav ühing või liit.
(5) Taandus esitatakse komisjoni istungil enne asja sisulise läbivaatamise algust. Taanduse hilisem esitamine on lubatud ainult juhul, kui taanduse avaldajale on taandamise alus teatavaks saanud pärast asja läbivaatamise algust.
(6) Töövaidluskomisjoni juhataja ja komisjoniliige on kohustatud ennast taandama enne asja istungile arutamiseks määramist või istungi ajal, kui ta ei saa jääda asja lahendamisel erapooletuks või on huvitatud asja lõpplahendusest. Taandus peab olema põhjendatud. Taandus otsustatakse käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 sätestatud korras.
§ 20. Töövaidluse läbivaatamine
(1) Töövaidluskomisjoni istungit juhatab töövaidluskomisjoni juhataja. Ta selgitab istungil poolte vaidluse olemust ja vastavaid õigusnorme.
(2) Avaldaja esitab oma nõuded ja nende põhjendused. Avaldaja võib kirjalikus avalduses esitatud nõudeid istungil täiendada ja esitada täiendavaid dokumentaalseid tõendeid. Täiendavad nõuded esitatakse kirjalikult.
(2¹) Avaldajal on õigus istungil avalduses esitatud nõuetest osaliselt või täielikult loobuda.
(3) Isik, kelle vastu nõuded on esitatud, kas tunnistab neid või vaidleb nendele vastu. Tal on õigus esitada täiendavaid dokumentaalseid tõendeid.
(31) Diskrimineerimisvaidluste puhul rakendatakse võrdse kohtlemise seaduses või soolise võrdõiguslikkuse seaduses ettenähtud jagatud tõendamiskohustust.
(4) Istungil toimub asjaosaliste selgituste ja tunnistajate ärakuulamine, dokumentide ja muude tõenditega tutvumine ning nende hindamine.
(4¹) Tunnistajad kuulatakse ära üksteisest eraldi. Ärakuulamata tunnistajad ei või asja arutamise ajal viibida istungiruumis.
(5) Istung lõpeb vaidlevate poolte lõppseisukohtade ärakuulamisega. Seejärel läheb komisjon nõu pidama.
§ 21. Komisjoni istungi protokollimine
Töövaidluskomisjoni istungit protokollitakse.
4. peatükk TÖÖVAIDLUSKOMISJONI OTSUS JA SELLE TÄITMINE
§ 22. Otsuse tegemine
(1) Töövaidluskomisjon teeb otsuse asja arutamise päeval. Otsuse tegemise juures viibivad ainult komisjoniliikmed.
(2) Töövaidluskomisjoni otsus peab põhinema seadusel ja olema põhjendatud. Komisjonil on õigus täpsustada nõuete õiguslikku kvalifikatsiooni, kui see on vajalik poolte seaduslike õiguste ja huvide kaitseks.
(3) Töövaidluskomisjoni otsus tehakse häälteenamusega. Vähemusse jäänud komisjoniliikmel on õigus eriarvamusele.
(3¹) Töövaidlusasjas, milles pool, kelle vastu on nõue esitatud, on nõuet täies ulatuses tunnustanud, teeb otsuse komisjoni juhataja ainuisikuliselt.
(4) Otsus koosneb sissejuhatusest, kirjeldavast osast, komisjoni põhjendusest ja resolutsioonist.
(1) Töövaidluskomisjoni otsus tehakse vaidlevatele pooltele teatavaks viie tööpäeva jooksul pärast istungi toimumist. Istungi toimumise päeval teatatakse pooltele, kas avaldus rahuldatakse täielikult, osaliselt või jäetakse rahuldamata, samuti teatatakse otsuse teatavakstegemise kuupäev ning kellaaeg. Avalduse osalise rahuldamise korral teatatakse pooltele istungi toimumise päeval, millised esitatud nõuded on rahuldatud.
(2) Otsuse teatavakstegemise päeval antakse pooltele otsuse ärakiri või saadetakse pooltele samal päeval posti teel.
(3) Otsuse teatavakstegemisele kohaldatakse lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatule haldusmenetluse seaduses dokumendi kättetoimetamise kohta sätestatut.
(1) Töövaidluskomisjoni otsusega mittenõustumisel võivad vaidlevad pooled pöörduda sama töövaidluse läbivaatamiseks maakohtusse ühe kuu jooksul, arvates töövaidluskomisjoni otsuse ärakirja saamise päevale järgnevast päevast.
(3) Kui töövaidluskomisjon jätab avalduse rahuldamata või rahuldab selle osaliselt, võib avaldaja esitada kohtusse hagi asja lahendamiseks rahuldamata osas. Hagis võib esitada üksnes samad nõuded, mis esitati töövaidluskomisjonile.
(4) Kui töövaidluskomisjon avalduse täielikult või osaliselt rahuldab, võib teine pool esitada kohtule taotluse, et kohus vaataks töövaidluskomisjonile esitatud avalduse läbi hagimenetluse korras hagina. Sel juhul on hageja töövaidluskomisjoni poole pöördunud isik ja kostja kohtule taotluse esitanud pool. Avalduselt tuleb tasuda riigilõivu summas, mille hageja oleks pidanud tasuma hagi esitamise korral.
(6) Kui kohtule esitatakse hagi või avaldus asjas, mida töövaidluskomisjon on juba lahendanud, tuleb seda hagis või avalduses märkida ja lisada otsuse ärakiri. Hagi või avalduse saamisel nõuab kohus töövaidluskomisjonist välja asja lahendamise materjalid ja võtab need toimikusse. Esitatud tõendid loetakse kohtusse esitatuks.
(7) Kui töövaidluskomisjoni poole pöördunud isik ei esita käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatud juhul oma avaldust hagiavaldusele ettenähtud vormis kohtu määratud ajaks, jätab kohus hagiavalduse läbi vaatamata. Sel juhul töövaidluskomisjoni otsus vaidlustatud ulatuses ei jõustu. Kohus juhib sellele hageja tähelepanu, kui ta annab tähtaja avalduse esitamiseks hagiavalduse vormis.
(8) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud avalduse kohtule esitanud isik võib avaldusest loobuda hagist loobumisega samadel alustel ja korras. Avaldusest loobumise puhul jõustub töövaidluskomisjoni otsus.
§ 25. Otsuse jõustumine
(1) Töövaidluskomisjoni otsus jõustub pärast kohtusse pöördumise tähtaja möödumist, kui kumbki pool ei esitanud avaldust maakohtusse. Töövaidluskomisjoni otsuse osalisel vaidlustamisel jõustub otsus osas, mis ei ole seotud vaidlustatud osaga. Kohus on asja lahendamisel seotud töövaidluskomisjoni otsusega selle vaidlustamata osas.
(3) Töövaidluskomisjon lisab poole taotlusel otsusele jõustumismärke.
§ 26. Otsuse täitmine
(1) Töövaidluskomisjoni otsus täidetakse pärast selle jõustumist, välja arvatud viivitamatu täitmine (käesoleva seaduse § 27).
(2) Töövaidluskomisjoni otsuse täitmine toimub täitemenetluse seadustikuga sätestatud korras.
§ 27. Otsuse viivitamatu täitmine
(1) Viivitamatult täidetakse otsused:
1) palga väljamaksmiseks, kuid mitte rohkem kui kahe kuu eest;
2) tööle ennistamiseks, kui tööleping töötajaga oli lõpetatud ebaseaduslikult või kui ta oli ebaseaduslikult üle viidud teisele tööle.
(2) Otsuse viivitamatu täitmise nõue peab kajastuma otsuses.
(3) Kui tööandja ei täida tööle ennistamise kohta tehtud otsust, siis toimub töövaidluskomisjoni otsuse sundtäitmine kohtu vahendusel kohtuotsuse täitmise korras (käesoleva seaduse § 32 lõige 3 ja 4).
5. peatükk TÖÖLEPINGU EBASEADUSLIKU LÕPETAMISE JA MUUTMISE ASJADE LAHENDAMINE TÖÖVAIDLUSORGANIS
§ 28. Töölepingu lõpetamise ebaseaduslikkus
(1) Ebaseaduslik on töölepingu lõpetamine asjaolude puudumisel, mille esinemine on seaduse järgi töölepingu lõpetamise aluseks, või kui seaduses näidatud töölepingu lõpetamise alust on kohaldatud selleks kehtestatud protseduurireegleid oluliselt rikkudes.
(2) Ebaseaduslik on töölepingu lõpetamine tööinspektori nõusolekuta, kui see on seaduse järgi töölepingu lõpetamise eeltingimus.
(3) Kui töölepingu lõpetamine oli seaduse järgi teatud tingimuste esinemisel keelatud (rasedus jms.), on töölepingu lõpetamine ebaseaduslik ka siis, kui tööandja ei olnud töölepingu lõpetamise ajal keelavatest asjaoludest teadlik. Kui töötaja ei teatanud tööandjale töölepingu lõpetamise keelavatest asjaoludest õigeaegselt ja tööandja ei saanud olla neist teadlik, rahuldab töövaidlusorgan keskmise palga nõude sunnitud töölt puudumise aja eest või hüvituse saamiseks osaliselt või jätab nõude selles osas rahuldamata.
§ 29. Töölepingu ebaseadusliku lõpetamise tagajärjed
(1) Töölepingu lõpetamise ebaseaduslikuks tunnistamisel on töötajal õigus nõuda endist tööd või ametikohta. Sel juhul teeb töövaidlusorgan otsuse töötaja ennistamiseks endisele tööle või ametikohale.
(2) Kui töötaja vaidlustab töölepingu lõpetamise seaduslikkuse, kuid ei soovi tööle ennistamist, siis loeb töövaidlusorgan töölepingu lõpetamise ebaseaduslikuks tunnistamisel töötaja omal algatusel lahkunuks, alates töötamise tegelikust lõppemise päevast.
(3) Töövaidlusorgani õigus lugeda töötaja töölt omal algatusel lahkunuks tuleneb töötaja soovimatusest jätkata tööd selle tööandja juures, mistõttu vastava otsuse tegemine ei ole piiratud töötaja konkreetse taotlusega töölepingu lõpetamise aluse formuleeringu suhtes.
(4) Töövaidlusorgan võib muuta töölepingu lõpetamise aluse formuleeringut, kui töötaja ei vaidlusta töölepingu lõpetamist, kuid töölepingu lõpetamise aluse formuleering ei vasta seaduses sätestatud formuleeringule.
(5) Kui töötaja ei vaidlusta töölepingu lõpetamist, kuid nõuab, et tööleping loetakse lõppenuks alusel, milleks initsiatiiv peab lähtuma tööandjalt, võib töövaidlusorgan töölepingu lõpetamise alust muuta juhul, kui tööandja oli sel alusel töölepingu lõpetamisest töötajale kirjalikult ette teatanud ning töötaja polnud andnud kirjalikku nõusolekut töötamise jätkamiseks. Neil juhtudel on töölepingu lõpetamise aluse muutmine võimalik ka tööandja nõusolekul.
(6) Töötajal on õigus nõuda töölepingu lõpetamise kuupäeva muutmist, kui tööleping lõpetati enne etteteatamistähtaja möödumist ja puudus poolte kokkulepe töölepingu lõpetamise tähtaja kohta.
§ 30. Hüvituse maksmine töölepingu ebaseaduslikul lõpetamisel
(1) Töötaja tööle ennistamisel mõistab töövaidlusorgan töötajale välja keskmise palga sunnitud töölt puudumise aja eest, välja arvatud seaduses ettenähtud erijuhtudel.
(2) Kui töölepingu lõpetamine oli ebaseaduslik, kuid töötaja ei soovi tööle ennistamist ja ta loetakse töölt lahkunuks omal algatusel, mõistab töövaidlusorgan töötajale välja hüvituse kuni tema kuue kuu keskmise palga ulatuses olenevalt töölepingu lõpetamise asjaoludest ja seaduserikkumise iseloomust töölepingu lõpetamisel. Hüvituse suurus ei ole seatud sõltuvusse sellest, kas töötaja asus teise tööandja juurde tööle või mitte.
(3) Keskmine palk arvutatakse Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras, kuid see peab võrduma tasuga, mida töötaja oleks saanud töö jätkamisel, ning ei või olla väiksem kehtivast palga alammäärast.
(4) Käesoleva paragrahvi 2. lõikes sätestatud hüvituse ülempiir ei kehti, kui tööleping lõpetati võrdse kohtlemise seaduses või soolise võrdõiguslikkuse seaduses nimetatud diskrimineerimiskeeldu rikkudes.
§ 31. Töötaja rikutud õiguste taastamine töölepingu ebaseaduslikul muutmisel või töölt kõrvaldamisel
(1) Töölepingu muutmine on ebaseaduslik, kui töötaja viiakse üle teisele tööle tema nõusolekuta või kui tööandja muudab oma faktiliste tegude või kirjaliku dokumendiga ühepoolselt töölepingu tingimusi, sealjuures kokkulepitud tingimusi välja jättes või uusi kehtestades, välja arvatud seaduses ettenähtud erandjuhtudel. Ebaseaduslik on ka töötaja ajutine üleviimine teisele tööle selleks kehtestatud tingimusi järgimata.
(2) Ebaseaduslik on töölt kõrvaldamine seaduses ettenähtud aluseta.
(3) Ebaseaduslikult teisele tööle üleviimisel, töölepingu tingimuste muutmisel või töölt kõrvaldamisel on töötajal õigus nõuda tööle ennistamist, kokkulepitud töötingimuste taastamist, töölepingu tingimuste ebaseaduslikuks tunnistamist ning selle tulemusena saamata jäänud palka või palgavahe hüvitamist.
6. peatükk TÖÖVAIDLUSORGANI OTSUSE TÄITMINE TÖÖLE ENNISTAMISE ASJADES
§ 32. Töövaidlusorgani otsuse täitmine
(1) Töövaidlusorgani otsus töötaja tööle ennistamiseks ja töötaja palvel keskmise palga väljamõistmiseks sunnitud töölt puudumise aja eest kahe kuu ulatuses kuulub viivitamatult täitmisele ning otsuse täitmist ei ole õigus peatada.
(2) Tööle ennistamise otsus on tööandja poolt täidetud, kui tööandja on kirjalikus vormis tühistanud töölepingu lõpetamise kande töölepingus või vastava käskkirja või muu kirjaliku dokumendi töölepingu lõpetamise kohta ega tee takistusi tööle ilmunud töötajale endise (otsuses märgitud) töö tegemiseks. Töölepingu lõpetamisel töölepingu seaduse § 86 punktides 6-8 ettenähtud juhtudel on tööandja kohustatud tunnistama kehtetuks ka dokumendi, mille ta koostas vastavalt töötajate distsiplinaarvastutuse seaduse §-le 11.
(5) Töötaja on kohustatud viivitamatult täitma otsuse tema tööle ennistamise kohta. Töötaja poolt talle teatavaks tehtud otsuse süüline täitmata jätmine on töökohustuste rikkumine sellest tulenevate õiguslike tagajärgedega.
§ 33. Otsuse tagasitäitmine
(1) Tööle ennistamise otsuse hilisema tühistamise ja hagi rahuldamata jätmise korral on tööandjal õigus tööleping lõpetada samal alusel, kusjuures vallandamiskuupäevaks loetakse töötaja viimane tööloleku päev selle tööandja juures. Töötatud aeg arvatakse pidevasse tööstaaži selle tööandja juures.
(2) [Kehtetu – RT I 2005, 39, 308 - jõust. 01.01.2006]
(3) Kui töövaidluskomisjoni otsuse alusel oli viivitamata täitmise korras tööandjalt välja mõistetud raha töötaja kasuks ja kohus lahendab asja teisiti, otsustab kohus ka väljamõistetud raha tagastamise töötajalt.
7. peatükk RAKENDUSLIKUD SÄTTED
§ 34–35. [Käesolevast tekstist välja jäetud]


Põlva Vallavalitsuse palgajuhend – Riigi Teataja
Põlva Vallavalitsuse palgajuhend
Põlva Vallavalitsuse palgajuhend - sisukord
2 Töö tasustamine
§ 4 Palga komponendid
§ 6 Palgagrupid
§ 7 Muutuvpalk
§ 8 Tulemuspalk
§ 9 Lisatasu täiendavate teenistusülesannete täitmise eest
§ 10 Preemia
§ 11 Lisatasu puuduva ametniku ülesannete täitmise eest
§ 12 Lisatasu ja hüvitis eritingimustes töötamise eest
§ 13 Haigushüvitise maksmine
§ 14 Palga arvestamine ja maksmine
§ 15 Palgamaksmise aeg ja viis
3 Puhkus ja hüvitised
§ 16 Puhkus
§ 17 Puhkusetasu arvutamine ja maksmine
§ 18 Side- ja transpordikulude hüvitamine
§ 19 Prillide maksumuse hüvitamine
§ 191 Tervise- ja spordikulude hüvitamine
§ 20 Määruste kehtetuks tunnistamine
Põlva Vallavolikogu
RT IV, 14.02.2020, 17
Vastu võetud 15.11.2017 nr 20
RT IV, 24.11.2017, 1
24.01.2020 RT IV, 14.02.2020, 12 01.03.2020
(1) Põlva Vallavalitsuse palgajuhendiga (edaspidi palgajuhend) määratakse kindlaks Põlva Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) ametnikele palga ja töötajatele töötasu määramise ja maksmise kord, palga ja töötasu maksmise aeg ja viis, muutuvpalga ning muude lisatasude ja hüvitiste maksmise tingimused ja kord.
(2) Vallavanemale ja abivallavanematele laienevad palgajuhendi §-d 14–15.
(1) Palgajuhendis kasutatakse mõisteid järgmises tähenduses:
1) ametnik – ametiasutusega avalik-õiguslikus teenistus- ja usaldussuhtes olev isik, kes teostab avalikku võimu;
2) lisatasu – põhi- ja muutuvpalgale lisaks makstav täiendav tasu puuduva ametniku ülesannete täitmise ning ületunnitöö, valveaja, öötöö ja riigipühadel töötamise eest;
3) palk – teenistuja põhipalk koos muutuvpalga ja lisatasudega;
4) palgagrupp – valdavas osas sarnaste teenistusülesannetega teenistuskohtade grupp, mis on jaotatud tasemeteks vastavalt täidetavate ülesannete iseloomule ja teenistusülesannete täitmisega kaasnevale vastutusele ning millele on määratud põhipalga miinimum- ja maksimummäär;
5) teenistuja – vallavalituse teenistujate koosseisus ettenähtud ametikohale nimetatud ametnik või töökohale võetud töötaja;
6) teenistuskoht – vallavalitsuse teenistuskohtade koosseisus ette nähtud ameti- või töökoht.
(2) Palgajuhendis käsitletakse vallavalitsuse struktuuriüksusena kantseleid ja vallavalitsuse osakondi.
(3) Palgajuhendis kasutatakse ametniku palga ja töötaja töötasu ühtse mõistena mõistet palk.
2. peatükk Töö tasustamine
(1) Vallavalitsus maksab ametnikele palka ning töötajatele töötasu (edaspidi nimetatud palk) sarnastel alustel.
(2) Teenistuja palga määramisel ja maksmisel lähtutakse avaliku teenistuse seadusest, töölepingu seadusest ja palgajuhendist ning kinnitatud personalikulude eelarvest.
§ 4. Palga komponendid
(1) Palk võib lisaks põhipalgale sisaldada eritingimustes töötamise lisatasu, valveaja lisatasu, muutuvpalka ja lisatasu puuduva ametniku ülesannete täitmise eest.
2) lisatasuna täiendavate teenistusülesannete eest;
(1) Põhipalk on palga fikseeritud osa, mille määramisel lähtutakse teenistuja tööalasest kompetentsusest (teadmised, oskused, kogemus, haridus), teenistuskohale esitatavatest nõuetest, töö reguleeritusest, ülesannete keerukusest, juhtimise ja koostöö ulatusest, teenistuja võimekusest ning vastutusest tööprotsesside eest.
(2) Teenistuja põhipalga määramisel või kokku leppimisel lähtutakse tema teenistuskohale vastavast põhipalga vahemikust.
(3) Ametniku põhipalga määrab käskkirjaga vallavanem. Töötaja põhipalk lepitakse töötaja ja vallavanema vahel kokku töölepingus.
(4) Teenistujale võib katseajal määrata vastava teenistuskoha palgagrupi vastava palgavahemiku miinimummäära põhipalga. Sama põhimõtet võib rakendada ka määratud ajaks teenistusse võetud ajutiselt äraoleva teenistuja asendajale ja teisele teenistuskohale üleviidud teenistujale, kuid mitte kauem kui kuus kuud.
(5) Teenistujate põhipalk vaadatakse üldjuhul üle üks kord aastas, järgmise aasta eelarve projekti koostamise ajal.
§ 6. Palgagrupid
(1) Vallavalitsuse teenistuskohad on jaotatud järgmistesse palgagruppidesse:
1) I palgagrupp, kuhu kuuluvad teenindavad teenistuskohad;
2) II palgagrupp, kuhu kuuluvad nooremspetsialist ja spetsialist (otsustus- ja vastutuspädevus kindlalt reguleeritud tööülesannete piires, toetab protsesse, täidab rutiinseid ja ühetaolisi tegevusi, vähese iseseisva otsustuspädevusega);
3) III palgagrupp, kuhu kuuluvad infotehnoloogia spetsialist, keskastme ja tippspetsialist (oluline otsustus- ja vastutuspädevus oma ameti- või tööülesannete täitmisel, eeskätt isikute teenindamisel; omab teenistus- või tööülesannete täitmiseks eriteadmisi või kvalifikatsiooni; osaleb valdkonna arendustegevuses; täidab õigusaktidega reguleeritud ülesandeid; lahendab iseseisvalt oma tegevusvaldkonna ülesandeid, nõustab isikuid ja vallavalitsuse ametnikke oma spetsiifilises teenistusvaldkonnas);
4) IV palgagrupp, kuhu kuuluvad vallasekretär, struktuuriüksuse juht ja jurist (oluline ja iseseisev otsustus- ning vastutuspädevus struktuuriüksuse juhtimisel; organiseerib ja kontrollib valdkonna tööd; lahendab iseseisvalt vastava valdkonna ülesandeid või probleeme; kindlustab teenistuseks vajalike ressursside olemasolu; juhendab vallavalitsuse ametnikke ja töötajaid; nõustab ja teenindab isikuid).
1) I palgagrupp – Vabariigi Valitsuse kehtestatud töötasu alammäär – 900 eurot;
2) II palgagrupp – 900–1400 eurot;
3) III palgagrupp – 1100–1600 eurot;
4) IV palgagrupp – 1500–2500 eurot.
§ 7. Muutuvpalk
(1) Muutuvpalk on teenistuja palga ebaregulaarne osa, mida võib maksta tulemuspalgana, lisatasuna täiendavate teenistusülesannete täitmise eest või preemiana erakordsete teenistusalaste saavutuste eest, ametiasutuse selleks ettenähtud vahendite olemasolul.
(2) Muutuvpalka võib kalendriaasta jooksul teenistuja põhipalgale juurde maksta kuni 20% teenistuja aastasest põhipalgast.
(3) Muutuvpalk määratakse teenistujale vallavanema käskkirjaga.
§ 8. Tulemuspalk
(2) Tulemuspalka võib maksta teenistuja töötulemuste perioodilise hindamise tulemusel, tingimusel, et eelmiseks perioodiks püstitatud eesmärgid on saavutatud. Kui teenistuja lahkub töölt enne hindamisperioodi lõppu, otsustatakse tulemuspalga määramine individuaalsete töötulemuste põhjal hiljemalt nädal enne vabastamise kuupäeva.
(3) Tulemuspalga maksmise ja selle suuruse määramisel arvestatakse vahetu juhi ettepanekut ning iga teenistuja individuaalset panust eesmärkide saavutamisel (töö intensiivsus, töö kvaliteet, tähtaegadest kinnipidamine, töö efektiivsus, operatiivne tegutsemine ootamatutes situatsioonides jms). Tulemustasu määraja põhjendab teenistujale tulemustasu suurust.
(4) Kui tulemuspalga maksmise aluseks on asutuse või struktuuriüksuse kollektiivsed tulemused, makstakse tulemuspalka kõikidele teenistujatele võrdsetel alustel.
§ 9. Lisatasu täiendavate teenistusülesannete täitmise eest
(1) Teenistujale võib maksta lisatasu täiendavate teenistusülesannete täitmise eest, mis ei tulene ametijuhendist, töölepingust ega õigusaktidest.
(2) Lisatasu määratakse sõltuvalt lisaülesannete mahust ja iseloomust. Lisatasu maksmine otsustatakse ja vormistatakse üldjuhul enne lisaülesandeid täitma asumist vallavanema käskkirja või töölepinguga, milles fikseeritakse lisaülesanded, lisatasu suurus ja ajavahemik, mille jooksul ülesannet täidetakse.
(3) Lisatasu määratakse ühekordse või tähtaegse lisatasuna. Kui on alust eeldada, et lisaülesanded muutuvad alaliseks, muudetakse teenistuja ametijuhendit ning vaadatakse üle tema põhipalk.
§ 10. Preemia
(1) Teenistuskohustuste silmapaistvalt hea täitmise eest või kauaaegse laitmatu teenistuse eest on vallavanemal õigus määrata käskkirjaga teenistujale preemiat. Otsus preemia maksmiseks peab olema motiveeritud.
(2) Preemiat ei maksta ametnikule distsiplinaarkaristuse kehtivuse ajal ega töölepingu seaduse § 88 lõike 3 kohase kirjaliku hoiatuse saanud töötajale aasta jooksul hoiatuse tegemisest.
§ 11. Lisatasu puuduva ametniku ülesannete täitmise eest
(1) Lisatasu täiendavate teenistusülesannete eest (asendustasu) on puuduva teenistuja ülesannete täitmise eest makstav lisatasu, mida makstakse ajutiselt äraoleva teenistuja asendamise või ajutiselt vaba teenistuskoha ülesannete täitmise eest.
(2) Asendustasu võib maksta teenistujale, kui asendamine ei tulene ametniku ametijuhendist või tingib võrreldes ametijuhendis ettenähtuga töökoormuse olulise suurenemise.
(3) Puuduva teenistuja asendamisel kauem kui viis tööpäeva järjest eeldatakse, et võrreldes ametijuhendis ettenähtuga töökoormus oluliselt suureneb.
(4) Puuduva teenistuja teenistusülesannete täitmise eest juhul, kui teenistuja ei ole asendamise ajal vabastatud oma ülesannete täitmisest, makstakse asendamise ajal ühele teenistujale lisatasu kuni 50% asendatava teenistuja põhipalgast.
(5) Teenistujale puuduva teenistuja ülesannete andmisel ja lisatasu maksmisel lähtutakse avaliku teenistuse seaduse §-st 57.
§ 12. Lisatasu ja hüvitis eritingimustes töötamise eest
(1) Eritingimustes töötamise lisatasu makstakse teenistujale ületunnitöö, riigipühal ja ööajal töötamise eest seadusest tuleneval alusel, kui eritingimustes tehtud tööd ei ole võimalik teenistujale hüvitada vaba aja andmisega.
(2) Ületunnitöö eest makstakse teenistujale 1,5-kordset palka või võimaldatakse teenistuja taotlusel talle täiendavat vaba aega ületunnitööga võrdses ulatuses.
(3) Valveaja eest makstakse teenistujale lisatasu 10% teenistuja palgast või võimaldatakse teenistuja taotlusel talle täiendavat vaba aega 25% valveaja kestusest.
(4) Ööajal töötamise eest makstakse teenistujale 1,25-kordset palka, kui nimetatud kohustus ei sisaldu tema ametijuhendis, või võimaldatakse teenistuja taotlusel talle täiendavat vaba aega pool ööajal töötatud aja kestusest.
(5) Riigipühal töötamise eest makstakse teenistujale 2-kordset palka või võimaldatakse teenistuja taotlusel talle täiendavat vaba aega riigipühal töötatud ajaga võrdses ulatuses.
(6) Teenistujale ületunnitöö või ööajal töötamise eest lisatasu maksmise või riigipühal töötamise hüvitamise aluseks on kinnitatud tööaja arvestustabel ning vahetu juhi ettepanek vallavanema kooskõlastusega. Lisatasu või hüvitis tuleb maksta välja sama arvestusperioodi lõpus.
§ 13. Haigushüvitise maksmine
Vallavalitsus maksab teenistujale haigushüvitist haigestumise või vigastuse teise kuni kaheksanda kalendripäeva eest 70% teenistuja keskmisest töötasust.
§ 14. Palga arvestamine ja maksmine
(1) Palga arvestusperiood on kalendrikuu. Palka arvestatakse ajavahemiku eest, mil teenistuja täitis talle pandud ülesandeid. Kui teenistujale on kehtestatud täistööajast lühem tööaeg, arvestatakse palka proportsionaalselt tööl oldud aja eest. Palgast arvestab tööandja maha seadusega ette nähtud maksud ja maksed.
(2) Palga arvutamise aluseks on vallavanema poolt kinnitatud tööajatabel.
(3) Teenistuja nõudmisel väljastatakse teenistujale teatis arvestatud palga, puhkusetasu ja neist tehtud kinnipidamiste, teenistuja eest arvestatud sotsiaalmaksu ja töötuskindlustusmakse kohta. Teenistujal on õigus saada selgitusi talle palga määranud isikult ja palgaarvestajalt.
(4) Teenistuja kirjalikul nõusolekul võib tema palgast kinni pidada vallavalitsuse arvel tehtavate kulude kehtestatud piirmäära ületava summa.
§ 15. Palgamaksmise aeg ja viis
(1) Teenistujatele makstakse palka üks kord kuus, tasustatavale kuule järgneva kuu kaheksandal kuupäeval teenistuja poolt kirjalikult teatatud pangakontole.
(2) Kui palgapäev langeb riigi- või rahvuspühale või puhkepäevale, makstakse palk välja sellele eelneval tööpäeval.
(3) Pangakonto muutmisest teavitab teenistuja palgaarvestajat kirjalikult.
3. peatükk Puhkus ja hüvitised
§ 16. Puhkus
(1) Teenistujale kohaldatakse töölepingu seaduse §-des 54–71 sätestatud puhkuseregulatsiooni.
(2) Ametniku ja töötaja põhipuhkuse kestus on 35 kalendripäeva.
§ 17. Puhkusetasu arvutamine ja maksmine
(1) Puhkusetasu arvutatakse seadusest tuleneval alusel ja korras.
(2) Puhkusetasu arvutatakse kas teenistuja keskmise töötasu alusel või jätkatakse ametnikule määratud palga või töötajaga kokku lepitud töötasu maksmist, juhul kui see on teenistuja jaoks soodsam.
(3) Puhkusetasu kantakse teenistuja pangakontole hiljemalt eelviimasel tööpäeval enne puhkuse algust või teenistuja soovi korral järgmisel palgapäeval.
(4) Juhul, kui teenistuja puhkus poolte kokkuleppel katkestatakse või katkeb teenistuja puhkus teenistuja haiguse tõttu ning teenistujale on puhkusetasu üle kantud, arvestatakse puhkusetasu ümber ja enammakstud summa peetakse kinni järgneva kuu või järgnevate kuude palgast.
(5) Õppepuhkust tasustatakse täiskasvanute koolituse seaduses sätestatud korras.
§ 18. Side- ja transpordikulude hüvitamine
(1) Teenistujale võib hüvitada mobiiltelefoni kulud ja isikliku sõiduauto töö- või ametisõitudeks kasutamise kulud või vajadusel võimaldada kasutada ametiautot.
(2) Kulude hüvitamise ja ametiauto kasutamise vajaduse üle otsustab ja hüvitise määrab vallavanem käskkirjaga.
§ 19. Prillide maksumuse hüvitamine
(1) Teenistujale hüvitatakse prillide või muud nägemisteravust korrigeerivate abivahendite maksumus vastavalt Vabariigi Valitsuse 15. novembri 2000. a määrusele nr 362 "Kuvariga töötamise töötervishoiu ja tööohutuse nõuded".
(2) Täpsema korra prillide või muud nägemisteravust korrigeerivate abivahendite maksumuse hüvitamiseks kehtestab vallavanem käskkirjaga.
§ 191. Tervise- ja spordikulude hüvitamine
(1) Teenistujale hüvitatakse kvartalis 50 euro ulatuses tervise edendamiseks tehtud tervise- ja spordikulud.
(2) Hüvitatavate kulude loetelu ning kulude hüvitamise täpsema korra kehtestab vallavanem käskkirjaga.
[RT IV, 14.02.2020, 12 - jõust. 01.03.2020]
§ 20. Määruste kehtetuks tunnistamine


Täiendavad juhised kauba sisenemis- ja väljumisformaalsuste teostamiseks – Riigi Teataja
Täiendavad juhised kauba sisenemis- ja väljumisformaalsuste teostamiseks
Täiendavad juhised kauba sisenemis- ja väljumisformaalsuste teostamiseks - sisukord
§ 2 Elektrooniline andmevahetus
2 SISENEMISFORMAALSUSED
1 Kauba sissevedu mere- või õhutranspordiga
§ 3 Kaupade loend
§ 4 Manifest
§ 5 Kaupade loendi ja manifesti kehtivusaeg ning andmete muutmine
§ 6 Saabumisteade ja kaupade esitamine
§ 8 Kauba paigutamine tolliterminali
2 Kauba sissevedu maanteetranspordivahendiga
§ 9 Kauba vedu sisenemisdeklaratsiooniga
§ 10 Sisenemisdeklaratsiooni kasutamise loa taotlemine
§ 11 Sisenemisdeklaratsioon
§ 12 Sisenemisdeklaratsiooni andmete muutmine ja kehtivus
§ 13 Kauba esitamine sisenemistolliasutuses
§ 14 Kauba puutumatus
§ 15 Piiraeg
§ 16 Sisenemisdeklaratsiooni väljatrükk
§ 17 Kauba tolliprotseduurile suunamine enne piiraja lõppemist
§ 18 Kauba sihtkohta jõudmisest teavitamine
3 Kauba ümberlaadimine
§ 19 Ümberlaadimise tähtaeg
§ 20 Ümberlaadimise taotlemine
§ 21 Ümberlaadimise tähtaja arvestamine
4 Kauba sissevedu kaubaveo saatedokumentide alusel
§ 22 Ülddeklaratsioonina kasutatavad kaubaveo saatedokumendid
§ 23 Kauba paigutamine tolliterminali
§ 24 Vagunite koosseisu eelteate ja üleande kaalulehed
3 VÄLJUMISFORMAALSUSED
§ 25 Kaupade loend
§ 26 Kaupade väljumistolliasutusse saabumisest teavitamine
§ 27 Manifest
§ 28 Pealelaadimisluba
§ 29 Kaupade loendi ja manifesti kehtivusaeg ning andmete muutmine
§ 30 Väljumisteade
§ 31 Üleminekuperiood elektroonilisele andmevahetusele
RT I, 20.11.2012, 5
Täiendavad juhised kauba sisenemis- ja väljumisformaalsuste teostamiseks1
Vastu võetud 05.06.2009 nr 38
RTL 2009, 47, 657
30.12.2010 RT I, 06.01.2011, 2 09.01.2011
14.11.2012 RT I, 20.11.2012, 1 01.12.2012
(1) Kauba Euroopa Ühendusse (edaspidi ühendus) ja sealt välja toimetamise tolliformaalsused on kehtestatud EÜ Nõukogu määrusega 2913/92/EMÜ, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1–50) (edaspidi ühenduse tolliseadustik) ja EÜ Komisjoni määrusega 2454/93/EMÜ, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele 2913/92/EMÜ, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1–766) (edaspidi ühenduse tolliseadustiku rakendussätted). Käesolevas rahandusministri määruses sätestatakse täiendavad juhised tolliformaalsuste teostamiseks, mille kehtestamise õigus on vastavalt nimetatud ühenduse õigusaktidele antud liikmesriigi pädevusse.
[RT I, 20.11.2012, 1 - jõust. 01.12.2012]
(2) Määrusega kehtestatakse tolliformaalsuste teostamise kord, mida kohaldatakse:
1) kauba suhtes, mis toimetatakse väljastpoolt Euroopa Ühenduse tolliterritooriumi (edaspidi ühenduse tolliterritoorium) Eestisse või mere- või õhutranspordivahendiga teisest Euroopa Liidu (EL) liikmesriigist Eestisse või meretranspordivahendiga ühendusevälise kauba toimetamisel Eesti sadamasse teisest Eesti sadamast (edaspidi sisenemisformaalsused);
2) kauba suhtes, mis toimetatakse Eestist mere- või õhutranspordivahendiga väljapoole ühenduse tolliterritooriumi asuvasse sihtkohta või teise ELi liikmesriiki või meretranspordivahendiga ühendusevälise kauba toimetamisel Eesti sadamast teise Eesti sadamasse (edaspidi väljumisformaalsused).
[RT I, 06.01.2011, 2 - jõust. 09.01.2011]
(3) Sisenemisformaalsused hõlmavad toiminguid, mida toll ja isik teevad kaubasaadetist vedava transpordivahendi enne Eestisse jõudmist kuni kaubale tollikäitlusviisi määramiseni või kauba ajutise ladustamiseni tolliterminalis või hoiukohas.
(4) Väljumisformaalsused hõlmavad toiminguid, mida toll ja isik teevad kauba väljaveo tollideklaratsiooni, väljumise ülddeklaratsiooni või kaupade loendi esitamisest kuni kaubasaadetist vedava transpordivahendi Eestist lahkumiseni.
(5) Määrust ei kohaldata järgmiste kaupade suhtes:
1) reisija isiklikus pagasis sisalduv kaup;
2) mööda elektriülekandeliine või torujuhtmetranspordiga veetav kaup;
3) kaup, mida veetakse regulaarliinilaevaga ühenduse tolliseadustiku rakendussätete artikli 313b mõistes, kui Maksu- ja Tolliametiga ei ole kokku lepitud teisiti;
4) kaup, mis liigub ülemaailmse postikonventsiooni eeskirjade kohaselt;
5) kaup, mille võib kanda ühenduse tolliseadustiku rakendussätete artiklite 230, 231, 232 ja 233 kohaselt mis tahes muu toimingu käigus tehtud tollideklaratsiooni, välja arvatud Nõukogu määruse (EÜ) nr 1186/2009, millega kehtestatakse ühenduse tollimaksuvabastuse süsteem, artikli 2 lõike 1 punktis d määratletud majatarbed ja kaubaalused, konteinerid ning maantee-, raudtee-, õhu-, mere- ja siseveetranspordi vahendid, kui neid veetakse veolepingu alusel;
6) ATA- ja CPD-märkmiku alusel liikuv kaup;
7) kaup, mis liigub vormi 302 alusel, mis on ette nähtud Põhja-Atlandi lepinguorganisatsiooni liikmesriikide vahelises relvajõudude staatust reguleerivas kokkuleppes;
8) kaup, mis on vabastatud tollimaksudest vastavalt diplomaatiliste suhete Viini konventsioonile ja konsulaarsuhete Viini konventsioonile;
9) kaitsejõudude, politsei ja päästemeeskonna transpordivahendid, kaup ning isikkoosseisu isiklikud asjad, samuti „Riigisaladuse seaduse“ alusel salastatud julgeoleku- ja kaitseotstarbeline kaup, mille nimekirja on kinnitanud Kaitseministeeriumi või Siseministeeriumi volitatud isik;
10) kaup, mis tarnitakse vee- või õhusõidukile varudena;
11) Nõukogu määruse (EÜ) nr 1186/2009, millega kehtestatakse ühenduse tollimaksuvabastuse süsteem, artikli 2 lõike 1 punktis d määratletud majatarbed ja kaubaalused, konteinerid ning maantee-, raudtee-, õhu-, mere- ja siseveetranspordi vahendid, kui neid ei veeta veolepingu alusel ja mille puhul on lubatud suuline deklareerimine vastavalt artiklitele 225, 226, 227 ja 229.
§ 2. Elektrooniline andmevahetus
(1) Käesoleva määruse alusel sisenemis- ja väljumisformaalsuste teostamisel kauba ja transpordivahendiga seotud andmete, samuti tolli otsuste edastamiseks kasutatakse tolli elektroonilist andmetöötlussüsteemi.
(2) Andmed esitatakse tollile eesti keeles. Mere- ja õhutranspordivahendiga veetava kauba kohta võib andmed esitada ka inglise keeles.
(3) Toll võimaldab käesoleva määrusega kehtestatud andmete esitamist muul viisil ainult juhtudel, kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tolli elektrooniline andmetöötlussüsteem ei tööta.
2. peatükk SISENEMISFORMAALSUSED
1. jagu Kauba sissevedu mere- või õhutranspordiga
§ 3. Kaupade loend
(1) Kaupade loend käesoleva määruse lisas 1 või 2 toodud andmetega esitatakse mere- või õhutranspordivahendiga ühendusevälisest riigist Eestisse toimetatava ja Eestis mahalaaditava sellise kauba kohta, mille kohta ei pea tollile eelnevalt esitama ühenduse tolliseadustiku rakendussätete artikli 1 punktis 17 nimetatud sisenemise ülddeklaratsiooni. Toll võib nõuda, et kombineeritud transpordi korral esitatakse kaupade loend ka maanteetranspordivahendi ja seal paikneva kauba kohta, mida Eestis maha ei laadita.
(2) Kaupade loendi esitab tollile ühenduse tolliseadustiku artikli 36b lõikes 3 või 4 nimetatud isik enne käesoleva määruse §-s 6 nimetatud saabumisteate esitamist.
§ 4. Manifest
(1) Manifest käesoleva määruse lisas 1 või 2 toodud andmetega esitatakse mere- või õhutranspordi korral Eestis mahalaaditava kauba kohta.
(2) Transpordivahendi saabumisel vahetult ühendusevälisest riigist loetakse manifest esitatuks, kui käesoleva määruse §-s 6 nimetatud ning tollile esitatud saabumisteade sisaldab andmeid Eestis maha laaditava kauba kohta.
(4) Transpordivahendi saabumisel teisest ELi liikmesriigist esitab tollile manifesti ühenduse tolliseadustiku artikli 36b lõikes 3 või 4 nimetatud isik enne käesoleva määruse §-s 6 nimetatud saabumisteate esitamist.
§ 5. Kaupade loendi ja manifesti kehtivusaeg ning andmete muutmine
(1) Tollile esitatud kaupade loendi ja manifesti andmetes on lubatud muudatusi teha kuni saabumisteate esitamiseni.
(2) Kui 200 päeva jooksul tollile kaupade loendi või manifesti esitamise päevast arvates ei ole kaubad Eestisse toimetatud ning tollile saabumisteadet esitatud, kaotab kaupade loend või manifest kehtivuse. Kui kaubad toimetatakse Eestisse pärast 200 päeva möödumist, esitatakse tollile uus kaupade loend või manifest.
§ 6. Saabumisteade ja kaupade esitamine
(4) Eestis maha laaditava kauba kohta andmete esitamisega loetakse kaubad tollile esitatuks kooskõlas ühenduse tolliseadustiku artikliga 40.
§ 61. [Kehtetu - RT I, 20.11.2012, 1 - jõust. 01.12.2012]
§ 7. [Kehtetu - RT I, 20.11.2012, 1 - jõust. 01.12.2012]
§ 8. Kauba paigutamine tolliterminali
(1) Mere- või õhutranspordivahendiga Eestisse toimetatud kaup paigutatakse ajutisele ladustamisele samas tollikontrolli tsoonis asuvasse tolliterminali, kui sellele ei ole kooskõlas ühenduse tolliseadustiku rakendussätete artikli 186 lõike 8 punktis a sätestatuga määratud tollikäitlusviis.
(2) Kaup paigutatakse ajutisele ladustamisele vastavalt käesoleva määruse §-s 7 nimetatud määrusele.
2. jagu Kauba sissevedu maanteetranspordivahendiga
§ 9. Kauba vedu sisenemisdeklaratsiooniga
(1) Maanteetranspordivahendiga Eestisse toimetatava ühendusevälise staatusega kauba veo jätkamiseks sihtkohta rakendatakse kauba suhtes transiidi tolliprotseduuri või veetakse kaupa sisenemisdeklaratsiooni alusel.
(2) Sisenemisdeklaratsiooniga võib kaupa vedada ajutise ladustamise kohta tingimusel, et tekkida võiv tollivõlg on tagatud.
(3) Sisenemisdeklaratsiooni alusel ei ole lubatud vedada ravimeid (v.a ravimisarnased ained), narkootilisi ja psühhotroopseid aineid, tubakatooteid, alkoholi ning aktsiisiga maksustatavat kütust.
§ 10. Sisenemisdeklaratsiooni kasutamise loa taotlemine
(1) Sisenemisdeklaratsiooni kasutamiseks tuleb tollilt eelnevalt luba taotleda ning esitada tekkida võiva tollivõla tagatis.
(2) Sisenemisdeklaratsiooni loa taotlus esitatakse tollile elektrooniliselt tolli andmetöötlussüsteemi vahendusel või elektroonilisel teel allkirjastatult «Digitaalallkirja seaduses» sätestatud korras.
(3) Taotlus sisaldab järgmisi andmeid:
3) taotleja asukohajärgne aadress;
4) taotleja kontaktandmed;
5) ajutiselt ladustatud kauba hoidmise koht;
6) tollivõla limiidi arvestus tagatise suuruse määramiseks, mis on arvutatud «Tolliseaduse» § 60 lõike 3 alusel.
§ 11. Sisenemisdeklaratsioon
(1) Sisenemisdeklaratsiooni kasutamiseks esitatakse tollile elektroonilise andmetöötlussüsteemi vahendusel ühenduse tolliseadustiku rakendussätete artikli 1 punktis 17 nimetatud sisenemise ülddeklaratsiooni andmed koos käesoleva paragrahvi lõikes 2 toodud andmetega, arvestades ühenduse tolliseadustiku rakendussätete artikli 184a lõikes 4 kehtestatud tähtaega.
(2) Lisaks ühenduse tolliseadustiku rakendussätete lisas 30A sätestatud sisenemise ülddeklaratsiooni andmetele esitatakse sisenemisdeklaratsioonil järgmised andmed:
1) kauba asukoha andmed. Märgitakse tolliterminali või hoiukoha, kus transporditav kaup ajutiselt ladustatakse, nimi ja registrikood ning ajutise ladustamise koha loa number. Kui isik soovib kaubale tolli määratud piiraja jooksul tollikäitlusviisi rakendada seda tolliterminali või hoiukohta paigutamata, tuleb lahtrisse märkida selle tolliterminali või hoiukoha, mille territooriumil kaup peab tollikäitlusviisile suunamise hetkel asuma, nimi, registrikood ja loa number;
2) kaubakood. Lahtris „Kauba kirjeldus” kirjeldatud kauba kohta märgitakse vähemalt harmoneeritud süsteemi rubriik. Lahtrisse on võimalik märkida maksimaalselt Euroopa ühenduste integreeritud tariifistiku alamrubriik;
3) päritoluriik. Märgitakse kauba päritoluriigi tähtkood, kasutades ühenduse tolliseadustiku rakendussätete lisa 38 lahtris 21 esitatud koode;
4) pakkeüksuste markeering. Märgitakse lahtris «Pakkeüksuste kogus» loetletud pakkeüksustele märgitud markeering. Kui markeering puudub, märgitakse lahtrisse «puudub». Lahtrit ei täideta, kui kaubad on pakkimata või kaupu ei ole võimalik loendada;
5) valuuta – summa. Märgitakse kauba väärtust tõendaval dokumendil märgitud, Euroopa Keskpanga konverteeritava valuuta lühend. Täiendavalt märgitakse lahtrisse kauba väärtust tõendavalt dokumendilt kõikide deklareeritavate kaupade maksumuste kogusumma samas valuutas.Kui tehing on sõlmitud valuutas, mille päevakurssi Euroopa Keskpank ei fikseeri, märgitakse lahtrisse kauba maksumus eurodes valuuta emiteerinud riigi keskpanga kursi alusel;
6) imporditolliasutus. Märgitakse selle tolliasutuse nimi ja kood, kus teostatakse tolliformaalsused Eestisse toimetatud kaubale tollikäitlusviisi rakendamiseks või kauba tolliterminali või hoiukohta paigutamiseks.
(3) Samal transpordivahendil on sisenemisdeklaratsioonil märgitud kaubaga koos lubatud vedada ühenduse tollistaatusega kaupa tingimusel, et sisenemisdeklaratsioonile on ühendusevälise kauba kohta märgitud vähemalt kombineeritud nomenklatuuri alamrubriik.
§ 12. Sisenemisdeklaratsiooni andmete muutmine ja kehtivus
Sisenemisdeklaratsioonil esitatud andmete muutmisel ning kehtivusaja arvestamisel lähtutakse ühenduse tolliseadustikus ja ühenduse tolliseadustiku rakendussätetes sisenemise ülddeklaratsiooni kohta sätestatust.
§ 13. Kauba esitamine sisenemistolliasutuses
(1) Maanteetranspordivahendi sisenemistolliasutusse jõudmisel esitab isik tollile kauba ja kaubaveo saatedokumendid ning teatab sisenemisdeklaratsiooni viitenumbri. Kui kauba kohta on eelnevalt esitatud sisenemise ülddeklaratsioon, kaupade loend või manifest, teatab isik ka selle viitenumbri.
(2) Toll märgib sisenemisdeklaratsioonile kauba esitamise kuupäeva ja kellaaja.
(3) Kui sisenemistolliasutuses ilmneb, et sisenemisdeklaratsioonile märgitud andmed erinevad tegelikest andmetest, teeb tolliametnik vastavad parandused. Andmed, mida tolliametnik sisenemistolliasutuses kontrollib, on järgmised:
1) maanteetranspordivahendi registreerimisnumber;
2) lisadokumendi viitenumber;
3) konteineri number;
4) tolliterminali või hoiukoha nimi ja registrikood;
5) imporditolliasutuse andmed.
§ 14. Kauba puutumatus
(1) Toll võib kauba puutumatuse tagamiseks panna transpordivahendile või kaubale tollitõkendi, mille numbrid märgib tolliametnik sisenemisdeklaratsioonile.
(2) Kui kaubale või transpordivahendile ei ole võimalik tollitõkendit paigaldada, võib toll keelata kauba veo sisenemisdeklaratsiooni alusel.
§ 15. Piiraeg
(1) Toll märgib sisenemisdeklaratsioonile piiraja, mille jooksul tuleb kaup tolliterminali või hoiukohta toimetada.
(2) Piiraja määramisel võetakse arvesse kauba sisenemistolliasutusest tolliterminali või hoiukohta toimetamiseks ja tolliformaalsuste teostamiseks kuluvat aega.
(3) Piiraeg märgitakse tundides.
§ 16. Sisenemisdeklaratsiooni väljatrükk
Toll teeb elektroonilisest andmetöötlussüsteemist sisenemisdeklaratsiooni väljatrüki, mis antakse isikule, kes esitas kauba ja kaubaveo saatedokumendid.
§ 17. Kauba tolliprotseduurile suunamine enne piiraja lõppemist
Sisenemisdeklaratsiooniga Eestisse toimetatud kauba võib tolli loal lubada suunata tolliprotseduurile enne piiraja lõppemist kaupa sisenemisdeklaratsiooni lahtrisse „Kauba asukoht“ märgitud tolliterminali või hoiukohta ajutisele ladustamisele paigutamata.
§ 18. Kauba sihtkohta jõudmisest teavitamine
(1) Sisenemisdeklaratsiooni esitaja teavitab tolli transpordivahendi jõudmisest kauba asukohaks märgitud tolliterminali või hoiukoha territooriumile.
(2) Kauba tolliterminali või hoiukohta paigutamisel loetakse teavitamiseks tolliterminali või hoiukoha pidaja poolt tollile ladustamisteate esitamist vastavalt «Tolliseaduse» § 30 lõike 9 alusel rahandusministri määrusega kehtestatud korrale.
(3) Käesoleva määruse § 17 alusel tolliprotseduurile suunatud kauba sihtkohta jõudmisest teavitamiseks loetakse tollideklaratsiooni esitamist.
(4) Sihtkohta jõudmisel võib kauba transpordivahendilt maha laadida pärast tollilt kauba mahalaadimisloa saamist. Toll annab mahalaadimisloa elektroonilise andmetöötlussüsteemi vahendusel.
3. jagu Kauba ümberlaadimine
§ 19. Ümberlaadimise tähtaeg
Ühenduse tolliseadustiku rakendussätete artikli 841a punktis b kirjeldatud kauba ümberlaadimisega seotud ladustamist lennujaamas või sadamas loetakse lühiajaliseks, kui see ei ületa 14 päeva.
§ 20. Ümberlaadimise taotlemine
Märke ümberlaadimise taotlemise kohta teeb isik sisenemise ülddeklaratsioonile või kaupade loendile.
§ 21. Ümberlaadimise tähtaja arvestamine
Ümberlaadimise tähtaeg algab saabumisteate esitamise kuupäevast ning lõpeb kauba väljaveo kohta manifesti esitamisega.
4. jagu Kauba sissevedu kaubaveo saatedokumentide alusel
§ 22. Ülddeklaratsioonina kasutatavad kaubaveo saatedokumendid
(1) Kauba Eestisse toimetamisel võib ülddeklaratsioonina kasutada järgmisi dokumente:
1) mereveo korral lasti manifesti ja konossementi;
2) õhuveo korral lasti manifesti ja kaubasaatelehte;
3) raudteeveo korral vagunite koosseisu üleande kaalulehte ja kaubaveo saatedokumenti (SMGS- või CIM-saateleht).
(2) Toll aktsepteerib käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud dokumente siis, kui need sisaldavad piisavalt andmeid kauba ja transpordivahendi, millega kaup Eestisse toimetatakse, identifitseerimiseks.
(3) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ülddeklaratsioonile võib kauba korral, mis toimetatakse Eestisse sise- või välistransiidiprotseduuriga või ATA-märkmiku alusel, kasutada ülddeklaratsioonina järgmisi dokumente:
1) transiidi saatedokumenti või transiidi tollideklaratsiooni neljanda eksemplari koopiat;
2) TIR-märkmiku kviitungi nr 2 koopiat;
3) ATA-märkmiku transiidilehe koopiat.
§ 23. Kauba paigutamine tolliterminali
Kui kaup paigutatakse tolliterminali vastavalt käesoleva määruse §-le 8, võib ajutise ladustamise ülddeklaratsioonina kasutada käesoleva määruse § 22 lõikes 1 nimetatud konossemendi, kaubasaatelehe või kaubaveo saatedokumendi koopiat või sama paragrahvi lõikes 3 nimetatud dokumenti.
§ 24. Vagunite koosseisu eelteate ja üleande kaalulehed
(1) Raudteed mööda Eestisse toimetatava kauba kohta esitab isik tollile vagunite koosseisu eelteate kaalulehe, mis peab sisaldama teavet raudteeveeremi ja Eestisse toimetatava kauba kohta.
(2) Kauba Eestisse toimetamisel esitab isik sisenemistolliasutuses vagunite koosseisu üleande kaalulehe kahes eksemplaris ja kaubaveo saatedokumendi (SMGS- või CIM-saateleht).
3. peatükk VÄLJUMISFORMAALSUSED
§ 25. Kaupade loend
(1) Kaupade loend käesoleva määruse lisas 6 toodud andmetega esitatakse mere- või õhutranspordivahendiga Eestist teise ELi liikmesriiki toimetatava kauba kohta või meretranspordivahendiga ühendusevälise kauba toimetamisel Eesti sadamast teise Eesti sadamasse, mille kohta ei ole tollile eelnevalt tollideklaratsiooni ega ühenduse tolliseadustiku rakendussätete artiklis 842a nimetatud väljumise ülddeklaratsiooni andmeid sisaldavat dokumenti esitatud.
(2) Loendi esitamine ei ole kohustuslik:
1) ühenduse kauba korral, mille kohta ei ole esitatud tollideklaratsiooni ja mis toimetatakse meretranspordivahendiga teise ELi liikmesriiki;
2) ühenduse kauba korral, mille kohta ei ole esitatud ekspordi tollideklaratsiooni ja mis toimetatakse õhutranspordivahendiga teise ELi liikmesriiki;
3) ühendusevälise kauba korral, mis toimetatakse õhutranspordivahendiga teise ELi liikmesriiki.
(3) Kaupade loendi esitab tollile ühenduse tolliseadustiku rakendussätete artikli 842a lõikes 5 nimetatud isik enne käesoleva määruse §-s 26 nimetatud teate esitamist.
§ 26. Kaupade väljumistolliasutusse saabumisest teavitamine
Isik teavitab tolli kaupade saabumisest sadama või lennujaama piirkonnas asuvasse väljumistolliasutusse ühenduse tolliseadustiku rakendussätete artiklis 796c nimetatud teatega.
§ 27. Manifest
(1) Manifest käesoleva määruse lisas 7 või 8 toodud andmetega esitatakse mere- või õhutranspordivahendiga Eestist väljapoole ühenduse tolliterritooriumi asuvasse sihtkohta või teise ELi liikmesriiki toimetatava või meretranspordivahendiga ühendusevälise kauba toimetamisel Eesti sadamast teise Eesti sadamasse elektroonselt deklareeritud kauba ja transpordivahendi kohta.
(2) Manifesti esitab tollile ühenduse tolliseadustiku rakendussätete artikli 842a lõikes 5 nimetatud isik pärast käesoleva määruse §-s 26 nimetatud teate esitamist.
(3) Kombineeritud transpordi korral esitab manifesti merevedu teostav või selle eest vastutav isik.
§ 28. Pealelaadimisluba
Toll annab loa kauba transpordivahendile pealelaadimiseks manifesti alusel.
§ 29. Kaupade loendi ja manifesti kehtivusaeg ning andmete muutmine
(1) Tollile esitatud kaupade loendi andmetes on lubatud muudatusi teha kuni käesoleva määruse §-s 26 nimetatud teate esitamiseni.
(2) Manifesti andmetes on lubatud muudatusi teha kuni käesoleva määruse §-s 30 nimetatud väljumisteate esitamiseni.
(3) Kui 150 päeva jooksul tollile kaupade loendi esitamise päevast arvates ei ole kaubad Eestist välja toimetatud, kaotab kaupade loend kehtivuse. Kui kaubad toimetatakse Eestist välja pärast 150 päeva möödumist, esitatakse tollile uus kaupade loend.
§ 30. Väljumisteade
Isik teavitab tolli transpordivahendi Eesti territooriumilt lahkumisest, mille toll kinnitab väljumisteatega. Toll võib väljumisteate esitamise õiguse anda ka isikule tingimusel, et tolli järelevalve kauba üle on tagatud.
§ 31. Üleminekuperiood elektroonilisele andmevahetusele
(1) Käesoleva määruse 2. peatüki 4. jao sätted kehtivad 2009. aasta 1. juulist kuni 2010. aasta 31. detsembrini. Sellel ajavahemikul võib isik loobuda käesoleva määruse 2. peatüki 1. jaos kehtestatud elektroonilisest andmevahetusest ning lähtuda käesoleva määruse 2. peatüki 4. jao sätetest kasutades tolliformaalsuste käigus paberkandjal dokumente.
(2) Käesoleva määruse 3. peatüki sätete rakendamine on 2009. aasta 1. juulist kuni 2010. aasta 31. detsembrini vabatahtlik.
Määrus jõustub 2009. aasta 1. juulil.
1 Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1–81);
Komisjoni määrus (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1–694).
Lisa 1 Meretranspordivahendiga* Eestisse toimetatava kauba manifesti ja kaupade loendi andmed
Lisa 2 Õhutranspordivahendiga Eestisse toimetatava kauba manifesti ja kaupade loendi andmed
Lisa 3 Meretranspordivahendi saabumisteate andmed
Lisa 4 Õhutranspordivahendi saabumisteate andmed
Lisa 5 [Kehtetu - RT I, 06.01.2012, 2 - jõust. 09.01.2011]
Lisa 6 Mere- ja õhutranspordivahendiga Eestist välja toimetatava kauba kaupade loendi andmed
Lisa 7 Meretranspordivahendiga* Eestist välja toimetatava kauba manifesti andmed
Lisa 8 Õhutranspordivahendiga Eestist välja toimetatava kauba manifesti andmed