text:
Kommentaarid: Kaur Kender on segaduses: uskumatu, ma elan Kafka romaanis
Kaur Kender on segaduses: uskumatu, ma elan Kafka romaanis
Karoliina Vasli, 5. veebruar 2016, 06:00
eh/ 6. veebruar 2016, 07:49
oleme ikka mõelnud, et on rahvas, kelle aju on kohe sellise ehitusega ja selle rahva mõistmiseks oleme pead murdnud...
Kas Kender ei ole ka mitte eriti omamoodi ajuga indiviid, kelle mõistmiseni me ei jõuagi?
Me ei jõuagi, sest me kõik teised, arvame , et on peale kirjapandud seaduste ka kirjutamata seadused ja need kirjutamata seadused ongi sellised, mis panevad aluse inimlikkusele, aususele,
headusele, armastusele, hoolivusele, südametunnistusele. Need inimene olemise seadused kinnistuvad lapsepõlves, kodus, ka inimlikus ühiskonnas.
Neid kirjutamata seaduse täitmist ei saa kohus kehtestada, kui just ei panda neid seaduses täpselt kirja.
Nabokov/ 5. veebruar 2016, 17:31
Kui ma oma " Lolita " kirjutasin, siis mind küll kohtusse ei veetud. Eestis on asi niikaugel, et võimud veavad kirjanikke kohtusse fantaasiajuttude eest. Kas nüüd võivad kirjutada ainult need viis reformivalitsuse palgal olevat " kirjanikkuu " ?
veteran/ 5. veebruar 2016, 17:12
Mis ilge olemisega prokurör, kes hämab seda, mida ta ise ka ei usu. Kenderi võit tuleb- kas-või euroopa kohtust.
KKle/ 5. veebruar 2016, 15:42
Ignorants ei ole kohtus vabanduseks.
!!!/ 5. veebruar 2016, 15:11
Ma ei ole Kenderi taledi austaja mulle tema teosed ei meeldi. Aga selle tobeda protsessiga saab edaspidi tööd Euroopa inimõiguste kohtule, kes selle nagunii ära tühistab. J Kenderi "Surematu teos" saab seeläbi endale kõva reklaami. Ka rahvusvaheliselt, tõuseb huviorbiiti. Kas me seda tahamegi?
Malle/ 5. veebruar 2016, 14:17
Kirjanik peab keelt kaunistama,See on tal võimata, kui ta sõnad pats lats labaselt ja lapakalt välja tulevad.Kui palju õrna ilutundmust ja ülipeenikest modelleerimist nõuab kaunis Venuse kuju! Mõned kirjanikud tahavad nahast kinnastes ja puulabidaga peenikest ilutööd teha. See on võimata. Mis välja tuleb, on kauni keele ilu rikkumine."(Ado Grenzteini trükk Jurjewis, 1899"Kauni keele kaitsmiseks")
Oh kui peen!/ 5. veebruar 2016, 13:31
Ligane porno-onu nutab Kafka ja kirjanduse rinna naal. Mis on tegemist tema soperdisel kirjandusega? Ravile saata!
ep imestap/ 5. veebruar 2016, 14:19
paljude jaoks on inimeste anatoomiaõpik jm sarnane lektüür puhas porno
kas on võimalik?/ 5. veebruar 2016, 12:22
...eesti rikk nagu hale tsirkus
....Ah et ka kirjandushuviline?/ 5. veebruar 2016, 14:27
Esmalt õpi õigekiri selgeks ja siis tule kommentaariumi sõna võtma
lisa/ 5. veebruar 2016, 12:09
"...on valge paber"...kuhu peale on s-tutud.
Teisitimõtlejate häbistamine/ 5. veebruar 2016, 11:36
Sahharovi auhind siis kenderile, kui inimõiguste ja sõnavabaduste kaitsjale. Tõsi , andkem ainult pool auhinda, sest inimõigused trambib ta oma tekstis maa sisse. Samas kui ta inimõigusi ei hinda, kuidas saab ta sõnavabadust nõuda. Ja kuidas on sellega seotud tema toetaja Ruitlane. Kas on oht, et ta tulevikus ei saa enam oma lapsepõlvemälestusi avaldada? Kas Lobjakas peab loobuma euroopalike väärtuste propagandast? Kui see närune tekst oleks kunagi mõeldud lugemiseks oleks isegi kena aga see on algusest peale mõeldud provokatsioonina ühiskonna väärtuste vastu.
kõiki kenderi sõpru ja totajaid/ 5. veebruar 2016, 11:05
polnudki kohtus kohal nt. esipedofiil toomas liiv (vist oli ta nimi). nüüd pole tal ju enam vaja karistust karta.
8 sõna/ 5. veebruar 2016, 10:54
Sügavamad haavad ei tule mitte mõõkadest, vaid sõnadest.
Totalitaarrežiimi kehtestamine/ 5. veebruar 2016, 10:18
Pigem../ 5. veebruar 2016, 15:37
..propageerime lapspornograafia avaldamist nii nagu keegi heaks arvab? Püüa enne mõelda kui kirjutad.
Kafka tõesti/ 5. veebruar 2016, 09:53
Nabokovi "Lolita", rahvusvaheliselt tunnustatud kirjandusteos ja ka Eestis tõlgitud ja välja antud, kvalifitseerub Eesti "ekspertide" mõõdupuu järgi 100% lapsporno kategooriasse.
Rohkem vast polekski vaja lisada.
Kui suur on kirjanduteose esteetilne väärtus, ei kuulu kohtu ega prokuratuuri kompetentsi. Aga see, kui ilukirjandust ja reaalsust eristada ei suudeta, on tõend süüdistajate ebakompetentsusest ja madalast intelligentsist.
Muide, ka minu arvates ei ole Kenderi üllitis ei lugemist ega avaldamist väärt. Kirjanduslikus ja esteetilises mõttes on see rämps. Aga see ei tähenda, et paberile pandud fiktsiooni eest võiks kedagi karistama hakata.
zse/ 5. veebruar 2016, 10:37
_Kui suur on kirjanduteose esteetilne väärtus, ei kuulu kohtu ega prokuratuuri kompetentsi. Aga see, kui ilukirjandust ja reaalsust eristada ei suudeta, on tõend süüdistajate ebakompetentsusest ja madalast intelligentsist._
Teoste esteetilise väärtuse hindamise kriteeriumid kehtestab Riigikogu seadustega. Prokuratuur ei ole seadusandlik riigiorgan, prokuratuur kuulub seaduse järgi seadust täitva, seadust rakendava organi staatusesse, prokuratuur on riigi täitevvõimu asutuseks.
Seega prokuratuuri (sh konkreetse prokuröri) ja prokuratuuri süüdistamine on käesoleval juhul on ainetu. Prokuratuur, sh prokurör, ei tegele süüdistatava isiku moraalse või eetilise taseme hindamisega, ta tegeleb mh süüdistuse esitamisega konkreetselt toime pandud ebaseadusliku ühiskonnavastase teo tegija vastu. Veelkord: prokurör ei määra kindlaks ebaseaduslike ja ühiskonnavastaste tegude, samuti nende eest määratavate karistuste ja karistuse määramise menetluse aluseid, seda teeb RIIGIKOGU. Prokuratuuril on seaduste täitmise KOHUSTUS, ta ei saa jätta asja algatamine, kui seadusest tuleneb, et üks või teine tegu on seadusevastane ja selle toime pannud isik kuulub kriminaalkorras karistamisele. Samas ei karista mitte prokuratuur vaid KOHUS. Prokuratuuri roll piirdub käesolevas asjas üksnes süüdistuse esitamise ja selle esindamisega kohtus. Kohus otsustab süüdistuse ja selles toodud asjaolusid kinnitavate tõendite, samuti kaitsja poolt esitatud vastuväidete ja esitaud tõendite alusel, kaaludes asja eelnevalt oma siseveendumuse aluse, kas isik on karistusseadustikus toodud kuriteo (antud juhul KarS § 178) toime pannud või mitte. Ongi kogu lugu, ei midagi arusaamatut. Lärmi sellest keissist ei ole üles tõstnud mitte prokuratuur ega kohus vaid AJAKIRJANDUS. Kes sellest ajakirjandusele teatas, pole mulle teada. Pole üldsegi välistatud, et KK ise teavitas sellest ajakirjandust ise.
zse/ 5. veebruar 2016, 10:38
Väljavõte karistusseadustikust:
§ 178. Lapsporno valmistamine ja selle võimaldamine
(1) Nooremat kui kaheksateistaastast isikut pornograafilises või nooremat kui neljateistaastast isikut pornograafilises või erootilises situatsioonis kujutava pildi, kirjutise või muu teose või selle reproduktsiooni valmistamise, omandamise või hoidmise, teisele isikule üleandmise, näitamise või muul viisil kättesaadavaks tegemise eest –
https://www.riigiteataja.ee/akt/117122015009
zse/ 5. veebruar 2016, 10:56
Teose esteetiline väärtus on vägagi seotud asjaoluga, kas teos liigitub esteetilise väärtuse poolest pornograafia alla või see sinna alla ei liigitu. Pornograafia on inimese seksuaalesteetilise väärtuse kõige madalam tase. Antud juhul teosel endal, lahus inimesest, ei saa olla mingit esteetilist väärtust seksuaalesteetilises mõttes. Ja konkreetne teos ei seondu üksnes seksuaalesteetika sh pornograafia küsimustega, vaid see seostub ka otseselt kurjuse ja vägivalla abil toime pandavate seadusevastaste tegude (kuritegude tähenduses) toimepanemise üksikasjaliku kirjeldamisega. Seadusandja 14 aastats alampiiri kehtestanud lihtsalt lambist, see alampiir on seotud inimese sellise keskmise arengulise tasemega, millest alates võib eeldada seksuaalse küpsuse, tahte -ja otsusevõime,samuti toimuvast arusaamise minimaalset taset. Nii näiteks on kindel, et 3 aastasel lapsel ei ole ega saagi olla ühtegi neist eelmainitust omadustest, sest tal pole need välja arenenud. Sellise lapsega toimuv selge arusadaav seksaalse iseloomuga tegu ei saa olla isegi seksuaalne vahekord, sest kahepoolne seksaalse sisuga vahekord eeldab vähemalt sellist minimaalset süguküpsuse taset, mis tuleneb seadusest, keelatud ja karistatavate tegude süüteo koosseisude kindlaksmääramisega karistusseadustiku abil. Seetõttu on üpriski põhjendatud, et alla 14 aastase suhtes toime pandud või toime pandav seksuaalse iseloomuga tegu ei ole midagi muudkui kuritegelik vägivald (põhjused toodud eespool).
zse/ 5. veebruar 2016, 11:14
Ja otsida,leida või vaadelda nt 3 aastase suhtes toime pandud seksuaalse iseloomuga või suguakti meenutavast teost mingit esteetikat (ilu hindamise kategooriad), oleks minu arvates põhjendamatu üldse, see oleks põhimõtteliselt väär (kriitika seadusandja kapsaaeda), ehkki see on teatud juhtudel faktiliselt võimalik, nii nagu elu meile tõestab (perversioonina). Kui siiski hinnata taolist tegu ka esteetika aspektist, siis tuleks meil hinnata esteetika aspektist kõiki isikuvastaseid kuritegusid, sh ka nt mõrva. Kuid selline hindamine oleks võimalik üksnes isiksusliku perversiooni abil ja selle kaudu.
PS. Teemaväline osundus: seetõttu pean ka nii pornograafia kui ka KarS § 178 legaaldefinitsiooni äärmiselt ebaõnnestunult sõnastatuks, see tuleks ümber sõnastada.
kommentaar/ 5. veebruar 2016, 09:38
Tundub,et tuleb ühiskonnast elimineerida muidu ütleb minge p..sse. Jubedalt. Nii,et kõik lähevadki. Selline kõlava häälega mees.
parmaleikum salamaleikum/ 5. veebruar 2016, 09:37
_"Seal tekstis pole lapsi, on tegelased, sõnad, tähed ja valge paber," ütles ta._
Aga vaatame olukorda alternatiivsest seisukohast ning küsime: kas KK on sünniaktil, sünnitunnistusel (mõlemad on paberandmekandjad) või rahvastikuregistri elektroonilises andmebaasis (digitaalne, virtuaalne) olev tekst, neis olev tegelane, isik, kellele on antud nimi, mis koosneb tähtedest ja neist kokku moodustuvast sõnast?
Ja kui nüüd KK-d mittetundev, teda varem mitte kordagi näinud inimene vaatleks KK füüsilis-ainelist keha, samas teadmata, kellega ehk millist nime kandva isikuga võiks tegemist olla, siis kas vaatlejal oleks võimalik KK kehalt näha, mingi eritunnuse abil aru saada, et tegemist võiks olla ikkagi KK-ga? Ehk siis: milline kaasasündinud märk või tunnus KK kehal ütleks võõrale vaatlejale, et tegemist võiks olla KK-ga, mitte aga kellegi teisega? Ilmselt tuleks nõustuda, et KK ega kellegi teise kehal ei ole seda kaasasündinud isikunime tunnust, mis eksimatult annaks meile võimaluse kindlaks teha isiku nimetunnus, nimi, kui me eelnevalt selle isiku nime ei tea. Ja ilmselt tuleks meil siinjuures nõustuda ka väitega, et nimese keha ja teadvus ise ei ole isik, ega ka mitte tema nime tunnus, ning see isik, mis moodustub inimteadvuses nime abil, on tegelikult hoopis sõna, mis on salvestatud, salvestunud rakkudest koosnevale füsioloogilisele andmekandjale (inimese aju, ajurakkude kogum), nn tähedest paberil (paberandmekandja) või bittidest nn digitaalsel ja/või virtuaalsel andmekandjal (arvutikõvaketas, mälu).
Seega, analoogselt KK-le ja tema poolt tõstatud küsimusele, kerkib sama küsimus ka KK enda kohta, ja nimelt, kas KK on isikuna, ja selle nime kaudu, mida ta kannab, tegelikult üldse olemas? (kui parafraseerida küsimus KK ütlusest: "Seal tekstis pole lapsi, on tegelased, sõnad, tähed ja valge paber").
Kui kasutada KK poolt toodud loogikat ja analoogiat, siis tuleb ju tõepoolest välja selline asi, et KK polegi ju olemas (!), tema asemel on hoopis infoühikud füüsilis-ainelise konsistendiga andmekandjal!
no kohe nii plju tähelepanu vanainimesele!/ 5. veebruar 2016, 09:34
vanale kingale sobivad vanad liistud https://www.youtube.com/watch?v=53XnST6C2Ho
09:34, 5. veebr 2016-le/ 5. veebruar 2016, 12:13
No ei näe seost...
G/ 5. veebruar 2016, 09:21
Küll näänutavad selle perverdiga kes lausa paberil jäädvustab oma haiget arusaama. Oleks nõukogude aeg saaks ta kohe õiglase karistuse, nüüd aga räägitakse tast iga päev kui kannatanust. Ülihaige ühiskond ikka see pede ja alkosõbralik Eesti!
omateada sanitar..........aga/ 5. veebruar 2016, 09:33
Esialgu on õnn, et pervert veel ei praktiseeri oma haiget ila. Varvarad ja teised on seni veel ühes tükis kätte saadud, kui mitte arvestada suurt hulka teadmata kadunuid. Ei tea millal sellel teemal perverdi heietusest kuulda saab...
järeldus/ 5. veebruar 2016, 09:13
Kender on selge näide Eesti teisitimõtlejate saatusest.Oleks taoline raamat kirjutatud OMADE poolt, poleks mingit probleemi
süsimust iroonia/ 5. veebruar 2016, 10:31
Oleks, oleks... siis oleks kirjanduspreema antud!
5. veebruar 2016, 11:06
TEISITIMÕTLEJA??????
PEDOFIIL ON NÜÜD TEISITIMÕTLEJA,MITTE HAIGE!
bondionu/ 5. veebruar 2016, 08:46
Lää Pähkel on ää prokurör,ta teab lapsepornost kõike,aritud inimene ikkagi

matches:
kohus
Kohus
§ 178
kohus
§ 178
§ 178


Kanepi valla hankekord – Riigi Teataja
Kanepi valla hankekord
Kanepi valla hankekord - sisukord
§ 2 Riigihanke piirmäära ületavad hanked
§ 3 Lihthanke piirmäära ületavad hanked
§ 5 Hanke algataja ja hankeplaan
§ 6 Riigihanke komisjon
RT IV, 09.05.2014, 49
Vastu võetud 20.09.2012 nr 9
RT IV, 30.10.2012, 24
22.04.2014 RT IV, 09.05.2014, 28 12.05.2014
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 2 ja riigihangete seaduse § 131alusel.
(1) Kanepi valla hankekord edaspidi kord reguleerib Kanepi Vallavalitsuses edaspidi vallavalitsus ja vallavalitsuse hallatavates asutustes hangete planeerimist ja korraldamist ning hankelepingute sõlmimist.
(2) Asjade ostmisel ja teenuste tellimisel tuleb sõltumata hankelepingu maksumusest järgida riigihangete seaduses sätestatud riigihanke korraldamise üldpõhimõtteid.
(3) Vallavalitsuse nimel rahaliste kohustuste võtmise ja lepingute sõlmimise õigus on vallavanemal ja tema asendajal. Vallavanem või vallavanema asendaja võib selle õiguse delegeerida vallavalitsuse liikmele, vallavalitsuse hallatava asutuse juhile või muule isikule. Vallavalitsuse hallatava asutuse juhil on õigus võtta vallavalitsusele rahalisi kohustusi ja sõlmida lepinguid asutuse põhimääruses sätestatud ulatuses ja asutuse eelarve piirides. Kirjaliku lepingu projekt kooskõlastatakse valla-valitsusega.
(4) Pärast eduka pakkumuse kinnitamist teavitab hanke eest vastutav isik sellest viivitamata, kuid mitte hiljem kui kolme tööpäeva jooksul kõiki pakkujaid.
(5) Hanke eest vastutav isik on vallavalitsuse korraldusega määratud vallavalitsuse ametnik või töötaja või vallavalitsuse hallatava asutuse juht, kelle vastutusvaldkonda ostetakse asi, tellitakse teenus või tehakse ehitustöö.
(6) Käesolevat määrust rakendatakse koostoimes riigihangete seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktidega.
(7) Korras sätestatud tingimused kehtivad:
1) riigihanke piirmäära ületavatele hangetele;
2) lihthanke korraldamise kohustuse maksumuse piirmäära ületavatele hangetele edaspidi lihthange;
3) hangetele alla lihthanke piirmäära;
4) riigihangete seaduses sätestatud lihtsustatud korras tellitavata teenuse tellimisele;
5) valla hankeplaani koostamisele.
(8) Käesolev kord ei laiene erakorraliste avariide kiireks likvideerimiseks suunatud tegevustele. Erakorraliste avariide likvideerimisel tuleb järgida riigihangete seaduse § 3 sätestatud üldpõhimõtteid.
§ 2. Riigihanke piirmäära ületavad hanked
(1) Korra § 1 lõige7 punktis 1 nimetatud riigihanke piirmäära ületavate hangete eeldatav hankelepingu maksumus ilma käibemaksuta on vastavalt riigihangete seaduse § 15 lõikele 1 järgmine:
1) asjade ostmise, üürimise, rentimise ja liisimise ning teenuste tellimise korral 40 000 nelikümmend tuhat eurot ja üle selle;
2) ehitustööde tellimise korral 250 000 kakssada viiskümmend tuhat eurot ja üle selle;
3) ideelahenduse tellimise korral 40 000 nelikümmend tuhat eurot ja üle selle.
(2) Riigihanke läbiviimiseks moodustab vallavalitsus riigihanke komisjoni.
(3) Otsused riigihankemenetluses teeb komisjoni ettepanekute alusel vallavalitsus korraldusega.
(4) Hankeleping sõlmitakse kirjalikult.
(5) Hanketeade avaldatakse valla veebilehel ja riigihangete registris.
§ 3. Lihthanke piirmäära ületavad hanked
(1) Korra § 1 lõige7 punktis 2 nimetatud lihthangete eeldatav hankelepingu maksumus ilma käibemaksuta on vastavalt riigihangete seaduse § 15 lõikele 3 järgmine:
1) asjade ostmise, üürimise, rentimise ja liisimise ning teenuste tellimise korral vähemalt 10 000 kümme tuhat eurot, kuid vähem kui 40 000 nelikümmend tuhat eurot;
2) ehitustööde tellimise korral vähemalt 30 000 kolmkümmend tuhat eurot, kuid vähem kui 250 000 kakssada viiskümmend tuhat eurot;
3) ideelahenduste tellimise korral vähemalt 10 000 kümme tuhat eurot, kuid vähem kui 40 000 nelikümmend tuhat eurot.
(2) Lihthanke läbiviimise korraldab vallavalitsus. Otsused hankemenetluses teeb vallavalitsus. Lihthanke läbiviimiseks võib vajadusel moodustada hankekomisjoni. Komisjoni moodustamisel tehakse otsused vallavalitsuse poolt komisjoni ettepaneku alusel.
(3) Hankeleping sõlmitakse kirjalikult.
(4) Lihthanke algatamine ja läbiviimine toimub järgides riigihangete seaduse § 182 sätestatut.
(1) Lihthanke piirmääradest madalama maksumusega hangete korraldamisel tuleb järgida raha säästliku ja otstarbeka kasutamise põhimõtet ning saavutada hanke eesmärk mõistliku hinnaga, tagades konkurentsi korral erinevate pakkumuste võrdlemise teel parima võimaliku hinna ja kvaliteedi suhte. Põhivara maksumust ületavate asjade ostmisel ning samaväärse maksumusega teenuste tellimisel tuleb võtta vähemalt kolm pakkumust.
(2) Hanke maksumusega alla lihthanke piirmäära algatab vallavalitsus või hallatava asutuse juht, kelle vastutusvaldkonda ostetakse asi, tellitakse teenus või tehakse ehitustöö. Hallatava asutuse juht kooskõlastab vallavalitsusega eelnevalt hanke dokumendid, hanke tingimused, hankelepingu projekti ja isikud, kellelt hinnapakkumust küsitakse.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud isiku ülesanne on hankedokumentide ettevalmistamine, sh. lähteülesande koostamine, vähemalt kolme hinnapakkumuse võtmine, pakkujate hanke-menetluselt kõrvaldamine, pakkujate kvalifitseerimine, pakkumuste vastavaks tunnistamine või tagasilükkamine, läbirääkimiste pidamine, pakkumuste hindamine.
(4) Asjade ostmise, üürimise, rentimise, liisimise ja teenuste tellimise ning ehitustööde tellimise korral maksumusega alates 2000 eurost käibemaksuta teeb eduka pakkumuse kinnitamise otsuse vallavalitsus, lähtudes hankemenetluse tulemustest.
(5) Asjade ostmise, üürimise, rentimise, liisimise ja teenuste tellimise ning ehitustööde tellimise korral maksumusega alla 2000 euro käibemaksuta teeb eduka pakkumuse kinnitamise otsuse hanke algatanud allasutuse juht.
(6) Hankelepingud maksumusega üle 2000 euro käibemaksuta sõlmib vallavalitsuse poolt edukaks tunnistatud pakkujaga vallavanem või tema asendaja. Hankelepingud alla 2000 euro käibemaksuta sõlmib hanke algatanud allasutuse juht asutuse põhimääruses sätestatud õiguste ulatuses ja asutuse eelarve piirides.
(7) Hankelepingud maksumusega alla 2000 euro ilma käibemaksuta võib sõlmida suuliselt, sellisel juhul toimub ostetud asja, tellitud teenuse või ehitustööde eest tasumine arve alusel vastavalt vallavalitsuses ja valla allasutustes kehtestatud tingimustele ja korrale. Ehitustööde tellimise korral on kirjaliku lepingu sõlmimine kohustuslik.
§ 5. Hanke algataja ja hankeplaan
(1) Hanke algatajaks korra tähenduses on vallavalitsus või vallavalitsuse hallatava asutuse juht, kelle vastutusvaldkonda ostetakse asi, tellitakse teenus või tehakse ehitustöö.
(2) Riigihangete teostamine toimub eelarve aasta kohta koostatud hankeplaani alusel. Riigihankeid võib erandkorras avariitööd vms teostada ka hankeplaani väliselt.
(3) Riigihangete planeerimist ja aruandlust korraldab majandusnõunik.
[RT IV, 09.05.2014, 28 - jõust. 12.05.2014]
(4) Vallavalitsuse hallatavate asutuste juhid esitavad igal aastal hiljemalt 01. detsembriks majandusnõunikule järgmise aasta hangete taotlused.
(5) Hanketaotluse koostamisel ja hangete algatamisel lähtub asutuse juht eelarvelistest või eelarvevälistest vahenditest.
(6) Esitatud taotluste alusel koostab majandusnõunik hiljemalt 15. detsembriks hankeplaani järgmiseks aastaks, mille vaatab läbi vallavalitsus ja esitab selle volikogule kinnitamiseks.
(7) Hankeplaanis peavad kajastuma kõik ostud ja tellitavad teenused, mille hankelepingu eeldatav maksumus on asjade ja teenuste korral alates 10 000 eurot ilma käibemaksuta ja ehitustööde puhul 30 000 eurot ilma käibemaksuta või suurem.
(8) Hankeplaan peab olema kooskõlas riigihangete seadusega ja selles peavad sisalduma vähemalt järgmised andmed:
2) hankelepingu eeldatav maksumus kooskõlas riigihangete seadusest tulenevate maksumuste arvestamise põhimõtetega;
3) riigihanke menetluse liik;
4) riigihanke väljakuulutamise ja hankelepingu sõlmimise eeldatav aeg;
5) riigihanke ja tehnilise kirjelduse eest vastutav isik;
6) rahastamise allikas.
§ 6. Riigihanke komisjon
(1) Korras märgitud juhtudel moodustab vallavalitsus riigihanke nõuandva komisjoni.
(2) Komisjon on vähemalt kolmeliikmeline ja komisjoni töökorralduse määrab komisjoni esimees.
(3) Komisjoni töösse võib kaasata sõltumatuid eksperte.
(4) Komisjoni ülesanne on hankedokumentide ettevalmistamine, pakkumuste avamine, pakkujate hankemenetlusest kõrvaldamine, pakkujate ja taotlejate kvalifitseerimine või mitte kvalifitseerimine, pakkumuste vastavaks tunnistamine või tagasilükkamine, seaduses ettenähtud juhtudel läbirääkimiste pidamine pakkujatega, pakkumuste hindamine ja eduka pakkumuse väljaselgitamine ning ettepanekute esitamine vallavalitsusele riigihankemenetluses otsuste tegemiseks.
(5) Komisjoni töö eest vastutab komisjoni esimees.
(6) Komisjoni koosolekute protokollimise korraldab komisjoni esimees.
(7) Komisjoni volitused kehtivad kuni riigihanke aruande lisa esitamiseni registrisse ehk kuni hankelepingu lõpuni.
(1) Hanke eest vastutav isik tagab hankelepingu projekti koostamise ja kooskõlastamise vallavalitsuse juristiga.
(2) Hankelepingu täitmise eest vastutav isik on hankelepingus kontaktisikuna määratud ametnik, kes jälgib et hankelepingut täidetakse lepingus sätestatud tingimustel.
(3) Lepingu koostamisel tuleb tähelepanu pöörata järgmistele asjaoludele:
1) lepingu pooled-teise poole andmed peavad olema tõesed ning kontrollitud äriregistri või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri andmete ja isikut tõendava dokumendi alusel;
2) lepingu teise poole esindusõigustuleneb kas seadusest juriidilise isiku puhul juhatuse liige või volikirjast ning esinduse aluseid tuleb alati kontrollida säilitatakse koopia volikirjast;
3) lepingu objekt-peab olema täpselt fikseeritud-mida ostetakse või millist teenust tellitakse, riigihanke registreerimisnumber, milline on asjade või teenuste kogus ja kvaliteet; lepingu objekti omaduste täpsemaks edasiandmiseks võib lepingu lisana allkirjastada ka pakkuja poolt esitatud pakkumuse;
4) lepingu tähtaeg-peab olema määratletud, millal algab lepingu täitmine ja millal see lõpeb, kes millal ja milliseid kohustusi täidab;
6) lepingu maksumus;
7) maksete tasumise kord;
8) asja või teenuse või ehitustöö üleandmineja vastuvõtmine peab toimuma kahepoolse aktiga. Aktis määratletakse, kas pooled on oma kohustused nõuetekohaselt täitnud.
(1) Hankega seonduvad dokumendid antakse üle vallasekretärile ja säilitatakse vastavalt dokumentide loetelule.
(4) Kord jõustub 24. septembril 2012.


PS4 1TB + 2 PULTI
PS3 SLIM 320GB + 2 PULTI JA 4 MÄNGU
PS4 PRO PLAYSTATION 4 1TB + 2 MANG...
MICROSOFT XBOX ONE S 500GB + 2 CD ...
XBOX ONE 1TB, kasutatud; Müüa siis korralik Xbox One kaasa tulevad kõik mis on pildid. Installitud mänge siis 16 tk ja kui on soovi siis saab veel lisaks alla laadida 41 mängu mis on seotud mu vana Xbox 360-nega. Midagi eraldi müüma ei hakka kuna ei näe mõtet sellel. ...
Mängukonsoolid, müük 18.05.19 Eesti
PS4 PRO PLAYSTATION 4 1TB + 2 MANGUD, kasutatud; PS4 Pro Playstation 4 1TB hea korras + 2 mangudTel .58436678.
Mängukonsoolid, müük 18.05.19 Tallinn
PS 2 + ROOL JA PEDAALID, kasutatud; Sisselülitades mõlematel märgutuled põlevad, rohkem tedtinud pole, kuna pole mänge.
XBOX ONE, kasutatud; 1TB, kaks mängi kettal WRC 6 ja Trial.., köik heas korras!
Mängukonsoolid, müük 17.05.19 Tallinn
XBOX ONE 500GB + 2 PULTI JA MÄNG, kasutatud; Xbox one 500Gb2 tk juhtmevaba pult(1 pult akuga + laadimiskaabel, teine pult patareidega)HDMI kaabeltoite adapterkõik on heas korras ja töötab hästi.
SONY PS VITA + 1 GAMES PLAYSTATION VITA, Kaasas on usb juhe, konsool ps vita,1 mängu katridz. Hind 90 eur. Tel 58507434.
Mängukonsoolid, müük 16.05.19 Eesti
NINTENDO GAMECUBE, kasutatud; Hästi hoitud komplekt: GameCube, GTZ 500 rool+pedaalid, Võimalus koos Mängudega 10tk. Heas töökorras! Mängud: Final Fantasy-Christal Chronicles, Spider-Man2, Lord of the Rings-the return of the king, James Bond 007-NightFire, Fifa F...
Mängukonsoolid, müük 16.05.19 Tallinn
PS4 SLIM 500GB + PULT JA 2 MÄNGU, kasutatud; PS4 slim 500Gb, juhtmevaba pult, puldi laadimise kaabel, HDMI kaabel, toitejuhe. kõvakettal 2 mängu - Farming simulator 15 ja Apex legendskõik on hea seisukorras.
PS4 1TB + PULT, kasutatud; PS4 1Tb, juhtmevaba pult, puldi laadimise kaabel, HDMI kaabel, toitejuhe. kõik on heas seisukorras.
PS4 1TB + 2 PULTI, kasutatud; PS4 1Tb, 2 tk juhtmevaba pult, puldi laadimise kaabel, HDMI kaabel, toitejuhe. kõik on heas seisukorras.
Mängukonsoolid, müük 15.05.19 Pärnu
XBOX 360, kasutatud; Konsool on heas korras, puldil kasutusjäljed. Kaasas on adapter, hdmi ja av juhe : ).
XBOX 360 + 60GB HD, kasutatud; Konsool on pisikese defektiga, nimelt plaadimängija ei taha aegajalt avaneda siis peab korduvalt avanemis nuppu vajutama ja 2-3 korra peale hakkab jälle toimima, pult on korras mõne pisikese kasutusjäljega. Kaasas on veel adapter, hdmi ja ...
PLAYSTATION 3 SLIM 160GB+ 2 PULTI+ MOVE+ 20 MÄNGU, kasutatud; kasutatud; Mängud: Mortal Kombat komplete edition test drive unlimited 2 call of duty world at war dirt3 eyepet and friends (move) fallout las vegas deadrising 2 army of two 40th day duke nukem forever call of duty black ops 2010 fifa wor...
XBOX ONE S,500 GB,2 PULTI,2 MANGU, kasutatud; xbox one s,500 gb,2 pulti,2 manguei tingitel 55619618.
SONY PS4 SLIM GOLD PLAYSTATION 4, Kaasas on juhtmevaba pult, tv juhe, usb juhe, ac juhe. HInd 220 eur. Kontakt 58507434.
PLAYSTATION 4,SLIM,1TB,2 PULTI,9 MANGU, kasutatud; playstation 4, slim,1tb,2 pulti,9 mangumangud konsooli peal: fifa 19red dead redemption 2gta 5the witchermortal kombat xlassassins originsdirt 4demo: nba live19, pes 2019ei tingitel 55619618.
Mängukonsoolid, müük 14.05.19 Tallinn
MÄNGUKONSOOL WII + WIIFITPLUS + 7 MÄNGU, kasutatud; Kasutatud Nintendo mängukonsool Wii + WiiFitPlus + 2 Wii motion pult + 2 nunchuk + 2 silikoonist kottalus +sensor bar +mängurool +7 mängu.
xbox one xe-lugerkomisjonikaup15search....ype=mypostps4 propultsplaystation 116wifi2-11playstation 4pspaegnintendo switchuuedplaystation 2wiixbox one stuledmängukonsooltelekamängcarbon


text:
juristaitab.ee • pankrotimenetluse raugemine
https://v1.juristaitab.ee/forum/viewtopic.php?f=20&t=5024
Postitatud: 23 Mai 2016, 10:30
17.05.2016 lõpetati minu pankrotimenetlus raugemise tõttu pärast pankroti väljakuulutamist.
Võlausaldajad ei ole pankrotimenetluses nõudeid esitanud.
Võlgnik ei ole esitanud kohustustest vabastamise avaldust.
Kas see, et ma ei ole kohustustest vabastamise avaldust esitanud, määrab ka nüüd midagi ja mis siis edasi saab?
Arve on pangas arestitud, mis sellest saab?
Kas võlausaldajatel on pärast pankrotimenetluse raugemist võimalik uuesti nõuet esitada?
Re: pankrotimenetluse raugemine
Postitatud: 24 Mai 2016, 20:13
Määrusele saab esitada määruskaebuse 15 päeva jooksul, seega pole määrus veel jõustunud. Kui määrus, millega kohus lõpetas pankrotimenetluse raugemise tõttu, jõustub, peab haldur selle panka edastama ja vabastama konto blokeeringust. Samuti palub pankrotihaldur eemaldada küsija konto enda internetipangast (juhul, kui ta ikka oli liitnud võlgniku konto enda internetipangaga). Samas iseenesest ei taastu küsija internetipanga õigused, seega peaks pärast määruse jõustumist küsija ise panka minema ja sõlmima uued ja talle vajalikud lepingud (k.a. pangakaart juhul, kui tal seda pankrotimenetluse ajal ei olnud).
Kuna keegi nõudeid ei esitanud, siis avaldust kohustustest vabastamise menetluse algatamiseks ei olegi vaja esitada. Üldjuhul tuleb see avaldus esitada kas koos pankrotiavaldusega või enne võlausaldajate I üldkoosolekut või koos halduri taotlusega pankrotimenetluse lõpetamiseks raugemise tõttu. Aga kuna nõudeid ei esitatud, siis ju kohustusi kellegi ees ei ole, seega ei pea algatama kohustustest vabastamise menetlust.
PankrS § 42 kohaselt pankroti väljakuulutamisega loetakse võlgniku võlausaldajate kõigi nõuete täitmise tähtaeg saabunuks, kui seadusest ei tulene teisiti.
Seega – võlausaldajad pidid esitama nõudeavalduse ja kui nad seda ei teinud, siis oli nende nõude esitamise tähtaeg saabunud ja pankrotimenetluse läbimisega ka lõppenud. Aga see käib ikkagi nende nõuete kohta, mis olid tekkinud enne pankrotimenetlust. Kui küsija tekitab endale uued kohustused, siis need ei lõppe selle pankrotimenetlusega.
See § 42 lause lõpp „kui seadusest ei tulene teisiti” kohaldub ilmselt elatise nõudele. Seda mõtet toetab ka PankrS § 176 lg 2, mille kohaselt ei vabastata võlgnikku lapsele või vanemale eslatise maksmise kohustusest.
Postitatud: 30 Mai 2016, 10:40
Sooviksin teada veel sellist asja, et kui üks võlgnevus oli juba kohtust läbi käinud ja oli juba kohtutäituri juures.
Kirjutasin küll oma võlgnevusest seb panga ees, kui esitasin pankroti avalduse, aga ei märkinud, et see on kohtutäiturile üleantud. Pankrotihaldur esitas küll teatise seb panka võlausaldajate koosoleku kohta ja ka ametlikes teadetes on kogu info olemas. Kas see pankroti raugemise otsus hõlmab ka seda seb panga võlgnevust?
Postitatud: 30 Mai 2016, 10:55
Vabandan, kontrollisin üle pankrotimääruse, seal siiski figureeris see seb pangi võlgnevus, et täitemenetluses on täiteasjad ja kohtutäituri nimi, kes seda haldab. Mis selle võlgnevusega siis on?
Postitatud: 31 Mai 2016, 13:52
Ma ikka eeldan, et küsija räägib ikka pankrotimenetluse raugemisest pärast pankroti väljakuulutamist PankrS § 158 alusel? Mitte ei ole raugemine PankrS 29 alusel?
Kui on pankrotimenetluse raugemine pärast pankroti väljakuulutamist, siis PankrS § 34 lg 1 kohaselt teavitab pankrotihaldur kõiki teadaolevaid võlausaldajaid pankrotimäärusest ja nõude tähtaegselt esitamata jätmise tagajärgedest.
Seega pidi tema pankrotihaldur sellise teate välja saatma ka AS-le SEB Pank. Ja haldur pidi pankrotimääruse edastama ka kohtutäiturile, kes pidi täitemenetluse lõpetama. Seega ei saa ma aru, mis täitemenetlus saab veel aktiivne olla ja kes seda veel hallata saab?
Seega – kui võlausaldaja ei esitanud pankrotimenetluses nõuet, siis on ta oma õiguse kaotanud.
Kuid samas – kui AS-l SEB Pank on täna jõustunud kohtulahend ja kuna ei ole kohustustest vabastamise menetlust ja AS SEB Pank pöördub uuesti kohtutäituri poole, siis ei ole täituril mingit alust jätta täitemenetlus algatamata. Kui nii peaks juhtuma, peaks küsija pöörduma täituri poole selle pankrotimenetlust lõpetanud määrusega ja peaks paluma täitemenetlus lõpetada, kuid kuidas täitur käitub, ei oska ma prognoosida.
Postitatud: 20 Juun 2016, 11:10
kas saaksite veel aidata selgitada järgmist lugu,see on seotud seb panga võlgnevusega.
nimelt 2006 aastal laenasin seb pangast raha,tagasi maksin vahelduva eduga kuni seb pank esitas mais 2015 kohtutäiturile täitmisavalduse ja
täitedokumendi täitemenetluse läbiviimiseks.täitedokumendiks oli pärnu maakohtu maksekäsuosakonna 25.06.2012 kohtuotsus või määrus tsiivilasjas.
nõude sisu oli võlgnevus 1400 eurot,vabatahtliku täitmise tähtaeg oli 10 päeva,kui ei maksa 10 päeva jooksul siis kasvas summa koos täitekuludega 1800 euroni.
kuna olin töötu siis ma ei maksnud ja algatasin oktoobris eraisiku pankroti.04.12.2015 määrusega kuulutati välja minu pankrot.
04.02.2016 lõpes nõuete esitamise tähtaeg,keegi nõudeid ei esitanud.11.04.2016 esitas pankrotihaldur kohtule taotluse lõpetada pankrotimenetlus raugemise tõttu.
kohus avaldas ka ametlikes teadannetes,et võlausaldajatel on võimalus pankrotimenetluse raugemise vältimiseks maksta deposiidina 1200 eurot,keegi seda ka ei maksnud ja kohus leidis,et
pankrotimenetlus tuleb lõpetada pankrotimenetluse raugemise tõttu pärast pankroti väljakuulutamist.
nüüd aga saatis mulle kohtutäitur uuesti täitmisteate,et seb pank on esitanud 09.06.2016 kohtutäiturile jälle täitmisavalduse ja täitedokumendi täitemenetluse läbiviimiseks.
võlgnevus ikka see sama 1400 eurot ja kui ei maksa siis 10 päeva pärast 1800 eurot.
siit küsimus,miks kohtutäitur ei esitanud nõuet kui pankrotihaldur teavitas teda minu pankrotist ja kas saab nüüd jälle peale pankroti raugemist kohtutäitur uuesti nõuet esitada.
Postitatud: 21 Juun 2016, 19:22
Kuna võlausaldajal ei ole kohustust esitada nõuet pankrotimenetluses ning pankrotimenetluse lõpetamine , sh raugemise tõttu, ei lõpeta nõuet ( vt PankrS § 167 ), siis saab võlausaldaja pärast pankrotimenetluse lõppu nõude esitada ( või ka pöörata täitmisele ). Aitaks ainult võlgadest vabastamise menetlus, mille oleks saanud algatada PankrS § 171 lg 1 alusel. Sel juhul omaks võlgadest vabastamise menetlus mõju ka nende võlausaldajate nõuetele, mida pankrotimenetluses ei esitatud (PankrS § 174 lg1 ) ning menetluse lõppedes saab ka nendest võlgadest vabastada (PankrS § 176 lg 1 ). Antud juhul võiks olla lahenduseks, kui võlgnik taotleb kohtult ikkagi võlgadest vabastamise menetluse algatamist, pidades silmas, et ta oli vastava taotluse juba õigel ajal esitanud. Kohus saaks võlgadest vabastamise menetluse algatada vastavalt PankrS §-le 171 , usaldusisikut ei ole vaja määrata, sest kohus saaks võlgnikku ennast kohustada täitma usaldusisiku kohustusi ning kolme aasta pärast saaks võlgniku kõnealusest kohustusest vabastada. Küsija võikski oma pöördumises kohtule viidata sellele, et AS SEB Pank on uuesti pöördunud täituri poole.
Takistuseks ei tohiks olla see, et võlgadest vabastamise menetlust ei algatatud kohe pärast pankrotimenetluse lõppu. Oluline on, et vastav taotlus on õigel ajal esitatud, kohus võiks vastava otsustuse teha hiljem.
Võlgadest vabastamise menetlus hõlmab ka need nõuded, mida pankrotimenetluses ei esitatud. Võlausaldaja on ise süüdi, kui ta nõude esitamata jättis - kohustustest vabastamise menetluse tagajärjel jääb ta lihtsalt oma nõudest ilma, muud ei midagi.

matches:
kohus
§ 42
§ 42
§ 176
§ 158
§ 34
kohus
kohus
§ 167
§ 171
§ 174
§ 176
Kohus
kohus
kohus


§ 6 Registri avalikkus
2 REGISTRI SISU
§ 11 Registrikartoteek
§ 16 Registri hoidmine
§ 24 Kandemääruse tegemine
§ 29 Kandest teatamine
§ 38 Kande parandamise teostamine
(2) Abieluvararegistri (edaspidi register) pidamise töökorra ja registrikartoteegi vormi kehtestab justiitsminister .
(21) Justiitsminister võib määrusega kehtestada arvutiandmetöötluseks vajalikud nõuded registripidajale esitatavate dokumentide vormi ja esitamise tehniliste tingimuste kohta .
(1) Abieluvararegistrit peavad kohtute kinnistusosakonnad.
(2) Kanded registrisse tehakse kinnistusosakonnas, kelle tööpiirkonnas on abikaasa elukoht. Kui abikaasad elavad erinevate kinnistusosakondade tööpiirkonnas, tehakse kanded mõlemas kinnistusosakonnas. Kinnistusjaoskondade olemasolu korral peetakse registrit vastavas jaoskonnas.
(1) Kandemääruseid teevad kohtunikuabid.
(2) Kohtu esimees võib kinnistusosakonna juhataja ettepanekul ajutiselt määrata kandemääruste tegijaks kinnistamist teostava kohtuniku.
(3) Kohtunikuabi ei või teha kandemäärust, kui ta on poolte sugulane või hõimlane või kui muud asjaolud tekitavad kahtlust tema erapooletuses.
(4) Registripidamise teisi toiminguid teeb kohtunikuabi või tema ülesandel tehniline töötaja. Tehniline töötaja ei või teha toiminguid, mida seadusest tulenevalt peab tegema kohtunikuabi.
(2) [Kehtetu – RT I 2005, 15, 85 - jõust. 01.01.2006]
(3) Üleantud registrikaardi ja registritoimiku pealkirjas muudetakse registripiirkond, kinnistusosakonna nimetus ja kaardi number.
§ 5. [Kehtetu – RT I 2005, 15, 85 - jõust. 01.01.2006]
(2) Registritoimikuga võib tutvuda ning selles olevaid dokumentide ärakirju võib anda kandealuse isiku nõusolekul või õigustatud huvi olemasolul. Õigustatud huvi olemasolu eeldatakse abikaasal, tema esindajal, seadusega sätestatud riigiasutuse ja kohtu esindajal, isikul, kes on pooleks kohtulikus vaidluses, milles kasutatakse registritoimiku andmeid, ja muul õigustatud huvi omaval isikul. Pärast tutvuda sooviva isiku või ameti ning õigustatud huvi olemasolu tuvastamist annab kinnistusraamatuga tutvumiseks loa kohtunikuabi või kinnistussekretär.
(2) Dokumendid, mis ei ole eesti keeles, esitatakse registripidajale koos notariaalselt kinnitatud eestikeelse tõlkega.
Registris kasutatakse kinnistusosakonna pitsatit.
2. peatükk REGISTRI SISU
(2) Registripäevikusse kantakse avalduse vastuvõtmise kuupäev, puudutatud registrikaardi number, määruse tegemise aeg, kestus, täiendavate dokumentide saabumise aeg, kandemääruse tegemise, kande tegemise ja teatavakstegemise aeg, kandemenetlust teostava isiku, tehinguväärtuse ning riigilõivu suurus.
(2) Menetlus algatatakse kandemääruseid tegeva või puudutatud isiku avalduse alusel. Vähemalt kaks kuud enne asenduskaardi sisseseadmist avaldab kinnistusosakond ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded teate asenduskaardi sisseseadmise ja selle põhjuse kohta.
(3) Asenduskaardi sisseseadmise ja kannete tegemise otsuse teeb maa- või linnakohtu esimehe nimetatud kohtunik.
(1) Registrit hoitakse alaliselt kinnistusosakonna arhiivis ning seda säilitatakse õigusaktides sätestatud tähtaja jooksul.
(3) Registrikaardi pealdisesse kantakse registrikaardi number, kinnistusosakonna nimetus ning abikaasade isikuandmed.
4) kolmandasse veergu kande alus, kande kuupäev ja kande teinud isiku allkiri ning märked.
(1) Kanne tehakse, sealhulgas kustutatakse ja muudetakse abikaasade notariaalselt kinnitatud avalduse alusel. Avaldus võib sisalduda abieluvaralepingus.
(4) [Kehtetu – RT I 2001, 93, 565 - jõust. 01.02.2002]
(1) Avalduse võib esitada abikaasa ise või tema esindaja. Avalduse esitamiseks ja tagasivõtmiseks antud volikiri peab olema notariaalselt tõestatud. Avalduse kinnitanud notar loetakse volitatuks avaldust esitama ja tagasi võtma.
(2) Kande tegemiseks vastavalt käesoleva seaduse §-le 5 tuleb avaldusele lisada senise registrikaardi kinnitatud ärakiri.
(3) Abikaasade varalistele õigustele välisriigi õiguse kohaldamise kandmisel registrisse on kande aluseks dokumendid, millest nähtub välisriigi õiguse kohaldamise lubatavus rahvusvahelise eraõiguse seaduse § 58 lõike 1 järgi. Kandes tuleb märkida, millise riigi õigust abikaasade varalistele õigustele kohaldatakse.
(2) Registripidajale esitatakse dokumendi originaal või notariaalselt kinnitatud ärakiri.
(6) Samal päeval posti või e-posti teel saabunud avaldused loetakse üheaegselt registripidajale esitatuiks ja registreeritakse registripäevikus sellel päeval saabunud avaldustest viimastena. Vastuvõtmise kellaajaks märgitakse avalduste vastuvõtu lõpetamise kellaaeg.
(61) Kui digitaalallkirjastatud avalduse saab esitada otse elektroonilise abieluvararegistri infosüsteemi, registreeritakse avaldus ning selle laekumise aeg registripäevikus automatiseeritult ning nummerdatakse käesoleva paragrahvi lõike 5 alusel.
(62) Kui digitaalallkirjastatud avalduse saab esitada otse elektroonilise abieluvararegistri infosüsteemi, ei või avaldust esitada e-posti teel. Sellisel juhul tagastab registripidaja e-postiga esitatud avalduse seda registripäevikusse kandmata, märkides ära tagastamise põhjuse.
§ 23. [Kehtetu – RT I 2006, 7, 42 - jõust. 04.02.2006]
§ 24. Kandemääruse tegemine
(1) Vaadanud avalduse läbi, teeb kandemääruse tegemiseks pädev isik ühe kuu jooksul avalduse vastuvõtmise päevast arvates kandemääruse.
§ 25. [Kehtetu – RT I 2006, 7, 42 - jõust. 04.02.2006]
1) registrikaardi avamisel kinnistusosakonna nimetuse ja registrikaardi jooksva numbri;
(1) Kandemääruse alusel tehakse samal päeval kanne registrikaardile.
(4) Kandele kirjutab alla kande teinud isik. Kandel on allakirjutamise kuupäev.
(5) Kande tegemise kohta tehakse märge kandemäärusele ja registripäevikusse.
(1) Pärast kande tegemist teatatakse sellest viivitamata mõlemale abikaasale käesoleva seaduse § 1 lõike 2 alusel kehtestatud määruses ettenähtud korras.
(2) Kandemäärus, millega kandeavaldus jäetakse rahuldamata või millega määratakse tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks, toimetatakse kätte mõlemale abikaasale ja neid registriasjas esindanud notarile tsiviilkohtumenetluse seadustikus sätestatud korras.
(3) Määruse edastamine või kättetoimetamine märgitakse registripäevikusse.
(4) Kandemääruse ärakirjas märgitakse registrikaardile kande tegemise kuupäev.
(5) Kandemääruse või registrikartoteegi ärakiri on kinnistusraamatu kande parandamise aluseks olev dokument.
(1) Registri kanne abieluvaralepingu sõlmimise või välismaa seaduse kohaldamise ning nende kannete kustutamise kohta avaldatakse ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded. Avaldamine peab toimuma ka käesoleva seaduse §-s 4 sätestatud juhul.
(2) Avaldada tuleb abikaasade nimed ja sünniajad, kande üldine sisu, kande tegemise aeg ja koht.
(3) Avaldamise aeg märgitakse kandemäärusele.
Kui kanneteks ei piisa registrikaardi esi- ja tagaküljest, avatakse uus registrikaart. Esimese registrikaardi tagakülje kolmandasse veergu tehakse märge "Jätkub abiregistrikaardil" ning abikaardi numbri juurde märge "Abiregistrikaart" ning kolmandasse veergu märge "Esimese registrikaardi järg". Abiregistrikaart saab jätkatava registrikaardi numbri.
(1) Kui avaldus jäetakse rahuldamata, tagastatakse avaldajale avaldus ning koos sellega esitatud dokumendid.
(2) Avalduse täielikul või osalisel rahuldamata jätmisel tagastatakse tasutud lõiv ja avaldamise kulud registripidaja määruse alusel. Tagastatavast lõivust arvatakse maha menetluse tegelikud kulud, mis on 1/4 tasutud lõivust, kuid mitte üle 100 krooni.
(1) Registri ärakirju tehakse vastavalt käesoleva seaduse §-le 6. Pädev kohtuteenistuja kinnitab ärakirja õigsust.
(3) Kui registripidajale on esitatud avaldus, mille kohta ei ole kandemäärust veel tehtud, peab ärakiri sisaldama viidet avaldusele, mis on kantud registripäevikusse.
(5) Isiku nõudel antakse talle kinnitamata ärakiri.
(1) Kui kanne ei vasta kandemääruse teinud isiku otsusele, parandab kande selle teinud isik.
(5) Kanne parandatakse, kui ei ole esitatud vastuväiteid või kui ei ole vaidlustatud nende rahuldamata jätmist.
(4) Õiguslikku tähendust mitteomavate kirjavigade parandamise otsustab kannet teostav isik puudutatud isikutele teatamata. Parandamise kohta tehakse märge registrikaardi kolmandas veerus. Valesti kirjutatud sõnad, tähed ja numbrid peavad jääma loetavaks.
§-d 381–40
Kandemääruse eelnõusid võivad ette valmistada kinnistussekretärid.
(1) Justiitsministri määramisel võib registrit pidada arvutis .
§ 43. [Kehtetu – RT I 1996, 51, 967 - jõust. 29.07.1996]
§ 44–45. [Käesolevast tekstist välja jäetud]


Keeleoskusnõuete kehtestamise põhimõtted ja tööandja vastutus keelenõuete täitmise eest — Sirp
Põhiseaduse preambulis on kirjas, et riik peab tagama eesti rahvuse, keele ja kultuuri säilimise läbi aegade, § 6 aga sätestab, et Eesti riigikeel on eesti keel. § 37 annab igaühele õiguse saada eestikeelset õpetust, §-id 51 ja 52 aga kohustavad riigi ja kohaliku omavalitsuse asutusi tagama eestikeelse asjaajamise ja suhtlemise. Seega lähtuvad avaliku sektori töötajate keeleoskusnõuded otseselt põhiseadusest. Erasektoris on keeleoskusnõuete kehtestamise aluseks avalik huvi. Nimelt sätestab keeleseaduse § 21 lg 2, et äriühingute, mittetulundusühingute, sihtasutuste ja nende töötajate ning füüsilisest isikust ettevõtjate eesti keele kasutamist reguleeritakse juhul, kui see on õigustatud avalikes huvides, milleks keeleseaduse mõttes on ühiskonna turvalisus, avalik kord, avalik haldus, haridus, tervishoid, tarbijakaitse ja tööohutus. Sellest lähtuvalt on riigil õigus nõuda seaduses nimetatud valdkondades tegutsevatelt erasektori töötajatelt eesti keele oskust.
Eesti ei ole keelenõuetega mingi erand, nagu seda kahjuks tihti kujutada soovitakse. Riigikeele oskuse nõude esitamise õiguslik alus pandi Euroopa Liidus paika juba rohkem kui 40 aastat tagasi. Nii sätestab ELi töötajate vaba liikumist käsitlev määrus (Regulation EEC No 1612/68 15. oktoobrist 1968), et liikmesriikide kodanikele ei tohi kehtestada töö saamisel mingeid piiranguid või oma kodanikega võrreldes teistsuguseid tingimusi, välja arvatud juhul, kui keeleoskus on vajalik täidetava ametikoha iseloomust tulenevalt. Tööalase keeleoskuse nõude sätestamine on iga liikmesriigi pädevuses, Euroopa Liit sellesse ei sekku ning seda valdkonda ei reguleeri. Keeleoskusnõude kehtestamisel ei loe rahvus ega kodakondsus, oma keeleoskust tuleb tõendada ka eestlastel, kes on mingil põhjusel omandanud hariduse võõrkeeles, aga ka kõigil neil muudest rahvustest inimestel, kes on saanud Eesti kodakondsuse naturalisatsiooni korras ning sooritanud varem kehtinud korra kohaselt kodakondsuse taotleja eesti keele eksami. Eesti keele eksamit ei pea tegema aga need muu emakeelega inimesed, kes on saanud põhi-, kesk-, keskeri-, põhihariduse baasil kutsekeskhariduse või kõrghariduse eesti keeles. Samuti ei kohaldata eesti keele oskuse nõuet Eestis tähtajaliselt töötavale välisspetsialistile või -eksperdile. Viimasel juhul peaks tööandja hoolitsema selle eest, et ei rikutaks välisspetsialistiga suhtlevate töötajate eestikeelse tööalase teabe saamise õigust.
Avaliku sektori töötajate keeleoskuse nõude aluseks on ennekõike ametikohtade põhigruppide atesteerimisnõuded, kuid paljudel juhtudel lähtutakse ka kutsestandarditest ning töö iseloomust. Erasektoris on aluseks töö iseloom, kuid arvesse võetakse ka kutsestandardites kirjeldatud keeleoskuse nõudeid. Viimaseid ei saa siiski täielikult aluseks võtta. Valitseb põhimõte, et riik saab kehtestada miinimumnõuded, mida tööandjad ja kutseliidud ise vajadusel tõsta võivad. Kutsestandardis on kirjeldatud, mida peab inimene teha oskama, ning viidatud ennekõike sellele, milline peab olema töötaja haridus ja ettevalmistus, et ta sellel töökohal hakkama saaks. Seega on kutsestandard riigi seisukohalt aluseks ennekõike õppekavadele, ametlike keeleoskusnõuete kontekstis on need orientiiriks, mida ei tohiks ületada. Kui näiteks kokalt nõuab kutsestandard eesti keele oskust kesktasemel, siis valitsus saab kokale keeleoskuse nõuded kehtestada ainult juhul, kui ta on samas ka teenindaja, nõue ise on aga selgi juhul kutsestandardis kirjeldatust ühe taseme võrra madalam. Aedviljatöötlejalt, automaalrilt ja autoplekksepalt nõutakse kutsestandardis keeleoskust tasemel A2, valitsus aga nendele ametikohtadele keeleoskuse nõuet seadnud ei ole.
Raamatukoguhoidjalt nõuab kutsestandard eesti keele oskust koguni tasemel C2 (emakeelekõneleja tase), kuid silmas pidades asjaolu, et paljud raamatukoguhoidjad töötavad venekeelsetes õppeasutustes, tähendaks sellise nõude kehtestamine seda, et vene kooli raamatukoguhoidjaid hakataks tööle võtma rahvustunnuse alusel, sest isegi eesti keele õpetajana võib töötada taseme võrra madalama keeleoskusega (C1). Valitsuse määruse kohaselt peavad raamatukoguhoidjad oskama eesti keelt tasemel B2, mis on vene koolis töötamise korral täiesti piisav. Asjaolu, et keelenõuded kutsestandardites sisalduvad ning need on kõrgemadki kui valitsuse poolt kehtestatud, näitab aga seda, kui vajalikuks peavad tööandjad ning kutseliidud tööalast eesti keele oskust. Vabariigi Valitsuse 2008. aasta 26. juuni määruse nr 105 „Avalike teenistujate, töötajate ning füüsilisest isikust ettevõtjate eesti keele oskuse ja kasutamise nõuded” § 2 lg 1 sätestabki keelenõude alusena kõik eespool loetletud asjaolud: keeleoskuse nõude määramisel lähtutakse avaliku teenistuja liigist, ametikoha põhigrupist, ametikohtade põhigruppide atesteerimisnõuetest, kutsestandardites esitatud keeleoskusnõuetest ja töötaja töö iseloomust. Paljudel juhtudel on just töö iseloom see, mille alusel tööandja otsustab, kas töötaja peab keelt oskama või mitte – see tähendab, kas töötaja peab klientide või tarbijatega tööalaselt suhtlema ja/või teavet edastama ning millistes keelekasutusolukordades tal seda teha tuleb. Eespool nimetatud määruse § 2 lg 2 kohaselt peab tööandja tagama, et töötajad või avalikud teenistujad, kellelt ametialaste kohustuste ja tööülesannete täitmiseks vastavalt sellele määrusele nõutakse eesti keele oskust, valdavad eesti keelt nõutaval tasemel. Seega vastutab tööandja otseselt keeleoskusnõuete rakendamise eest asutuses või ettevõttes.
Tööandjal tuleb kõigepealt välja selgitada, mis tasemel keeleoskust konkreetsel ametikohal nõutakse. Seejärel tuleb nõue teha töötajale teatavaks (töölepingus või selle lisas, käskkirjaga vms) ja selgitada välja, kas töötaja keeleoskus vastab nõuetele. Keeleoskust tõendab vaid riiklikult väljastatud keeleoskuse tunnistus, keelekursustel käimist või nende läbimist tõendav dokument isiku keeleoskuse tunnistusena ei kehti. Kui tööandja soovib töötajat igal juhul tööle võtta, kuid viimase keeleoskus ei vasta kehtestatud nõuetele, võib tööandja anda töötajale tähtaja oma keeleoskuse tõendamiseks, hea oleks, kui see langeks kokku töötaja katseajaga. Järelevalvet keeleseaduse alusel kehtestatud keeleoskuse nõuete täitmise üle teostab keeleinspektsioon. Inspektsioon saab järelevalve käigus teha tööandjale ettekirjutuse keeleoskuse nõuete rakendamiseks ning karistada teda juhul, kui ta on jätnud nõuded rakendamata. Niisamuti saab ettekirjutuse teha töötajale. Keeleinspektor võib töötaja keeleeksamile suunata ka sel juhul, kui töötajal on keeletunnistus olemas, kuid tööandjal või inspektoril on tekkinud kahtlus, et töötaja tegelik keeleoskus ei vasta tunnistusele märgitule. Ettekirjutuse täitmise tagamiseks võib keeleinspektsioon keeleseaduse 63 lg 2 kohaselt rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 10 000 krooni. Keeleseaduse § 264 aga sätestab, et tööandja poolt töötaja suhtes keeleoskusnõuete rakendamata jätmise, samuti avaliku teenistuja või töötaja poolt keeleoskusnõuete eiramise eest karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut (12 000 krooni). Kui inspektor on töötaja eksamile suunanud ning töötaja on nõutud eksami ettekirjutuses märgitud tähtaja jooksul sooritanud, on töötajal õigus saada Riiklikult Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskuselt tagasi keeleõppekulud 6000 krooni ulatuses.
Tööandjatel tuleks eriti tähelepanelik olla kuni 1. juulini 1999 väljastatud keeleoskuse kategooriatunnistuste suhtes, millest suurem osa ei näita tunnistuseomaniku tegelikku keeleoskust. Mõned tunnistuseomanikud on tõenäoliselt oma kunagise keeleoskuse minetanud, paljudele aga väljastati üheksakümnendate keskel keeletunnistused liiga kergekäeliselt. Kahjuks on liikvel ka hulgaliselt võltsitud kategooriatunnistusi, mille puhul on omavoliliselt muudetud tunnistuse omaniku nime ning tõstetud keeleoskuse kategooriat. Praegu viimaseid kuid kehtivas töölepingu seaduses on sätestatud, et tööandjal on õigus lõpetada töötajaga tööleping juhul, kui töötaja ei vasta oma tööle või ametikohale ebapiisava keele- või suhtlemisoskuse tõttu (§ 101 lg 2). 2009. aasta 1. juulil jõustuvas uues töölepingu seaduses puudub otsene viide töötaja keeleoskusele. Samas sätestatakse seaduse §-s 88 need juhtumid, kui tööandjal on õigus tööleping erakorraliselt üles öelda töötajast tuleneval põhjusel.
Töölepingu seaduse § 88 lg 1 ja selle p 2 sätestavad: (1) Tööandja võib töölepingu erakorraliselt üles öelda töötajast tuleneval mõjuval põhjusel, mille tõttu ei saa mõlemapoolseid huve järgides eeldada töösuhte jätkamist, eelkõige kui töötaja: 2) ei ole pikka aega tulnud toime tööülesannete täitmisega ebapiisava tööoskuse, töökohale sobimatuse või kohanematuse tõttu, mis ei võimalda töösuhet jätkata (töövõime vähenemine). Keeleoskusega on otseselt seotud ebapiisav tööoskus (on ju inimestega suhtlevate töötajate puhul keeleoskus tööoskuse oluline osa) ja töökohale sobimatus. Asjakohane on ka sama sätte p 6: 6) on põhjustanud kolmanda isiku usaldamatuse tööandja vastu. Näiteks kaubanduses ja teeninduses võib teenindaja keeleoskamatusest tekkida tarbijate usaldamatus kogu ettevõtte vastu, mille kohta me aeg-ajalt ka ajakirjandusest teateid leida võime. Kui tööandja näeb, et töötaja vilets eesti keele oskus või selle oskuse puudumine takistab töötajal tööga toimetulekut ja tööandja tahab töölepingu erakorraliselt üles öelda, ei peaks ta seda tegema hetkeemotsiooni ajel. Täidetud peab olema mitu tingimust. 1. Töötajale on VVm nr 105 alusel keeleoskuse nõue kehtestatud, st et ta töötab mõnes keeleseaduse § 21 loetletud valdkonnas ning suhtleb tööalaselt isikutega (teenindab, edastab teavet). 2. Tööandja on talle keeleoskuse nõude teatavaks teinud. 3. Töötaja ei ole keeleoskamatuse tõttu pikka aega tööülesannete täitmisega toime tulnud. Töölepingu seadus ei täpsusta, mida tähendab määratlus „pikka aega”. Igal juhul peab tööandjal olema piisavalt tõendeid selle kohta, et inimene pole oma tööülesannetega hakkama saanud. Tööandjal on soovitatav fikseerida kirjalikult kõik need juhtumid, millal töötaja ei ole oma tööga toime tulnud viletsa keeleoskuse tõttu, muidu läheb raskeks tõendada töötaja sobimatust antud tööle. Paljud tööandjad pöörduvad töötajate eesti keele oskuse hindamiseks keeleinspektsiooni poole, kes saab tööandjat hinnangu andmisel aidata. Samuti võib tööandja kahtluse korral ise nõuda töötajalt keeleoskuse tõendamist eksamil. See tuleb kõne alla nendel juhtudel, kui võõrkeeles hariduse saanud töötajal ei ole keeleoskustunnistust, kuid ka siis, kui tööandjal on kahtlus töötaja keeleoskuse suhtes (kategooriatunnistus on väljastatud enne 1999. aasta 1. juulit). Uues töölepingu seaduses on keeleoskuse seisukohalt veel üks oluline säte: § 28 (tööandja kohustused) lg 2 p 5 sätestab, et tööandja on kohustatud tagama töötajale tööalaste teadmiste ja oskuste arendamiseks tööandja ettevõtte huvidest lähtuva koolituse ning kandma koolituskulud ja maksma koolituse ajal keskmist töötasu. Seega – kui tööandja on sõlminud lepingu keeleoskuse poolest alakvalifitseeritud töötajaga, on viimasel õigus tööandjalt nõuda keeleõpet või õppekulude hüvitamist. See säte peaks motiveerima tööandjaid oma töötajate kvalifikatsioonile juba värbamisel rohkem tähelepanu pöörama.


Rahandusministri määruste muutmine seoses pensioniregistri pidamise muudatustega – Riigi Teataja
Rahandusministri määruste muutmine seoses pensioniregistri pidamise muudatustega
RT I, 29.03.2018, 8
Vastu võetud 22.03.2018 nr 18
Määrus kehtestatakse investeerimisfondide seaduse § 374 lõike 2, kogumispensionide seaduse § 12 lõike 3, § 19 lõike 3, § 22 lõike 4, § 26 lõike 6, § 31 lõike 5, § 35 lõike 4, sotsiaalmaksuseaduse § 11 lõike 3, tulumaksuseaduse § 43 lõike 3 ja väärtpaberite registri pidamise seaduse § 6 lõike 7, § 7 lõike 32, § 26 lõike 2 ja § 301 lõike 4 alusel.
§ 1. Rahandusministri 23. novembri 2001. a määruse nr 98 „Eesti väärtpaberite keskregistri pidaja tegevuskulude arvutamise alused” muutmine
Rahandusministri 23. novembri 2001. a määruses nr 98 „Eesti väärtpaberite keskregistri pidaja tegevuskulude arvutamise alused” tehakse järgmised muudatused:
„Pensioniregistri pidaja tegevuskulude arvutamise alused”;
2) määruse preambulis asendatakse tekstiosa „„Eesti väärtpaberite keskregistri seaduse”” sõnadega „väärtpaberite registri pidamise seaduse”;
3) paragrahvis 1 asendatakse sõnad „Eesti väärtpaberite keskregistri” sõnaga „pensioniregistri”.
§ 2. Rahandusministri 21. märtsi 2003. a määruse nr 52 „Aktsionäride üldkoosolekul esindajakonto omaniku esindamiseks ühtse nimekirjana volituse andmise kord” muutmine
Rahandusministri 21. märtsi 2003. a määruse nr 52 „Aktsionäride üldkoosolekul esindajakonto omaniku esindamiseks ühtse nimekirjana volituse andmise kord” preambulis asendatakse tekstiosa „„Eesti väärtpaberite keskregistri seaduse”” tekstiosaga „väärtpaberite registri pidamise seaduse”.
§ 3. Rahandusministri 15. juuli 2004. a määruse nr 125 „Kohustusliku pensionifondi loosimise korra kehtestamine” muutmine
Rahandusministri 15. juuli 2004. a määruse nr 125 „Kohustusliku pensionifondi loosimise korra kehtestamine” § 1 lõikes 1 asendatakse sõnad „Eesti väärtpaberite keskregistri” sõnaga „pensioniregistri”.
§ 4. Rahandusministri 18. juuni 2004. a määruse nr 120 „Residentsuse ja tulu saaja tõendamine välislepingu rakendamiseks” muutmine
Rahandusministri 18. juuni 2004. a määruse nr 120 „Residentsuse ja tulu saaja tõendamine välislepingu rakendamiseks” § 2 lõikes 6 asendatakse tekstiosa „„Eesti väärtpaberite keskregistri seaduse”” tekstiosaga „väärtpaberite registri pidamise seaduse”.
§ 5. Rahandusministri 20. septembri 2005. a määruse nr 64 „Kohustusliku pensionifondi osakute kord” muutmine
Rahandusministri 20. septembri 2005. a määruse nr 64 „Kohustusliku pensionifondi osakute kord” § 1 lõikes 1, § 2 punktis 6, § 10 lõikes 1 ja § 11 lõikes 4 asendatakse sõnad „Eesti väärtpaberite keskregister” sõnaga „pensioniregister” vastavas käändes.
§ 6. Rahandusministri 18. märtsi 2009. a määruse nr 23 „Pensionifondivalitsejale, depositooriumile ja kindlustusandjale edastatavad andmed ning andmete edastamise kord” muutmine
Rahandusministri 18. märtsi 2009. a määruses nr 23 „Pensionifondivalitsejale, depositooriumile ja kindlustusandjale edastatavad andmed ning andmete edastamise kord” tehakse järgmised muudatused:
1) määruse preambulis asendatakse tekstiosa „„Eesti väärtpaberite keskregistri seaduse”” tekstiosaga „väärtpaberite registri pidamise seaduse”;
2) paragrahvis 1 ja § 5 lõikes 1 asendatakse sõnad „Eesti väärtpaberite keskregister” sõnaga „pensioniregister” vastavas käändes.
§ 7. Rahandusministri 4. jaanuari 2012. a määruse nr 2 „Kohustusliku kogumispensioni registriteenuse aruande vormi ja selle täitmise juhendi kehtestamine” muutmine
Rahandusministri 4. jaanuari 2012. a määruses nr 2 „Kohustusliku kogumispensioni registriteenuse aruande vormi ja selle täitmise juhendi kehtestamine” tehakse järgmised muudatused:
2) paragrahvi 2 lõikes 1 asendatakse sõna „registripidaja” sõnadega „pensioniregistri pidaja (edaspidi registripidaja)”.
§ 8. Rahandusministri 13. jaanuari 2017. a määruse nr 4 „Kohustuslike pensionifondide valitsemise aruande vormi ja selle täitmise juhendi kehtestamine” muutmine
Rahandusministri 13. jaanuari 2017. a määruse nr 4 „Kohustuslike pensionifondide valitsemise aruande vormi ja selle täitmise juhendi kehtestamine” lisa kehtestatakse uues sõnastuses (lisatud).
Lisa Kohustuslike pensionifondide valitsemise aruande skeem ja aruande kirjete selgitused


Vabariigi Valitsuse määruste muutmine seoses "Päästeseaduse" muutmisega – Riigi Teataja
Vabariigi Valitsuse määruste muutmine seoses "Päästeseaduse" muutmisega
RT I 2004, 86, 591
Vastu võetud 16.12.2004 nr 361
Määrus kehtestatakse «Liiklusseaduse» (RT I 2001, 3, 6; 2002, 92, 531; 105, 613; 110, 654 ja 655; 2003, 26, 156; õiend, 32; 78, 522; 2004, 30, 208; 46, 329) § 71 lõike 7, «Päästeseaduse» (RT I 1994, 28, 424; 1998, 39, 598; 2000, 50, 316; 2001, 50, 283; 2002, 42, 267; 61, 375; 63, 387; 2003, 20, 116 ja 118; 23, 143; 2004, 54, 390) § 41 lõike 7, § 13 lõike 1 ja § 20 lõike 3, «Rahuaja riigikaitse seaduse» (RT I 2002, 57, 354; 2003, 13, 69; 88, 594; 2004, 45, 318) § 5 lõike 2 punkti 17, «Riigikaitseliste sundkoormiste seaduse» (RT I 1995, 25, 352; 1996, 49, 953; 2002, 61, 375; 63, 387; 2003, 13, 69) § 9 punkti 4, «Riigivaraseaduse» (RT I 1995, 22, 327; 1996, 36, 738; 40, 773; 48, 942; 81, 1446; 1997, 45, 724; 1998, 30, 409; 1999, 10, 155; 16, 271; 2000, 39, 239; 49, 306; 51, 319; 2001, 7, 17; 93, 565; 2002, 53, 336; 64, 393; 2003, 13, 69; 2004, 24, 166) § 3, § 101 lõike 2 ja § 24 lõike 2, «Sadamaseaduse» (RT I 1997, 77, 1315; 1999, 88, 805; 2001, 88, 531; 2002, 1, 1; 42, 267; 58, 363; 61, 375; 63, 387; 2003, 88, 591 ja 594; 2004, 24, 164; 28, 188) § 10 lõike 1 ja «Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse» (RT I 2001, 50, 284; 2002, 57, 360; 61, 375; 62, 377; 110, 661; 2003, 26, 157 ja 160; 2004, 29, 192; 56, 400; 75, 520) § 17 lõike 2 alusel.
§ 1. Vabariigi Valitsuse määrustes tehakse järgmised muudatused:
1. Vabariigi Valitsuse 17. märtsi 1998. a määrusega nr 63 kinnitatud «Sadama laevaliikluseks avamise korra» (RT I 1998, 30, 413) punktis 4 asendatakse sõnad «tuletõrje- ja päästevahendid» sõnaga «päästevahendid».
2. Vabariigi Valitsuse 5. juuli 2004. a määruse nr 238 «Riigivara ümberjaotamise kord» (RT I 2004, 54, 394) § 3 lõike 1 punktis 6 asendatakse sõnad «maavalitsuste hallatavad päästeasutused» sõnadega «Päästeameti kohalikud päästeasutused;».
3. Vabariigi Valitsuse 23. jaanuari 2002. a määruses nr 40 «Nõuded riigi päästeasutuse häirekeskustele» (RT I 2002, 10, 54) tehakse järgmised muudatused:
«Nõuded häirekeskusele»;
«Määrus kehtestatakse «Päästeseaduse» (RT I 1994, 28, 424; 1998, 39, 598; 2000, 50, 316; 2001, 50, 283; 2002, 42, 267; 61, 375; 63, 387; 2003, 20, 116 ja 118; 23, 143; 2004, 54, 390) § 41 lõike 7 alusel.»;
3) asendatakse läbivalt sõnad «tulekustutus- ja päästemeeskond» sõnaga «päästemeeskond» vastavas käändes, sõnad «tulekustutus- ja päästetööde juht» sõnadega «päästetööde juht» vastavas käändes, «päästespetsialist» sõnaga «päästeteenistuja» vastavas käändes.
4. Vabariigi Valitsuse 23. jaanuari 2002. a määruses nr 44 «Kiirabi, haiglate ning pääste- ja politseiasutuste kiirabialase koostöö kord» (RT I 2002, 12, 61) asendatakse läbivalt sõnad «tulekustutus- ja päästemeeskond» sõnaga «päästemeeskond» vastavas käändes, «päästetöötaja» sõnaga «päästeteenistuja» vastavas käändes.
5. Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2000. a määruses nr 456 «Riigi päästeasutuste struktuurile, varustatusele, dokumentatsioonile ja töökorraldusele esitatavad nõuded» (RT I 2000, 104, 686) tehakse järgmised muudatused:
1) asendatakse läbivalt sõnad «tulekustutus- ja päästetööd» sõnaga «päästetööd» vastavas käändes, «tulekustutus- ja päästemeeskond» sõnaga «päästemeeskond» vastavas käändes, «maavalitsuse hallatav päästeasutus» sõnadega «Päästeameti kohalik asutus» vastavas käändes, «maavanem» sõnaga «Päästeamet» vastavas käändes;
2) määruse § 20 tunnistatakse kehtetuks.
6. Vabariigi Valitsuse 20. veebruari 2001. a määruse nr 69 «Eritalituse sõidukite loetelu, nende tähistamise ja liiklemise kord» (RT I 2001, 19, 105; 2003, 77, 517; 2004, 48, 340) tekstist jäetakse läbivalt välja sõna «tuletõrje».
7. Vabariigi Valitsuse 18. veebruari 2003. a määruses nr 55 «Tulekustutus- ja päästetööde korraldamine allmaarajatistes» (RT I 2003, 19, 113) tehakse järgmised muudatused:
«Päästetööde korraldamine allmaarajatistes»;
«Määrus kehtestatakse «Päästeseaduse» (RT I 1994, 28, 424; 1998, 39, 598; 2000, 50, 316; 2001, 50, 283; 2002, 42, 267; 61, 375; 63, 387; 2003, 20, 116 ja 118; 23, 143; 2004, 54, 390) § 20 lõike 3 alusel.»;
3) asendatakse läbivalt sõnad «tulekustutus- ja päästetööd» sõnaga «päästetööd» vastavas käändes.
§ 2. Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2005. a.
peaministri ülesannetes Andrus ANSIP


Isikuandmete töötlemine Kaitseliidus:
Kaitseliidu liikmete andmete töötlemine
Tööle kandideerijate andmete töötlemine
Praktikantide, töötajate ja tegevväelaste andmete töötlemine
Koostööpartneritega seotud füüsiliste isikute andmete töötlemine
Andmete töötlemine selgitustaotluse, märgukirja või teabenõude esitamise puhul
Enda andmetega tutvumise õigus
Kaitseliidu poolt korraldatud avalikul üritusel osalemine
Veebilehe või infosüsteemide külastaja andmete töötlemine
Külastajate registreerimine ja videokaamerate kasutamine
Isikuandmed on mistahes andmed, mis võimaldavad isiku tuvastada. Isikuandmete töötlemine on mistahes isikuandmetega tehtav toiming. Alljärgnevalt on esitatud teave isikuandmete töötlemise põhimõtete kohta Kaitseliidus.
Kaitseliit töötleb isikuandmeid võttes igal sammul arvesse seaduslikkuse, õigluse ja läbipaistvuse põhimõtteid. Lähtume eesmärgi piirangust ja võimalikult väheste andmete kogumise põhimõttest, meile on oluline andmete õigsus, usaldusväärsus ja konfidentsiaalsus, jälgime säilitamise piiranguid.
Kasutame isikuandmete kaitsel oma sisestele kordadele toetudes organisatsioonilisi, füüsilisi ja infotehnoloogilisi turvameetmeid.
Peamised isikuandmete töötlemise juhud on, kui isik on:
Kaitseliidu liige ;
tööle kandideerija;
praktikant, töötaja või tegevväelane;
märgukirja, selgitustaotluse või teabenõude esitaja;
esitanud avalduse enda andmetega tutvumise kohta;
koostööpartneritega seotud füüsiline isik;
riigihankel osaleva ettevõtjaga seotud füüsiline isik;
Kaitseliidu poolt korraldatud üritusel osaleja;
veebilehe või infosüsteemide külastaja;
Kaitseliidule kuuluvate või valduses olevate hoonete külastaja.
Isikuandmete töötlemisel järgime eelkõige Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrust (EL) 2016/679, 27. aprill 2016, füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta, isikuandmete kaitse seadust ja avaliku teabe seadust. Eriseadusena reguleerivad meie tegevust Kaitseliidu seadus ja selle rakendusaktid. Osasid isikuandmeid töötleb Kaitseliit riigisaladuse ja salastatud välisteabe seadusest ning riigisaladuse ja salastatud välisteabe kaitse korrast tulenevalt.
Isikuandmeid või eriliigilisi isikuandmeid sisaldavatele dokumentidele kehtestatakse juurdepääsupiirang vastavalt avaliku teabe seadusele, teatud juhtudel on teabele juurdepääs piiratud riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduse ning riigisaladuse ja salastatud välisteabe kaitse korra alusel.
Meil on õigus oma isikuandmete töötlemise põhimõtteid ühepoolselt igal ajal muuta, teatades sellest Kaitseliidu veebilehe vahendusel. Kui Te ei nõustu muudetud põhimõtetega, peaksite lõpetama oma isikuandmete meile edastamise. Kui te jätkate seda pärast uute põhimõtete jõustumist, nõustute, et muudetud põhimõtted on Teile siduvad.
Isikuandmete vastutav töötleja on Kaitseliit (registrikood 74000725; Toompea 8, 10142 TALLINN; tel 717 9005; info kaitseliit.ee). Kaitseliidu andmekaitse teemadel on võimalik kontakteeruda: Toompea 8, 10142 TALLINN; tel 717 9372; andmekaitse kaitseliit.ee.
Kaitseliidul on õigus Kaitseliidu liikmesuse arvestamiseks, Kaitseliidu liikmele esitatavate nõuete hindamiseks ja Kaitseliidu ülesannete täitmiseks töödelda Kaitseliidu liikmete isikuandmeid.
Kaitseliitu astuda soovijate isikuandmete töötlemise eesmärgiks on seadusandluses sätestatud Kaitseliidu liikmele kehtestatud nõuetele vastavuse kontrollimine.
Isikuandmete töötlemine toimub eelkõige Kaitseliidu seaduse § 8¹, §-d 24-28, § 32¹, § 43, § 46, § 48, §-de 57-66, § 74 ja § 80 alusel.
Kaitseliitu võib kaasata politsei ülesannete täitmisesse, päästesündmuste lahendamisesse ning eriolukorra tööde tegemisse. Sellest tulenevalt võib esineda avaliku sektori asutuste vahel vabatahtlike (kaitseliitlaste, abipolitseinike, vabatahtlike päästjate) liikmesuse andmete osas ristkasutust.
Kaitseliidu andmekogus olevad eriliiki isikuandmed kustutatakse ühe aasta möödumisel ja Kaitseliidu liikmesust puudutavad andmed mitte hiljem kui 50 aasta möödumisel Kaitseliidu liikmesuse lõppemisest või liikmeks võtmisest keeldumisest.
Kui kandideerite meile tööle, siis lähtume Teie enda poolt avaldatud teabest ja avalikest allikatest. Eeldame, et Teie poolt soovitajatena nimetatud isikutega võime suhelda.
Juhul kui kandideerite ametikohale, mis eeldab riigisaladusele juurdepääsu õigust või töötlemisluba, palume Teil täita riigisaladuse ja salastatud välisteabe kaitse korra lisa 1, lisa 2, lisa 3, lisa 5, lisa 6, lisa 7, lisa 8, lisa 9 ja lisa 10. Täidetud ankeedid märgistame kui asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud dokumendid ja edastame need Kaitsepolitseiametile ning salastatud välisteabe sertifikaadi taotluse puhul Välisluureametile.
Olenevalt ametikohast, millele kandideerite (näiteks noorsootöötaja, valvur), teeme vajadusel päringu karistusregistrisse.
Kaitseliit säilitab konkursi jooksul saadud dokumente värbamisprotsessis tekkivate võimalike õigusvaidluste lahendamiseks kuni üks aasta nõudeõiguse aegumiseni; paremusjärjestuses järgmisele kandidaadile ametikohale asumise ettepaneku tegemiseks 150 päeva alates edukale kandidaadile tööle asumise ettepaneku tegemisest; kandidaadi nõusolekul tulevikus korraldatava töökonkursil osalemiseks ettepaneku tegemiseks.
Isikul on õigus nõusolek igal ajal tagasi võtta. See ei mõjuta enne tagasivõtmist nõusoleku alusel toimunud töötlemise seaduslikkust.
Kaitseliit töötleb töötajate ja tegevväelaste andmeid vastavalt seadusele kooskõlas oma sisemiste kordade ning juhenditega. Praktikantide andmeid töödeldakse vastavalt sõlmitud praktikalepingule. Osasid isikuandmeid töötleb Kaitseliit töötaja ja tegevväelase eraldi antud nõusoleku alusel. Antud nõusolekut on õigus igal ajal tagasi võtta, kuid see ei mõjuta enne tagasivõtmist nõusoleku alusel toimunud töötlemise seaduslikkust.
Kaitseliit säilitab töötajaga seotud andmeid üldjuhul viis aastat peale töösuhte lõppu. Töölepingu kirjalikku dokumenti töölepingu kehtivuse ajal ja kümme aastat töölepingu lõppemisest arvates. Enne 01.07.2009 sõlmitud töölepingute puhul säilitab Kaitseliit andmeid 75 aastat peale töölepingu lõppemist. Riskianalüüsi tulemusi, tööõnnetuse ja kutsehaigestumise uurimise andmeid, sh seal sisalduvaid isikuandmeid, säilitatakse 55 aastat.
Praktikantide isikuandmeid säilitab Kaitseliit seitse aastat peale praktika lõppemist. Tegevväelaste andmeid säilitab Kaitseliit teenistussuhte ajal, misjärel antakse need üle Kaitseväele.
Koostööpartnerite (näiteks lepingu alusel teenust osutavad või töid teostavad füüsilised isikud või juriidiliste isikute kontaktisikud) andmete töötlemine võib Kaitseliidus aset leida allpool loetletud juhul:
isik on andnud nõusoleku töödelda oma isikuandmeid ühel või mitmel konkreetsel eesmärgil;
isikuandmete töötlemine on vajalik isiku osalusel sõlmitud lepingu täitmiseks või lepingu sõlmimisele eelnevate meetmete võtmiseks vastavalt isiku taotlusele;
isikuandmete töötlemine on vajalik juriidilise kohustuse täitmiseks;
isikuandmete töötlemine on vajalik isiku või mõne muu füüsilise isiku eluliste huvide kaitsmiseks;
isikuandmete töötlemine on vajalik avalikes huvides oleva ülesande täitmiseks või avaliku võimu teostamiseks;
isikuandmete töötlemine on vajalik Kaitseliidu või kolmanda isiku õigustatud huvi korral.
Andmeid säilitatakse üldjuhul seitse aastat peale võlaõigusliku suhte tähtaja saabumist, poolte kokkuleppel lõppemist, lepingu täitmisest taganemisest, lepingu ülesütlemist või muul ettenähtud juhul.
Kaitseliit töötleb ühtlasi andmeid riigihankel osaleva ettevõtjaga seotud füüsiliste isikute kohta, sealhulgas andmeid isiku hariduse, kutsekvalifikatsiooni, kogemuse, süüteo korras karistatuse, maksuvõla ja muu sellise kohta, mille esitamist on hankijal õigus riigihangete seaduse alusel nõuda. Andmeid töödeldakse peamiselt riigihangete registris, mille vastutav töötleja on Rahandusministeerium. Kaitseliidul on kuni viie aasta möödumiseni riigihanke lõppemisest riigihangete registris asuvatele andmetele juurdepääsu õigus. Hangete ja hankekomisjoni kirjavahetusele ja komisjoni protokollidele on seatud Kaitseliidu dokumentide loeteluga 10-aastane säilitustähtaeg.
Kui esitate meile vastavalt avaliku teabe seadusele teabenõude või märgukirjale ja selgitustaotlusele vastamise ning kollektiivse pöördumise esitamise seadusele märgukirja või selgitustaotluse, siis kasutame Teie isikuandmeid Teile vastamiseks.
Kui peame Teile vastamiseks teistele isikutele järelepärimisi tegema, avaldame Teie isikuandmeid võimalikult väheses määras. Kui me ei valda taotletud teavet, selgitame välja pädeva teabevaldaja ja edastame talle teabenõude viivituseta, kuid mitte hiljem kui viie tööpäeva jooksul, teatades sellest samal ajal teabenõudjale.
Digitaalsesse dokumendihaldussüsteemi salvestatakse need kontaktandmed, mis Te olete oma teabenõudes, märgukirjas või selgitustaotluses esitanud, et me saaks Teile vastata. Kaitseliidu veebilehel avalikustatavas dokumendiregistris on näha Teie või Teile saadetava kirja puhul ainult Teie ees- ja perekonnanime initsiaalid.
Teabenõuete, selgitustaotluste ja märgukirjade säilitamine sõltub nende sisust, kuid me ei säilita neid üldjuhul kauem kui 10 aastat.
Isikul on õigus taotleda Kaitseliidult informatsiooni teda puudutavatele isikuandmete osas ning vajadusel nende parandamist või kustutamist või isikuandmete töötlemise piiramist või esitada vastuväide selliste isikuandmete töötlemisele. Teatud juhtudel on isikul õigus olla unustatud. Seda eelkõige nõusoleku ja õigustatud huvi alusel toimuva andmetöötluse korral.
Teabe taotleja peab end üheselt tuvastama, esitades andmetega tutvumise avalduse digitaalselt allkirjastatult või tulles kohapeale ning esitades avalduse isiklikult, tuvastades oma isiku isikutõendava dokumendi abil.
Kui taotlus on esitatud elektrooniliselt, siis esitame ka teabe võimaluse korral elektrooniliselt, kui ei ole isiku poolt taotletud teisiti.
Esitame andmed viivituseta, kuid mitte hiljem kui ühe kuu jooksul pärast taotluse saamist. Vajaduse korral pikendame ajavahemikku kahe kuu võrra, võttes arvesse taotluse keerukust ja hulka. Teavitame taolisest pikendamisest ja viivituse põhjustest ühe kuu jooksul alates taotluse saamisest.
Kui me ei esita andmeid vastavalt taotlusele, siis teatame sellest viivituseta ja hiljemalt ühe kuu jooksul alates taotluse saamisest. Anname selle käigus teada andmete väljastamata jätmise põhjused ning teavitame võimalusest esitada Andmekaitse Inspektsioonile või kohtule kaebus.
Andmete küsimine on tasuta. Kui taotlused on selgelt põhjendamatud või ülemäärased, eelkõige oma korduva iseloomu tõttu, võib Kaitseliit kas:
küsida tasu 0,19 eurot iga väljastatud lehekülje eest, või
keelduda taotletud teabe väljastamisest
Kui kavatseme isikuandmeid edasi töödelda muul eesmärgil kui see, milleks isikuandmeid algselt koguti, esitame isikule enne andmete edasist töötlemist teabe kõnealuse muu eesmärgi kohta ja muu asjakohase täiendava teabe.
Kaitseliit korraldab Kaitseliidu seaduse §-s 4 toodud ülesannete täitmiseks avalikke üritusi. Üritusi jäädvustatakse heli-, pildi- või videomaterjalina. Materjalidega saab tutvuda Kaitseliidu pildigalerii ja videogalerii vahendusel. Neid võidakse avaldada ühtlasi Kaitseliidu ajakirjas „Kaitse kodu!“.
Kui õigusaktid ei sätesta teisiti, asendab avalikus kohas toimuva heli-, pildi- või videomaterjalina jäädvustamisel avalikustamise eesmärgil isiku nõusolekut tema teavitamine vormis, mis võimaldab tal heli-, pildi- või videomaterjali jäädvustamise faktist aru saada ja enda jäädvustamist soovi korral vältida. Teavitamiskohustus ei kehti avalike ürituste puhul, mille avalikustamise eesmärgil jäädvustamist võib mõistlikult eeldada.
Ajalugu talletavatele materjalidele on seatud Kaitseliidu dokumentide loeteluga alatine säilitustähtaeg.
Kui külastate Kaitseliidu veebilehte, siis piirduvad Teie kohta kogutavad ja säilitatavad andmed:
Kaitseliidu veebileht ja infosüsteemid kasutavad küpsiseid (cookies), mis on tekstifailid, mis serveri kaudu laetakse külastaja arvutisse. Selle tulemusena saab Teie poolt kasutatav veebilehitseja edastada küpsiste info igal veebilehe või infosüsteemi kasutuskorral meile tagasi, mis võimaldab sama kasutaja ja tema tehtud seadistuste äratundmise. Samas küpsised on seadistatavad isiku poolt kasutatavates veebilehitsejates ning esineb võimalus need seadetes keelustada.
Kogume ja säilitame andmeid selle kohta, millist veebilehe osa külastate ja kui kaua seal peatute. Neid andmeid kasutame külastusstatistika koostamiseks, et selle põhjal Kaitseliidu veebilehte ja infosüsteeme arendada ja muuta see külastajasõbralikumaks. Samas kasutame logimist turvalisuse tagamiseks, sh rünnete ära hoidmiseks.
Meie lehtedel võib olla infoturbe ja statistika eesmärkidel linke kolmandate isikute veebilehtedele ning ka sotsiaalmeedia laiendusi (nt Facebook-i pluginad, Google Analytics). Nimetatud kolmandate isikute teenused või rakendused alluvad kolmandate isikute isikuandmete kaitse reeglitele.
Säilitame eespool kirjeldatud logimiste andmeid seitse aastat.
Tuvastame turvalisuse tagamiseks Kaitseliidule kuuluvate või valduses olevate hoonete külastajad, registreerides nende ees- ja perekonnanime, isikukoodi või selle puudumisel sünniaja, informatsiooni, keda külastatakse ning hoones viibimise aja. Külastajate registreerimise andmeid säilitatakse seitse aastat.
Ühtlasi kasutab Kaitseliit isikute ja vara kaitseks oma hoonetes videovalvet. Videokaameraid kasutatakse nii hoonete sees kui väljas. Videomaterjale säilitatakse üks kuu.
Isikuandmete töötlemise põhimõtted on koostatud 22.05.2018.


TÖÖ- JA PUHKEAJA SEADUS 1. peatükk ÜLDSÄTTED § 1.
(1) Käesolev seadus sätestab töölepingu alusel töötavate isikute ja avalike teenistujate (edaspidi töötaja) töö- ja puhkeaja kestuse ning korralduse alused. (2) Käesolevat seadust ei kohaldata töötajatele, kelle töö- ja puhkeaeg on reguleeritud muu seadusega. (3) Käesoleva seaduse paragrahvid 7-9, 11-16 ja 19-21 võib jätta kohaldamata töötajate suhtes, kes: 1) omavad iseseisvat otsustuspädevust ning vastavalt töölepingule või ametiasutuse põhimäärusele määratlevad ise oma tööaja, kusjuures nende tööaega ei määratleta otseselt ega kaudselt tööandja ühepoolse otsuse või poolte kokkuleppega; 2) viivad kiriklikes ühendustes läbi usulisi talitusi ja teenistusi. (4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 loetletud isikutele kohaldatakse tööohutuse ja töötervishoiu üldisi nõudeid. (5) Tööandja peab käesoleva paragrahvi lõikes 3 toodud töötajate kohta eraldi arvestust.
(1) Tööaeg on seaduse, muu õigusakti, kollektiiv- või töölepingu või poolte kokkuleppega määratud aeg, mille kestel töötaja on kohustatud täitma oma tööülesandeid, alludes tööandja juhtimisele ja kontrollile. (2) Puhkeaeg on aeg, mis ei ole tööaeg. (3) Tööajanorm on seaduse, muu õigusakti, kollektiiv- või töölepinguga määratud töötundide arv mingis kalendriajavahemikus (päev, nädal, kuu või muu ajavahemik). (4) Tööpäev on ajavahemik ööpäevas, mil töötaja on kohustatud täitma oma tööülesandeid. (5) Töövahetus on ajavahemik, mil töötaja on kohustatud täitma oma tööülesandeid vahetustega tööl. Töövahetus võib alata ühel ja lõppeda teisel ööpäeval. (6) Töönädal on ajavahemik nädalas, mil töötaja on kohustatud täitma oma tööülesandeid.
2. peatükk TÖÖAJA KESTUS § 4. Tööaja üldine riiklik norm
(1) Töötaja tööaja üldine riiklik norm on 8 tundi päevas ehk 40 tundi nädalas. (2) Tööaja summeeritud arvestuse korral lähtutakse tööaja arvestamisel tööaja üldisest riiklikust normist.
(1) Lühendatud tööaeg on: 1) 13–14-aastasel või koolikohustuslikul töötajal – 4 tundi päevas ehk 20 tundi nädalas; 2) 15-aastasel töötajal, kes ei ole koolikohustuslik – 6 tundi päevas ehk 30 tundi nädalas; 3) 16–17-aastasel töötajal, kes ei ole koolikohustuslik – 7 tundi päevas ehk 35 tundi nädalas;
4) töötajatel, kes töötavad allmaatöödel, tervistkahjustavatel ja eriiseloomuga töödel - kuni 7 tundi päevas ehk kuni 35 tundi nädalas; 5) koolide ja muude lasteasutuste õpetajatel, kasvatajatel ning teistel õppe- ja kasvatusalal töötavatel isikutel, samuti tervishoiuteenuse osutajaga sõlmitud töölepingu alusel töötavatel psühholoogidel ja logopeedidel – kuni 7 tundi päevas ehk kuni 35 tundi nädalas. (2) 13–14-aastast või koolikohustuslikku töötajat võib tööle rakendada ainult koolivaheajal või loomingulise töötajana kultuuri-, spordi- või reklaamitegevuse alal. (3) 13–17-aastast töötajat võib tööle rakendada, arvestades käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1–3 ja lõikes 2 toodud tööajapiiranguid tingimusel, et töö ei kahjusta töötaja tervist, ohutust, arengut, kõlblust ega takista osalemist õppetöös. (4) Allmaatööl, tervistkahjustaval ja eriiseloomuga tööl lühendatakse töötajate tööaega, kui nad töötavad neis tingimustes vähemalt 30 tundi nädalas. (5) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 4 nimetatud allmaatööde, tervistkahjustavate ja eriiseloomuga tööde ja punktis 5 nimetatud ametikohtade loetelu ning lühendatud tööaja kestuse kehtestab Vabariigi Valitsus.
(1) Ületunnitöö on töötamine üle kokkulepitud tööajanormi. (2) Tööaja summeeritud arvestuse korral on ületunnitööks arvestusperioodi töötundide üldarvu ületavad töötunnid. (3) Ületunnitööd võib teha poolte kokkuleppel, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud juhul. Kokkuleppele mittejõudmine ei tohi kahjustada otseselt ega kaudselt töötaja olukorda. (4) Vääramatu jõu korral on töötaja kohustatud täitma tööandja korraldust teha ületunnitööd, kui selline töö on ajutine ja tuleb teha viivitamata. (5) Vahetustöötaja tööle ilmumata jäämise korral, kui töös ei või tekkida vaheaega, on töötaja kohustatud teatama sellest tööandjale ja jätkama tööd kui ületunnitööd, kuid mitte kauem kui neli tundi. (6) Tööandja on kohustatud pidama ületunnitöö arvestust iga töötaja ja iga ületunnitöö juhu kohta eraldi.
(1) Ületunnitööle on keelatud rakendada: 1) rasedat; 2) alaealist; 3) töötajat, kellele see on keelatud arsti otsusega. (2) Isikut, kes kasvatab alla 12-aastast või puudega last või hooldab täielikult töövõimetut isikut, võib rakendada ületunnitööle üksnes tema nõusolekul, välja arvatud käesoleva seaduse § 7 lõikes 4 ettenähtud juhul.
(1) Koos ületunnitööga ei või tööaeg nädalas ületada keskmiselt 48 tundi neljakuulise arvestusperioodi jooksul. (2) Töötajat ei ole lubatud rakendada ületunnitööle üle nelja tunni päevas. Vahetuse kestus koos ületunnitööga ei tohi ületada 12 tundi. (3) Ületunnitöö piirnorme ei rakendata vääramatust jõust tingitud vajaduse korral. Piirnorme võib ületada: 1) loodusõnnetuse või tootmisavarii ennetamiseks või nende tagajärgede kiireks kõrvaldamiseks; 2) õnnetusjuhtumi, tööseisaku, tööandja asjade hävimise või riknemise ärahoidmiseks; 3) ajutiselt äraoleva töötaja asendamiseks käesoleva lõike punktides 1 ja 2 ettenähtud juhtudel; 4) käesoleva paragrahvi lõikes 4 ettenähtud juhtudel. (4) Töötajat võib tema nõusolekul rakendada täiendavalt ületunnitööle 200 tunni ulatuses aastas järgmistel tingimustel: 1) tööandja ei nõua töötajatelt vastavate kokkulepete sõlmimist ja täiendavast ületunnitööst keeldumine ei kahjusta otseselt ega kaudselt töötaja olukorda;
2) täiendava ületunnitöö tegemine ei tekita üleväsimust ega kahjusta töötaja tervist; 3) tööandja peab sellise töö tegijate üle eraldi arvestust ja esitab vastava arvestuse tööandja asukoha (elukoha) tööinspektorile ning töötajaid esindavale organisatsioonile nende nõudmisel; 4) töötajal on õigus keelduda täiendava ületunnitöö tegemisest ning tööandja asukoha (elukoha) tööinspektoril on õigus täiendavat ületunnitööd keelata või piirata, kui käesoleva lõike punktides 1-3 loetletud tingimusi või üldiseid tööohutuse ja töötervishoiu nõudeid ei täideta. (5) Tööandja asukoha (elukoha) tööinspektori nõusolekul võib kohaldada käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatust pikemat arvestusperioodi kuni 6 kuuni järgmistele töötajatele: 1) valve- ja turvatöötajad; 2) tervishoiu- ja hoolekandetöötajad; 3) päästeteenistujad.
(1) Valveaeg on osa puhkeajast, mil töötaja peab olema tööandjale kättesaadav erakorraliste tööülesannete täitmiseks. (2) Valveaja võib kehtestada lisaks tööaja üldisele kestusele, kui see on vajalik ettenägematute ja edasilükkamatute tööde tegemiseks. (3) Valveaja kestus on kuni 30 tundi kuus. Neid tunde ei arvata tööaja hulka ning nende eest maksab tööandja lisatasu. (4) Valveaja kestus, rakendamise kord ja lisatasu suurus määratakse kollektiiv- või töölepinguga.
(1) Õhtune aeg on ajavahemik kella 18.00-st - 22.00-ni, ööaeg on ajavahemik kella 22.00-st - 6.00-ni. (2) Õhtusel ajal on keelatud tööle rakendada 13–14-aastast või koolikohustuslikku töötajat, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 6 toodud juhul. (3) Ööajal on keelatud tööle rakendada: 1) rasedat; 2) alaealist, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 7 toodud juhul; 3) töötajat, kellele see on keelatud arsti otsusega. (4) Isikut, kes kasvatab alla 12-aastast või puudega last või hooldab täielikult töövõimetut isikut, võib rakendada tööle ööajal üksnes tema nõusolekul. (5) Üldise tööaja rakendamisel lühendatakse vahetuse kestust ööajal ühe tunni võrra. Vahetuse kestuse lühendamisel väheneb vastavalt ka tööajanorm. Öise vahetuse kestus võrdsustatakse päevasega, kui see on vältimatu tootmistingimuste tõttu. (6) 13–14-aastast või koolikohustuslikku töötajat võib tööandja asukoha (elukoha) tööinspektori loal loomingulise töötajana kultuuri-, spordivõi reklaamitegevuse alal tööle rakendada õhtusel ajal kuni kella 20.00-ni tingimusel, et nimetatud töö ei kahjusta töötaja tervist, ohutust, arengut, kõlblust ega takista osalemist õppetöös. (7) 15–17-aastast töötajat, kes ei ole koolikohustuslik, võib tööandja asukoha (elukoha) tööinspektori loal loomingulise töötajana kultuuri-, spordi- või reklaamitegevuse alal tööle rakendada ööajal kuni kella 23.00-ni või osalemisel etendusasutuste loomingulises tegevuses ööajal kuni kella 24.00-ni tingimusel, et nimetatud töö ei kahjusta töötaja tervist, ohutust, arengut, kõlblust ega takista osalemist õppetöös.
3. peatükk TÖÖAJA KORRALDUS JA ARVESTAMINE § 12. Tööajakorraldus
(1) Tööandja on kohustatud pidama kõigi töötajate tööaja arvestust. (2) Ajavahemik, mille jooksul täidetakse seaduse, muu õigusakti, töö- või kollektiivlepinguga määratud tööajanormi, lepitakse kokku töösisekorraeeskirjades või ametiasutuse sisekorraeeskirjas, kollektiiv- või töölepingus. (3) Kui tööajanormi täidetakse tööpäevast pikema ajavahemiku jooksul, kohaldatakse tööaja summeeritud arvestust. (4) Kui arvestusperioodiks on neljast kuust pikem ajavahemik, on tööandja kohustatud tööaja summeerimise tingimused kooskõlastama oma asukoha (elukoha) tööinspektoriga. (5) Tööaja summeeritud arvestuse korral on tööandja kohustatud koostama tööajakava kogu arvestusperioodi või vähemalt iga kalendrikuu kohta ning tegema selle töötajatele teatavaks hiljemalt viis päeva enne arvestusperioodi või kalendrikuu algust.
(1) Summeeritud tööaja arvestuse korral võib vahetus kesta kuni 12 tundi. (2) Summeeritud tööaja arvestuse korral võib igapäevane tööaeg kesta: 1) 13–14-aastastel või koolikohustuslikel töötajatel – kuni 5 tundi; 2) 15-aastastel töötajatel, kes ei ole koolikohustuslikud – kuni 7 tundi; 3) 16–17-aastastel töötajatel, kes ei ole koolikohustuslikud – kuni 8 tundi. (3) Tööandja asukoha (elukoha) tööinspektori nõusolekul võib kohaldada käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatust suurema töötundide arvuga vahetust kuni 24 tundi tingimusel, et töötajale antakse kompenseeriv puhkeaeg, järgmistele töötajatele: 1) valve- ja turvatöötajad; 2) tervishoiu- ja hoolekandetöötajad; 3) päästeteenistujad; 4) töötajad, kelle suhtes on selline võimalus ette nähtud kollektiivlepinguga.
4. peatükk PUHKEAEG § 16. Vaheaeg puhkamiseks ja einetamiseks
(1) Tööandja on kohustatud töötajale andma vaheaja puhkamiseks ja einetamiseks pärast neli tundi kestnud töötamist, kui kollektiivlepingus ei ole sätestatud teisiti. (2) Vaheaeg puhkamiseks ja einetamiseks kestab 30 minutist kuni 1 tunnini. (21) Katkematu tööprotsessi korral, kui töö toimub kolmes vahetuses, võib täisealisele töötajale puhkamiseks ja einetamiseks ettenähtud vaheaja kestus olla 20 minutit. (3) Puhkamiseks ja einetamiseks ettenähtud vaheajal on töötajal õigus tööandja territooriumilt lahkuda. Kollektiiv- või töölepingus võib teisiti kokku leppida juhul, kui tööandja territooriumil on tagatud tingimused toitlustamiseks ja puhkamiseks. (4) Töödel, kus töö iseloomu tõttu pole võimalik anda vaheaega puhkamiseks ja einetamiseks, luuakse töötajale võimalus einetada tööajal. Einetamise aeg arvatakse tööaja hulka.
(1) Isikule, kes kasvatab alla poolteiseaastast last, antakse peale üldise vaheaja puhkamiseks ja einetamiseks lisavaheaegu lapse toitmiseks. (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud lisavaheaeg antakse iga kolme tunni järel kestusega iga kord mitte alla 30 minuti. Kahe või enama kuni poolteiseaastase lapse toitmiseks antava vaheaja kestus peab olema vähemalt üks tund.
(3) Isiku soovil liidetakse lapse toitmiseks ettenähtud vaheajad puhkamise ning einetamise vaheajaga või lühendatakse tööpäeva vastava ajavahemiku võrra. (4) Vaheajad lapse toitmiseks arvatakse tööaja hulka ja nende eest säilitatakse keskmine palk riigieelarve vahenditest Sotsiaalministeeriumi eelarve kaudu sotsiaalministri kehtestatud korras .
Seaduse, muu õigusakti, kollektiivlepingu, vahetuste ajakava või töölepinguga võib tööpäeva või vahetuse jooksul lisaks käesoleva seaduse §des 16, 17 ja 18 kehtestatud vaheaegadele ette näha muid vaheaegu, mis arvatakse tööaja hulka.
(1) Tööpäevade ja töövahetuste vahelise puhkeaja kestus on vähemalt 11 järjestikust tundi. (2) Tööpäevade või töövahetuste vahelise puhkeaja kestus on: 1) 13–14-aastasel või koolikohustuslikul töötajal – vähemalt 18 järjestikust tundi; 2) 15-aastasel töötajal, kes ei ole koolikohustuslik – vähemalt 16 järjestikust tundi; 3) 16–17-aastasel töötajal, kes ei ole koolikohustuslik – vähemalt 15 järjestikust tundi. (3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatust võib teha erandeid tööaja summeeritud arvestuse korral kollektiivlepingu, seaduse või muu õigusaktiga.
(1) Töötajal on vähemalt kaks puhkepäeva nädalas. Üldised puhkepäevad on laupäev ja pühapäev. (11) Tsiviilõhusõiduki meeskonna liikmele antakse iganädalasi puhkepäevi kohapeal. Tsiviilõhusõiduki meeskonna liikme iganädalase puhkeaja hulka ei loeta valveaega. (2) Kui katkematu tööprotsessi või elanike teenindamise vajaduse tõttu laupäeval ja pühapäeval töötatakse, antakse puhkepäevad muudel üksteisele järgnevatel nädalapäevadel ja need nähakse ette kollektiiv- või töölepingu või vahetuste ajakavaga. (3) Tööaja summeeritud arvestuse korral on iganädalase puhkeaja kestus vähemalt 36 järjestikust tundi. (31) 13–14-aastase või koolikohustusliku töötaja iganädalase puhkeaja kestus tööaja summeeritud arvestuse korral on vähemalt 48 järjestikust tundi. (4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 sätestatust võib teha erandeid tööandja asukoha (elukoha) tööinspektori nõusolekul, kusjuures iganädalase puhkeaja kestus on vähemalt 24 tundi.
(1) Töötajat võib puhkepäeval tööle rakendada tema nõusolekul, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 2 ettenähtud juhul. (2) Töötaja on kohustatud tööandja korraldusel puhkepäeval tööle tulema ajutiste edasilükkamatute tööde tegemiseks vääramatust jõust tingitud vajaduse korral. (3) Puhkepäeval on keelatud tööle rakendada: 1) rasedat; 2) alaealist; 3) töötajat, kelle selline töölerakendamine on keelatud arsti otsusega. (4) Isikut, kes kasvatab alla 12-aastast või puudega last või hooldab täielikult töövõimetut isikut, võib käesoleva paragrahvi lõikes 2 ettenähtud juhul puhkepäeval tööle rakendada üksnes tema nõusolekul.
Puudega lapse ühel vanematest, eestkostjal või hooldajal, kellega on sõlmitud sotsiaalhoolekande seaduse § 15 alusel kirjalik perekonnas hooldamise leping, on õigus saada lapse kasvatamiseks üks lisapuhkepäev kuus, mille eest tasutakse keskmise palga alusel riigieelarve vahenditest Sotsiaalministeeriumi eelarve kaudu sotsiaalministri kehtestatud korras.
(1) Tööandja on kohustatud lubama doonoriks oleva töötaja töölt ära vere loovutamise ajaks. (2) Vere loovutamise aeg hõlmab järgmisi ajavahemikke: 1) doonori minek vere loovutamise kohta; 2) ettevalmistus vere loovutamiseks; 3) vere loovutamise protseduur; 4) vere loovutamise järgne puhkus vere loovutamise kohas; 5) töökohale naasmine.
5. peatükk SEADUSE RAKENDAMINE § 27. Riikliku järelevalve teostamine
(1) Riiklikku järelevalvet käesoleva seaduse ning selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuete täitmise üle teostab Tööinspektsioon. Riikliku järelevalve käigus läbiviidavale menetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse (RT I 2001, 58, 354) sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi. (2) Käesoleva seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuete rikkumise korral on tööinspektoril ja Tööinspektsiooni kohaliku asutuse juhatajal õigus teha ettekirjutus, milles märgitakse: 1) ettekirjutuse tegemise aeg ja koht; 2) ettekirjutuse koostaja ees- ja perekonnanimi, ametikoht ning asutuse nimetus ja aadress; 3) füüsilise isiku ees- ja perekonnanimi või juriidilise isiku nimetus, kellele ettekirjutus tehakse; 4) ettekirjutuse tegemise aluseks olevad asjaolud ja viide õiguslikule alusele; 5) ettekirjutuse resolutsioon, milles tuuakse välja kohustatud subjekti ettekirjutusest tulenevad kohustused ja nende täitmise tähtajad; 6) viide haldussunnivahendite kohaldamise võimalusele ettekirjutuses sisalduva kohustuse täitmata jätmise korral; 7) ettekirjutuse vaidlustamise kord ja tähtaeg; 8) ettekirjutuse koostaja allkiri. (3) Ettekirjutus koostatakse kahes eksemplaris, millest üks jääb ettekirjutuse koostajale ja teine kohustatud subjektile. Kui on vajadus informeerida ettekirjutusest kolmandat isikut, toimetatakse talle posti teel või elektrooniliselt kätte ettekirjutuse koostaja poolt kinnitatud ettekirjutuse ärakiri. (4) Ettekirjutus on tööandjale täitmiseks kohustuslik ning käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud järelevalveametnikul on õigus kontrollida ettekirjutuse täitmist märgitud tähtaja jooksul. (5) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud kohustuse täitmata jätmise korral võib tööinspektor ja Tööinspektsiooni kohaliku asutuse juhataja rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses (RT I 2001, 50, 283; 94, 580) sätestatud korras. (6) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud sunniraha ülemmäär on 10 000 krooni.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud otsuses märgitakse: 1) otsuse andmise või andmisest keeldumise aeg ja koht; 2) otsuse koostaja ees- ja perekonnanimi, ametikoht, asutuse nimetus; 3) otsuse andmise või andmisest keeldumise põhjus ja õiguslik alus; 4) otsuse andmisest keeldumise vaidlustamise kord ja tähtaeg; 5) otsuse koostaja allkiri.
(1) Vaie ettekirjutuse või otsuse peale esitatakse, vaadatakse läbi ja lahendatakse haldusmenetluse seaduses sätestatud korras, arvestades käesolevas seaduses ettenähtud erisusi. (2) Kui tööandja ei nõustu tööinspektori ettekirjutuse või otsusega, on tal õigus esitada vaie Tööinspektsiooni kohaliku asutuse juhatajale haldusakti teatavakstegemisest arvates kümne kalendripäeva jooksul. Kui ettekirjutuse või otsuse on teinud Tööinspektsiooni kohaliku asutuse juhataja, on tööandjal õigus esitada vaie Tööinspektsiooni peadirektorile haldusakti teatavakstegemise päevast arvates kümne kalendripäeva jooksul. (3) Vaide esitamine ei vabasta kohustusest ettekirjutust või otsust täita. Tööinspektsiooni kohaliku asutuse juhatajal või Tööinspektsiooni peadirektoril on õigus vaide esitaja taotlusel või oma algatusel peatada ettekirjutuse või otsuse täitmine kuni vaideotsuse tegemiseni.
(1) Käesolev seadus jõustub 2002. aasta 1. jaanuaril, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud säte. (2) Käesoleva seaduse § 31 jõustub 2003. aasta 1. septembrist järgmiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute suhtes: 1) lasteaed-algkooli, algkooli, põhikooli, gümnaasiumi (sealhulgas gümnaasiumi, mille juures on põhikooli klasse, ning põhikooli ja gümnaasiumi, mis tegutsevad ühe asutusena) klassiõpetaja, aineõpetaja, logopeed, eripedagoog, kasvataja ja ringijuht; 2) kutseõppeasutuse õpetaja; 3) huvialakooli õpetaja, treener-õpetaja, metoodik, klaverisaatja, kontsertmeister, ballettmeister, dirigent ja ringijuht. [RT I 2002, 56, 347 – jõust. 14. 07. 2002]