Laevade ohutusvarustusele esitatavad nõuded, ohutusvarustuse nõuetele vastavuse tõendamise ja märgistusega varustamise kord, vastavusmärgi vorm, ohutusvarustuse katsetamise ja laevale paigaldamise kord ning laeva ohutusvarustuse tunnistuse vorm ja selle väljastamise kord – Riigi Teataja
Laevade ohutusvarustusele esitatavad nõuded, ohutusvarustuse nõuetele vastavuse tõendamise ja märgistusega varustamise kord, vastavusmärgi vorm, ohutusvarustuse katsetamise ja laevale paigaldamise kord ning laeva ohutusvarustuse tunnistuse vorm ja selle väljastamise kord
Laevade ohutusvarustusele esitatavad nõuded, ohutusvarustuse nõuetele vastavuse tõendamise ja märgistusega varustamise kord, vastavusmärgi vorm, ohutusvarustuse katsetamise ja laevale paigaldamise kord ning laeva ohutusvarustuse tunnistuse vorm ja selle väljastamise kord - sisukord
§ 2 Reguleerimisala
2 NÕUDED LAEVADE VARUSTUSELE
3 VARUSTUSE NÕUETELE VASTAVUSE TÕENDAMINE
§ 4 Vastavushindamise protseduurid
§ 5 Varustuse märgistusega varustamine
§ 6 Tehniline dokumentatsioon
2 Tüübihindamine (moodul B)
§ 7 Tüübihindamine (moodul B)
§ 8 Teavitatud asutuse kohustused
§ 9 Tüübihindamissertifikaat
§ 10 Tüübihindamissertifikaadi muutmine
§ 11 Dokumentide hoidmine ja teavitamine
3 Tüübivastavus (moodul C)
§ 12 Tüübivastavus (moodul C)
§ 13 Tootja ülesanded
4 Tootmise kvaliteedi tagamine (moodul D)
§ 14 Tootmise kvaliteedi tagamine (moodul D)
§ 15 Kvaliteedisüsteemi heakskiitmine
§ 16 Teavitatud asutuse kohustused kvaliteedisüsteemi hindamisel
§ 17 Kvaliteedisüsteemi täitmine ja muutmine
§ 18 Kvaliteedisüsteemi järelevalve
§ 19 Dokumentide hoidmine ja teavitamine
5 Toote kvaliteedi tagamine (moodul E)
§ 20 Toote kvaliteedi tagamine (moodul E)
§ 21 Kvaliteedisüsteemi heakskiitmine
§ 22 Teavitatud asutuse kohustused kvaliteedisüsteemi hindamisel
§ 23 Kvaliteedisüsteemi täitmine ja muutmine
§ 24 Kvaliteedisüsteemi järelevalve
§ 25 Dokumentide hoidmine ja teavitamine
6 Toote vastavuse tõendamine (moodul F)
§ 26 Toote vastavuse tõendamine (moodul F)
§ 27 Hindamine iga toodet katsetades
§ 28 Statistiline meetod
7 Tooteühiku vastavuse tõendamine (moodul G)
§ 29 Tooteühiku vastavuse tõendamine (moodul G)
8 Täielik kvaliteedi tagamine (moodul H)
§ 30 Täielik kvaliteedi tagamine (moodul H)
§ 31 Kvaliteedisüsteemi heakskiitmine
§ 32 Teavitatud asutuse kohustused kvaliteedisüsteemi hindamisel
§ 33 Kvaliteedisüsteemi täitmine ja muutmine
§ 34 Kvaliteedisüsteemi järelevalve
§ 35 Dokumentide hoidmine ja teavitamine
§ 36 Projekti hindamine
4 TUNNISTUSTE VÄLJASTAMINE
§ 37 Meresõiduohutust tõendavad tunnistused ja veesõiduki raadioluba
§ 38 Laeva ohutusvarustuse tunnistus
RT I, 15.03.2013, 11
Laevade ohutusvarustusele esitatavad nõuded, ohutusvarustuse nõuetele vastavuse tõendamise ja märgistusega varustamise kord, vastavusmärgi vorm, ohutusvarustuse katsetamise ja laevale paigaldamise kord ning laeva ohutusvarustuse tunnistuse vorm ja selle väljastamise kord1
Vastu võetud 28.09.2004 nr 183
RTL 2004, 130, 2017
jõustumine 08.10.2004
19.03.2009 RTL 2009, 29, 373 29.03.2009
02.07.2009 RTL 2009, 56, 818 16.07.2009
05.01.2012 RT I, 11.01.2012, 1 14.01.2012
12.03.2013 RT I, 15.03.2013, 9 30.11.2013
Määrus kehtestatakse «Meresõiduohutuse seaduse» § 191 lõike 3 alusel.
Käesoleva määruse eesmärk on meresõiduohutuse tõstmine ja merekeskkonna saastumise vältimine kvaliteetse ohutusvarustuse (edaspidi varustus) kasutamise kaudu laevadel vastavalt rahvusvahelistele konventsioonidele ning Euroopa Ühenduse (edaspidi ühendus ) ja Eesti õigusaktidele.
§ 2. Reguleerimisala
(1) Käesolevat määrust kohaldatakse Eesti laevaregistrisse kantud või kantava laeva varustuse suhtes tulenevalt rahvusvaheliste konventsioonide nõuetest.
[RTL 2009, 29, 373 - jõust. 29.03.2009]
(2) Käesolevat määrust ei kohaldata varustuse suhtes, mis on laevale paigaldatud kooskõlas rahvusvaheliste konventsioonide nõuetega enne käesoleva määruse jõustumist.
(3) Kui käesoleva määruse kohaldamisalasse jäävale varustusele kehtestab nõudeid ka mõni teine õigusakt, kohaldatakse sellise varustuse osas ka teises õigusaktis sätestatud nõudeid.
(4) Käesolevas määruses kasutatakse «Toote nõuetele vastavuse tõendamise seaduses» kasutatud mõisteid käesolevast määrusest tulenevate erisustega.
(5) Käesoleva määruse tähenduses on:
1) vastavushindamise protseduurid – käesoleva määruse §-s 4 ja 3. peatüki jagudes 2-8 sätestatud menetlused;
2) varustus – Nõukogu direktiivi 96/98EÜ, laevavarustuse kohta (ELT L 46, 17.2.1997, lk 25-56) lisas A loetletud ning vastavalt rahvusvahelistele ja Eesti õigusaktidele laevale paigaldatud kohustuslik või mittekohustuslik Veeteede Ameti või volitatud klassifikatsiooniühingu heakskiidetud varustus;
3) raadioseadmed – 1974. aasta «Rahvusvahelise konventsiooni inimelude ohutusest merel», koos kehtivate protokollide ja hilisemate muudatustega (edaspidi SOLAS konventsioon ), IV peatükis nõutav varustus ning nimetatud konventsiooni III peatüki reeglis 6.2.1 nõutavad päästevahendite kahepoolse (saatja/vastuvõtja) VHF raadiotelefoniside seadmed;
4) rahvusvahelised konventsioonid :
– 1966. aasta rahvusvaheline laadungimärgi konventsioon;
– laevakokkupõrgete vältimise 1972. aasta rahvusvahelise eeskirja kehtestamise konventsioon (edaspidi COLREG konventsioon);
– 1973. aasta rahvusvaheline konventsioon merereostuse vältimiseks laevadelt (edaspidi MARPOL konventsioon);
– SOLAS konventsioon;
ning nimetatud konventsioonide kehtivad protokollid ja hilisemad muudatused;
5) rahvusvahelised õigusaktid – asjakohased rahvusvahelised konventsioonid, Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) resolutsioonid ja ringkirjad ning rahvusvahelised katsestandardid;
6) vastavusmärk – käesoleva määruse §-s 5 nimetatud ja käesoleva määruse lisas 3 toodud vormi kohane tähis;
7) katsestandardid – kehtivad standardid, mille on kehtestanud:
– Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (edaspidi IMO);
– Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon (ISO);
– Rahvusvaheline Elektrotehnikakomisjon (edaspidi IEC);
– Euroopa Standardikomitee (CEN);
– Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee (CENELEC);
– Euroopa Telekommunikatsiooni Standardiinstituut (edaspidi ETSI); või
– Eesti Standardiorganisatsioon (EVS);ning mis on asjakohaste rahvusvaheliste konventsioonide ning IMO resolutsioonide ja ringkirjade kohaselt koostatud katsetusmeetodite ja -tulemuste määratlemiseks Nõukogu direktiivi 96/98EÜ lisas A toodud kujul;
8) tüübikinnitus – menetlus valmistatud varustuse hindamiseks sobivate katsestandardite põhjal ja vastava tunnistuse väljastamine.
2. peatükk NÕUDED LAEVADE VARUSTUSELE
(1) Nõukogu direktiivi 96/98EÜ lisas A loetletud varustus, mis paigaldatakse laevale pärast käesoleva määruse jõustumist, peab vastama nimetatud lisas viidatud rahvusvaheliste õigusaktide nõuetele.
(2) Varustuse vastavust sellele kohaldatavate asjakohaste rahvusvaheliste konventsioonide ja IMO resolutsioonide ning ringkirjade nõuetele tõendatakse üksnes Nõukogu direktiivi 96/98EÜ lisas A nimetatud katsestandardite ja vastavushindamise protseduuride kohaselt. Nõukogu direktiivi 96/98EÜ lisas A loetletud varustuse puhul, mille juures on antud nii IEC kui ka ETSI katsestandardid, võib tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja valida, millist standardit kasutada.
3. peatükk VARUSTUSE NÕUETELE VASTAVUSE TÕENDAMINE
§ 4. Vastavushindamise protseduurid
(1) Laevade varustusele kohaldatakse järgmisi käesoleva peatüki jagudes 2–8 kirjeldatud vastavushindamise protseduure:
1) tüübihindamine (moodul B) ning enne varustuse turule laskmist tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja poolt Nõukogu direktiivi 96/98EÜ lisas A toodud võimaluste vahel tehtud valikul kas tüübivastavus (moodul C), tootmise kvaliteedi tagamine (moodul D), toote kvaliteedi tagamine (moodul E) või toote vastavuse tõendamine (moodul F);
2) tooteühiku vastavuse tõendamine (moodul G) juhul, kui varustust toodetakse ühekaupa või väikestes kogustes ja mitte seeriaviisiliselt või massiliselt; või
3) täielik kvaliteedi tagamine (moodul H).
(2) Vastavusdeklaratsioon koostatakse kirjalikult ja see peab sisaldama käesoleva peatüki jagudes 2–8 nimetatud teavet.
§ 5. Varustuse märgistusega varustamine
(1) Nõukogu direktiivi 96/98EÜ lisas A loetletud varustusele, mis vastab asjakohaste rahvusvaheliste õigusaktide nõuetele ja on toodetud käesoleva peatüki jagudes 2–8 sätestatud vastavushindamise protseduuride kohaselt, kinnitab käesoleva määruse lisas 3 toodud vormi kohase vastavusmärgi tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja.
(2) Vastavusmärgi järel näidatakse ära vastavust hinnanud teavitatud asutuse tunnusnumber, kui nimetatud asutus on osalenud tootmisjärelevalves, ja vastavusmärgi kinnitamise aasta vähemalt kaks viimast numbrit. Teavitatud asutuse tunnusnumbri kinnitab varustusele asutus ise või tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja.
(3) Vastavusmärk kinnitatakse varustusele või varustusele kinnitatud andmeplaadile nii, et see oleks nähtav, loetav ja kustutamatu varustuse kogu eeldatava kasutusea vältel. Kui see ei ole varustuse laadi tõttu võimalik või õigustatud, kinnitatakse vastavusmärk toote pakendile, sildile või teabelehele. Vastavusmärk kinnitatakse varustusele tootmise lõppjärgus.
(4) Varustusele ei tohi kinnitada ühtki märki ega tähist, mis võivad olla vastavusmärgi tähenduse või kuju suhtes eksitavad.
(5) Vastavusmärgi vähendamisel või suurendamisel tuleb kinni pidada käesoleva määruse lisas 3 toodud vormi proportsioonidest.
(6) Vastavusmärgi eri osad peavad olema ühekõrgused, vähemalt 5 mm. Väikesemõõtmeliste seadmete puhul võivad märgi eri osade kõrgused olla väiksemad.
§ 6. Tehniline dokumentatsioon
(1) Käesoleva peatüki jagudes 2–8 nimetatud tehniline dokumentatsioon peab sisaldama kõiki asjakohaseid andmeid ja meetmeid, mida tootja on kasutanud tagamaks varustuse vastavust sellele esitatavatele asjakohastele nõuetele.
(2) Tehniline dokumentatsioon peab võimaldama toote projekteerimisest, valmistamisest ja tööpõhimõtetest arusaamist ning toote vastavuse hindamist käesoleva määruse ja kohaldatavate rahvusvaheliste õigusaktide asjakohastele nõuetele.
(3) Tehniline dokumentatsioon peab hindamiseks vajalikus ulatuses sisaldama:
1) tüübikirjeldust;
2) toote osade, koostete, siduste ja muu sellise projekteerimis-, valmistamis- ja detailjooniseid ning skeeme;
3) jooniste ja skeemide ning toote tööpõhimõtete mõistmiseks vajalikke kirjeldusi ja selgitusi;
4) projekteerimisarvutuste ja läbiviidud erapooletute uuringute tulemusi;
5) erapooletute katsetuste protokolle;
6) paigaldus-, kasutus- ja hooldusjuhendeid.
(4) Vajaduse korral peab tehniline dokumentatsioon sisaldama järgmist:
1) seadmes sisalduvat varustust käsitlevad tõendid;
2) seadme tootmis-, kontrolli- ja järelevalvemenetlusi käsitlevad tõendid ja tunnistused;
3) kõik muud dokumendid, mis võimaldavad teavitatud asutusel toote paremat hindamist.
2. jagu Tüübihindamine (moodul B)
§ 7. Tüübihindamine (moodul B)
(1) Tüübihindamine on menetlus, mille kaudu teavitatud asutus hindab ja tõendab, et toodangu näidis vastab käesoleva määruse ja kohaldatavate rahvusvaheliste õigusaktide nõuetele.
(2) Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja esitab ainult ühele teavitatud asutusele taotluse tüübihindamise teostamiseks. Nimetatud taotlus peab sisaldama:
1) tootja nime ja aadressi ning juhul, kui taotluse on esitanud volitatud esindaja, siis ka tema nime ja aadressi;
2) kirjalikku kinnitust selle kohta, et samasugust taotlust ei ole samal ajal esitatud mõnele teisele teavitatud asutusele;
3) käesoleva määruse §-s 6 sätestatud tehnilist dokumentatsiooni.
(3) Taotluse esitaja peab andma teavitatud asutusele kavandatava toodangu näidise (edaspidi tüüp). Kui katsetuste tegemine eeldab rohkem näidiseid, võib teavitatud asutus nõuda täiendavaid näidiseid.
(4) Tüüp võib esindada mitmeid toote versioone, niivõrd kui erinevused ei mõjuta ohutuse taset ja teisi toote tööpõhimõtteid.
§ 8. Teavitatud asutuse kohustused
Teavitatud asutus on kohustatud:
1) hindama tehnilist dokumentatsiooni ja kontrollima, kas tüüp on valmistatud sellega kooskõlas, samuti tegema kindlaks osad, mis on projekteeritud harmoneeritud standardite kohaselt, ning osad, mille projekteerimisel ei ole järgitud harmoneeritud standardeid;
2) juhul, kui ei ole rakendatud harmoneeritud standardeid, tegema või laskma teha vajalikud kontrollimised ja katsed kontrollimaks, kas rakendatud meetmed tagavad käesoleva määruse ja kohaldatavate rahvusvaheliste õigusaktide nõuetele vastavuse;
3) juhul, kui on rakendatud harmoneeritud standardeid, tegema või laskma teha vajalikud kontrollimised ja katsed kontrollimaks, kas standardeid on õigesti rakendatud;
4) leppima tootjaga kokku koha, kus vajalikud katsed ja hindamine tehakse.
§ 9. Tüübihindamissertifikaat
(1) Kui tüüp vastab käesoleva määruse ja kohaldatavate rahvusvaheliste õigusaktide nõuetele, väljastab teavitatud asutus taotlejale tüübihindamissertifikaadi.
(2) Tüübihindamissertifikaat peab sisaldama tootja nime ja aadressi, andmeid varustuse kohta, kontrollimiste ja katsete järeldusi, sertifikaadi kehtivuse tingimusi ja tüübi identifitseerimiseks vajalikke andmeid.
(3) Tüübihindamissertifikaadile tuleb lisada asjakohased osad tehnilisest dokumentatsioonist ning selle koopiat säilitab teavitatud asutus.
(4) Kui teavitatud asutus keeldub tootjale tüübihindamissertifikaadi väljastamisest, peab ta seda põhjendama. Kui tootja taotleb uuesti tüübikinnitust varustusele, mille kohta on keeldutud tüübihindamissertifikaadi väljastamisest, peab teavitatud asutusele esitatav taotlus sisaldama muuhulgas esialgseid katseprotokolle, varasema keeldumise põhjendust ja andmeid varustuses tehtud muudatuste kohta.
§ 10. Tüübihindamissertifikaadi muutmine
Tüübihindamist taotlenud isik teatab teavitatud asutusele, kes säilitab tüübihindamissertifikaati puudutavat tehnilist dokumentatsiooni, kõigist heakskiidetud tüübile tehtud muudatustest. Kui need muudatused võivad mõjutada toote vastavust käesoleva määruse nõuetele või ettenähtud kasutustingimusi, siis tuleb neile muudatustele saada eelnev heakskiit. Heakskiit antakse täiendusena esialgsele tüübihindamissertifikaadile.
§ 11. Dokumentide hoidmine ja teavitamine
(1) Teavitatud asutus peab taotluse korral informeerima laeva lipuriigi mereadministratsiooni ja teisi teavitatud asutusi tüübihindamissertifikaatide ja nende täienduste heakskiitude väljastamisest ning väljastamisest keeldumisest.
(2) Teistel teavitatud asutustel on õigus saada koopiaid tüübihindamissertifikaatidest ja nende täienduste heakskiitudest. Tüübihindamissertifikaadi lisad peavad olema teistele teavitatud asutustele kättesaadavad.
(3) Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja peab koos tehnilise dokumentatsiooniga säilitama tüübihindamissertifikaadi ja nende täienduste koopiaid vähemalt kümme aastat viimase toote valmistamisest arvates.
3. jagu Tüübivastavus (moodul C)
§ 12. Tüübivastavus (moodul C)
Tüübivastavus on menetlus, mille käigus tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja hindab ja kinnitab, et antud toode vastab tüübihindamissertifikaadis kirjeldatud tüübile ning käesoleva määruse ja kohaldatavate rahvusvaheliste õigusaktide nõuetele.
§ 13. Tootja ülesanded
(1) Tootja peab rakendama kõik vajalikud meetmed kindlustamaks, et valmistamisprotsess tagab toote vastavuse tüübihindamissertifikaadis kirjeldatud tüübile ning käesoleva määruse ja kohaldatavate rahvusvaheliste õigusaktide nõuetele.
(2) Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja kinnitab igale tootele vastavusmärgi ja koostab vastavusdeklaratsiooni.
(3) Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja peab vastavusdeklaratsiooni koopiat säilitama vähemalt kümme aastat viimase toote valmistamisest arvates.
4. jagu Tootmise kvaliteedi tagamine (moodul D)
§ 14. Tootmise kvaliteedi tagamine (moodul D)
(1) Tootmise kvaliteedi tagamine on menetlus, mille käigus käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud nõuet arvestav tootja hindab ja tõendab, et toode vastab tüübihindamissertifikaadis kirjeldatud tüübile ning käesoleva määruse ja kohaldatavate rahvusvaheliste õigusaktide nõuetele.
(2) Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja koostab vastavusdeklaratsiooni ja kinnitab igale tootele vastavusmärgi. Vastavusmärgile peab lisama käesoleva määruse § 18 kohast kvaliteedisüsteemi järelevalvet teostava teavitatud asutuse tunnusnumbri.
(3) Tootja peab toimima käesoleva määruse § 15 kohaselt heakskiidetud kvaliteedisüsteemi kohaselt nii toote valmistamisel, lõppkontrollil kui katsetamistel ja alluma käesoleva määruse §-s 18 sätestatud teavitatud asutuse poolsele järelevalvele.
§ 15. Kvaliteedisüsteemi heakskiitmine
(1) Tootja esitab teavitatud asutusele taotluse kvaliteedisüsteemi heakskiitmiseks.
(2) Taotlus peab sisaldama:
1) kõik vajalikud andmed kavandatava toote kohta;
2) kvaliteedisüsteemi puudutava dokumentatsiooni;
3) heakskiidetud tüübi tehnilise dokumentatsiooni ja koopia tüübihindamissertifikaadist.
(3) Kvaliteedisüsteem peab tagama toote vastavuse tüübihindamissertifikaadis kirjeldatud tüübile ning käesoleva määruse ja kohaldatavate rahvusvaheliste õigusaktide nõuetele.
(4) Kõik tootja poolt kasutatud elemendid, nõuded ja korraldused peavad olema dokumenteeritud, süstematiseeritud ja järjekorras, kirjalikult kantud juhenditesse, protseduuridesse ja instruktsioonidesse.
(5) Kvaliteedisüsteemi dokumentatsioon peab võimaldama kvaliteedi programmidest, plaanidest, käsiraamatutest ja dokumentidest ühetaolist arusaamist.
(6) Kvaliteedisüsteemi dokumentatsioon peab sisaldama üksikasjalist ja adekvaatset kirjeldust:
1) kvaliteedi eesmärkidest ja organisatsioonilisest struktuurist, vastutusest ja juhtimisest seoses toote kvaliteediga;
2) tootmise, kvaliteedi kontrolli ja kvaliteedi tagamise tehnikast, protsessidest ja süstemaatilistest toimingutest, milliseid tuleb kasutada;
3) enne tootmist, tootmises ja pärast tootmist tehtavatest katsetest ja testidest, samuti sagedusest, millega neid tuleb teostada;
4) kvaliteedi dokumendid nagu kontrollimiste aruanded, katsete, taatlemiste ja personali kvalifikatsiooni puudutavad andmed jne;
5) määratud järelevalve teostamisest toote kvaliteedi üle ja kvaliteedisüsteemi efektiivsest toimimisest.
§ 16. Teavitatud asutuse kohustused kvaliteedisüsteemi hindamisel
(1) Teavitatud asutus hindab kvaliteedisüsteemi ja teeb kindlaks, kas see vastab käesoleva määruse §-s 15 sätestatud nõuetele. Kui kvaliteedisüsteemiga kohaldatakse asjakohaseid harmoneeritud standardeid, eeldatakse, et see vastab käesoleva määruse §-s 15 sätestatud nõuetele.
(2) Hindamist teostavas töögrupis peab olema vähemalt üks liige, kellel on kogemusi vastava tootmistehnoloogiaga.
(3) Hindamismenetlusse peab kuuluma kontrollkäik tootmiskohtadesse.
(4) Hindamise tulemused teatatakse tootjale. Teates peab sisalduma hindamise tulemuste kokkuvõte ja motiveeritud hinnang.
§ 17. Kvaliteedisüsteemi täitmine ja muutmine
(1) Tootja täidab heakskiidetud kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi ja hoiab kvaliteedisüsteemi nõuetekohase ja tõhusana.
(2) Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja teatab kvaliteedisüsteemi heakskiitnud teavitatud asutusele kõigist planeeritavatest kvaliteedisüsteemi muudatustest.
(3) Teavitatud asutus hindab planeeritavaid muudatusi ja otsustab, kas muudetud kvaliteedisüsteem vastab käesoleva määruse §-s 15 sätestatud nõuetele või on vajalik korraldada uus hindamine. Teavitatud asutus esitab selle kohta tootjale teate, milles peab sisalduma hinnangu põhjendus ja järeldusotsus.
§ 18. Kvaliteedisüsteemi järelevalve
(1) Kvaliteedisüsteemi järelevalve eesmärk on tagada, et tootja täidab heakskiidetud kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi nõuetekohaselt.
(2) Tootja peab võimaldama teavitatud asutusele järelevalve eesmärgil juurdepääsu valmistamis-, kontrolli-, katsetus- ja ladustamiskohtadele. Samuti peab tootja varustama teavitatud asutuse kogu vajaliku informatsiooniga, eriti järgmisega:
1) kvaliteedisüsteemi puudutav dokumentatsioon;
2) kvaliteedi dokumendid nagu kontrollimiste aruanded, katsete, taatlemiste ja personali kvalifikatsiooni puudutavad andmed.
(3) Tagamaks, et tootja säilitab ja rakendab heakskiidetud kvaliteedisüsteemi, peab teavitatud asutus kvaliteedisüsteemi perioodiliselt kontrollima. Pärast kontrolli esitab teavitatud asutus tootjale sellekohase aruande.
(4) Teavitatud asutus võib tootjat erakorraliselt kontrollida. Selliste kontrollimiste käigus võib teavitatud asutus vajaduse korral teha või lasta teha katseid, et teha kindlaks kvaliteedisüsteemi korrektset toimimist. Teavitatud asutus esitab pärast erakorralist kontrollimist tootjale kontrolli aruande ja kui tehti katseid, siis ka katsete protokollid.
§ 19. Dokumentide hoidmine ja teavitamine
(1) Tootja peab vähemalt kümme aastat viimase toote valmistamisest arvates säilitama järgmised dokumendid:
1) kvaliteedisüsteemi puudutavad dokumendid;
2) kvaliteedisüsteemi tehtud muudatusi puudutavad dokumendid;
3) teavitatud asutuse otsused, teated ja aruanded.
(2) Teavitatud asutus annab taotluse korral laeva lipuriigi mereadministratsioonile ja teistele teavitatud asutustele asjakohast teavet kvaliteedisüsteemide heakskiitmise ja nende tühistamise kohta.
5. jagu Toote kvaliteedi tagamine (moodul E)
§ 20. Toote kvaliteedi tagamine (moodul E)
(1) Toote kvaliteedi tagamine on menetlus, mille käigus käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud nõuet arvestav tootja hindab ja tõendab, et toode vastab tüübihindamissertifikaadis kirjeldatud tüübile ning käesoleva määruse ja kohaldatavate rahvusvaheliste õigusaktide nõuetele.
(2) Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja koostab vastavusdeklaratsiooni ja kinnitab igale tootele vastavusmärgi. Vastavusmärgile peab lisama käesoleva määruse § 24 kohast kvaliteedisüsteemi järelevalvet teostava teavitatud asutuse tunnusnumbri.
(3) Tootja peab toimima käesoleva määruse § 21 kohaselt heakskiidetud kvaliteedisüsteemi kohaselt toote lõppkontrollil kui katsetamistel ja alluma käesoleva määruse §-s 24 sätestatud teavitatud asutuse poolsele järelevalvele.
§ 21. Kvaliteedisüsteemi heakskiitmine
(3) Kvaliteedisüsteemi kohaselt tuleb iga toodet kontrollida ja katsetada, et tagada toote vastavus käesoleva määruse ja kohaldatavate rahvusvaheliste õigusaktide nõuetele.
2) pärast tootmist tehtavatest katsetest ja testidest;
3) kvaliteedisüsteemi efektiivse toimimise kontrollimise vahenditest;
4) kvaliteedi dokumendid nagu kontrollimiste aruanded, katsete, taatlemiste ja personali kvalifikatsiooni puudutavad andmed jne.
§ 22. Teavitatud asutuse kohustused kvaliteedisüsteemi hindamisel
(1) Teavitatud asutus hindab kvaliteedisüsteemi ja teeb kindlaks, kas see vastab käesoleva määruse §-s 21 sätestatud nõuetele. Kui kvaliteedisüsteemiga kohaldatakse asjakohaseid harmoneeritud standardeid, eeldatakse, et see vastab käesoleva määruse §-s 21 sätestatud nõuetele.
§ 23. Kvaliteedisüsteemi täitmine ja muutmine
(3) Teavitatud asutus hindab planeeritavaid muudatusi ja otsustab, kas muudetud kvaliteedisüsteem vastab käesoleva määruse §-s 21 sätestatud nõuetele või on vajalik korraldada uus hindamine. Teavitatud asutus esitab selle kohta tootjale teate, milles peab sisalduma hinnangu põhjendus ja järeldusotsus.
§ 24. Kvaliteedisüsteemi järelevalve
(2) Tootja peab võimaldama teavitatud asutusele järelevalve eesmärgil juurdepääsu kontrolli-, katsetus- ja ladustamiskohtadele. Samuti peab tootja varustama teavitatud asutuse kogu vajaliku informatsiooniga, eriti järgmisega:
2) tehniline dokumentatsioon;
3) kvaliteedi dokumendid nagu kontrollimiste aruanded, katsete, taatlemiste ja personali kvalifikatsiooni puudutavad andmed.
§ 25. Dokumentide hoidmine ja teavitamine
6. jagu Toote vastavuse tõendamine (moodul F)
§ 26. Toote vastavuse tõendamine (moodul F)
(1) Toote vastavuse tõendamine on menetlus, mille käigus tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja kontrollib ja kinnitab, et tooted, mille suhtes kohaldatakse käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatut, vastavad tüübihindamissertifikaadis kirjeldatud tüübile ning käesoleva määruse ja kohaldatavate rahvusvaheliste õigusaktide asjakohastele nõuetele.
(2) Tootja peab rakendama kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tootmisprotsess tagab toote vastavuse tüübihindamissertifikaadis kirjeldatud tüübile ning käesoleva määruse ja kohaldatavate rahvusvaheliste õigusaktide asjakohastele nõuetele.
(3) Tootja peab kinnitama igale tootele vastavusmärgi ja koostama vastavusdeklaratsiooni.
(4) Kontrollimaks toote vastavust rahvusvaheliste õigusaktide nõuetele, teeb teavitatud asutus asjakohased kontrollid ja katsed tootja valikul kas käesoleva määruse § 27 kohaselt kontrollides ja katsetades iga toodet või kasutades käesoleva määruse §-s 28 sätestatud statistilist meetodit.
(5) Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja säilitab vastavusdeklaratsiooni koopiat vähemalt kümme aastat viimase toote valmimisest arvates.
§ 27. Hindamine iga toodet katsetades
(1) Tõendamaks, et toode vastab tüübihindamissertifikaadis kirjeldatud tüübile ning käesoleva määruse ja kohaldatavate rahvusvaheliste õigusaktide nõuetele, tuleb iga toodet eraldi hinnata ja teha asjakohased katsed.
(2) Teavitatud asutus kinnitab või laseb kinnitada igale heakskiidetud tootele oma tunnusnumbri ja koostab teostatud katsete kohta kirjaliku vastavussertifikaadi.
(3) Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja peab laeva lipuriigi mereadministratsiooni nõudmisel esitama teavitatud asutuse vastavussertifikaadi.
§ 28. Statistiline meetod
(1) Tootja esitab tooted homogeensete partiidena ja võtab tarvitusele vajalikud meetmed tagamaks tootmisprotsessiga iga toote homogeensuse.
(2) Kõik tooted tuleb esitada tõendamiseks homogeensete partiidena. Igast partiist võetakse juhuslik näidis. Näidist hinnatakse eraldi ja sellega tehakse asjakohased katsed. Hinnangu ja katsetulemuste baasil tehakse kindlaks, kas toodangu partii vastab käesoleva määruse ja kohaldatavate rahvusvaheliste õigusaktide nõuetele.
(3) Nõuetele vastavaks tunnistatud partiide puhul laseb teavitatud asutus kinnitada või kinnitab igale tootele oma tunnusnumbri ja koostab teostatud katsete kohta kirjaliku vastavussertifikaadi. Kõiki partiisse kuuluvad tooted võib turule lasta, välja arvatud need näidised, mis ei vastanud nõuetele.
(4) Nõuetele mittevastavaks tunnistatud partiide puhul rakendab teavitatud asutus või turujärelevalveasutus vajalikke meetmeid takistamaks selle partii turule laskmist. Kui partiisid tunnistatakse mittevastavaks sageli, võib teavitatud asutus peatada statistilise tõendamise.
(5) Tootja võib teavitatud asutuse nõusolekul kinnitada tootmisprotsessi käigus tootele teavitatud asutuse tunnusnumbri.
(6) Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja peab laeva lipuriigi mereadministratsiooni nõudmisel esitama teavitatud asutuse vastavussertifikaadi.
7. jagu Tooteühiku vastavuse tõendamine (moodul G)
§ 29. Tooteühiku vastavuse tõendamine (moodul G)
(1) Tooteühiku vastavuse tõendamine on menetlus, mille käigus tootja tagab ja kinnitab, et toode, mille kohta on väljastatud käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud vastavussertifikaat, vastab käesoleva määruse ja kohaldatavate rahvusvaheliste õigusaktide nõuetele.
(2) Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja kinnitab tootele vastavusmärgi ja koostab vastavusdeklaratsiooni.
(3) Toote nõuetele vastavuse kindlakstegemiseks hindab teavitatud asutus toodet ja teostab vajalikud katsed.
(4) Teavitatud asutus kinnitab või laseb kinnitada heakskiidetud tootele oma tunnusnumbri ja koostab teostatud katsete kohta vastavussertifikaadi.
(5) Tehnilise dokumentatsiooni eesmärk on võimaldada hinnata toote vastavust käesoleva määruse ja kohaldatavate rahvusvaheliste õigusaktide nõuetele ning aru saada toote projekteerimisest, valmistamisest ja tööpõhimõttest.
8. jagu Täielik kvaliteedi tagamine (moodul H)
§ 30. Täielik kvaliteedi tagamine (moodul H)
(1) Täielik kvaliteedi tagamine on menetlus, mille käigus käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud nõuet arvestav tootja hindab ja tõendab, et toode vastab käesoleva määruse ja kohaldatavate rahvusvaheliste õigusaktide nõuetele.
(2) Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja koostab vastavusdeklaratsiooni ja kinnitab igale tootele vastavusmärgi. Vastavusmärgile peab lisama käesoleva määruse § 34 kohast kvaliteedisüsteemi järelevalvet teostava teavitatud asutuse tunnusnumbri.
(3) Tootja peab toimima käesoleva määruse § 31 kohaselt heakskiidetud kvaliteedisüsteemi kohaselt nii toote projekteerimisel, valmistamisel, lõppkontrollil kui katsetamistel ja alluma käesoleva määruse §-s 34 sätestatud teavitatud asutuse poolsele järelevalvele.
§ 31. Kvaliteedisüsteemi heakskiitmine
2) kvaliteedisüsteemi puudutava dokumentatsiooni.
(3) Kvaliteedisüsteem peab tagama toote vastavuse käesoleva määruse ja kohaldatavate rahvusvaheliste õigusaktide nõuetele.
2) tehniliste jooniste spetsifikatsioonidest, sealhulgas rakendatud standarditest, mis tagavad toote vastavuse käesoleva määruse ja kohaldatavate rahvusvaheliste õigusaktide nõuetele;
3) toote projekteerimisel kasutatavatest kontrollimistoimingutest ja süstemaatilistest toimingutest, olenevalt projekteerimise kategooriast;
4) kasutatavatest tootmise, kvaliteedi kontrolli ja kvaliteedi tagamise tehnikatest, protsessidest ja süstemaatilistest toimingutest;
5) enne tootmist, tootmise jooksul ja pärast tootmist tehtavatest katsetest ja testidest, samuti sagedusest, millega neid tuleb teostada;
6) kvaliteedi dokumendid nagu kontrollimiste aruanded, katsete, taatlemiste ja personali kvalifikatsiooni puudutavad andmed jne;
7) nõutava projekteerimise ja toote kvaliteedi tagamise vahenditest ja kvaliteedisüsteemi efektiivsest toimimisest.
§ 32. Teavitatud asutuse kohustused kvaliteedisüsteemi hindamisel
(1) Teavitatud asutus hindab kvaliteedisüsteemi ja teeb kindlaks, kas see vastab käesoleva määruse §-s 31 sätestatud nõuetele. Kui kvaliteedisüsteemiga kohaldatakse asjakohaseid harmoneeritud standardeid, eeldatakse, et see vastab käesoleva määruse §-s 31 sätestatud nõuetele.
§ 33. Kvaliteedisüsteemi täitmine ja muutmine
(3) Teavitatud asutus hindab planeeritavaid muudatusi ja otsustab, kas muudetud kvaliteedisüsteem vastab käesoleva määruse §-s 31 sätestatud nõuetele või on vajalik korraldada uus hindamine. Teavitatud asutus esitab selle kohta tootjale teate, milles peab sisalduma hinnangu põhjendus ja järeldusotsus.
§ 34. Kvaliteedisüsteemi järelevalve
(2) Tootja peab võimaldama teavitatud asutusele järelevalve eesmärgil juurdepääsu projekteerimis-, valmistamis-, kontrolli-, katsetus- ja ladustamiskohtadele. Samuti peab tootja varustama teavitatud asutuse kogu vajaliku informatsiooniga, eriti järgmisega:
2) projekteerimise kvaliteeti tõendavad dokumendid nagu analüüside, arvestuste, katsete tulemused jne;
3) toote valmistamise kvaliteeti tõendavad dokumendid nagu kontrollimiste aruanded, katsete, taatlemiste ja personali kvalifikatsiooni puudutavad andmed.
§ 35. Dokumentide hoidmine ja teavitamine
§ 36. Projekti hindamine
(1) Tootja esitab projekti hindamiseks taotluse teavitatud asutusele.
(2) Taotlus peab võimaldama aru saada toote projekteerimisest, valmistamisest ja tööpõhimõttest ning hinnata vastavust käesoleva määruse ja kohaldatavate rahvusvaheliste õigusaktide nõuetele.
(3) Taotlus peab sisaldama:
1) tehnilise projekti spetsifikatsioone, sealhulgas rakendatud standardeid;
2) vajalikke andmeid standardite sobivuse kohta, eriti juhul, kui Nõukogu direktiivi 96/98EÜ lisas A viidatud standardeid ei ole täielikult kohaldatud. Viidatud andmed peavad hõlmama tootja poolt asjakohases laboris tehtud katsete tulemusi.
(4) Teavitatud asutus vaatab taotluse läbi ja väljastab taotlejale projektihindamise sertifikaadi juhul, kui projekt vastab käesoleva määruse ja kohaldatavate rahvusvaheliste õigusaktide nõuetele. Sertifikaat peab sisaldama hindamistulemusi, kehtivuse tingimusi, heakskiidetud projekti andmeid ning vajadusel toote tööpõhimõtete kirjeldust.
(5) Taotleja peab teatama projektihindamise sertifikaadi väljastanud teavitatud asutusele kõikidest muudatusest heakskiidetud projektis. Kui heakskiidetud projekti muudatused võivad mõjutada vastavust käesoleva määruse ja kohaldatavate rahvusvaheliste õigusaktide nõuetele või toote ettenähtud kasutustingimusi, peavad muudatused saama projektihindamise sertifikaadi väljastanud teavitatud asutuselt täiendava heakskiidu, mis vormistatakse projektihindamise sertifikaadi lisana.
(6) Teavitatud asutused annavad taotluse korral laeva lipuriigi mereadministratsioonile ja teistele teavitatud asutustele asjakohast teavet väljastatud projektihindamise sertifikaatide ja nende lisade ning projektide ja nende muudatuste heakskiitmisest keeldumiste kohta.
4. peatükk TUNNISTUSTE VÄLJASTAMINE
§ 37. Meresõiduohutust tõendavad tunnistused ja veesõiduki raadioluba
(1) Veeteede Amet kontrollib meresõiduohutust tõendavate tunnistuste väljastamisel, et laeva pardal olev varustus vastab käesoleva määruse nõuetele.
(2) Raadioseadmed ei tohi põhjendamatult mõjutada raadiosagedusspektriga seotud nõudeid.
(3) Sideamet väljastab «Telekommunikatsiooniseaduse» § 73 lõikes 4 nimetatud veesõiduki raadioloa enne meresõiduohutust tõendavate tunnistuste väljastamist.
§ 38. Laeva ohutusvarustuse tunnistus
(1) Veeteede Amet või volitatud klassifikatsiooniühing väljastab käesoleva määruse lisas 4 toodud vormi kohase laeva ohutusvarustuse tunnistuse, mis sisaldab luba paigaldada varustus laevale ning kehtestab võimalikud varustuse kasutamisega seotud erinõuded, järgmise varustuse juurde:
1) Eesti laevaregistrisse kantaval laeval olemasolev käesoleva määruse nõuetele vastavat tüübikinnitust omava või vastavusmärki kandva varustusega samaväärseks peetav varustus;
2) «Meresõiduohutuse seaduse» § 191 lõikes 5 sätestatud erandlike tehniliste uuendustega varustus;
3) «Meresõiduohutuse seaduse» § 191 lõikes 6 sätestatud katsetatav või hinnatav varustus, kusjuures katsetatava või hinnatava varustuse juurde kuuluv tunnistus väljastatakse võimalikult lühikeseks ajaks.
(2) Veeteede Amet teavitab Euroopa Komisjoni ja ühenduse liikmesriike laevale paigaldada lubatud erandlike tehniliste uuendustega varustusest ja edastab neile nimetatud varustuse katseprotokollid ja vastavushindamise tulemused.
(3) Veeteede Amet võib varustuse tootjalt, tema ühenduses asuvalt volitatud esindajalt või varustuse turule laskmise eest vastutavalt isikult nõuda katseprotokollide esitamist.
1 Nõukogu direktiiv 96/98/EÜ laevavarustuse kohta (EÜT L 046, 17.02.1997, lk 25–56), mida on muudetud direktiividega 98/85/EÜ (EÜT L 315, 25.11.1998, lk 14–34), 2001/53/EÜ (EÜT L 204, 28.07.2001, lk 1–28), 2002/75/EÜ (EÜT L 254, 23.09.2002, lk 1–46), 2002/84/EÜ (EÜT L 324, 29.11.2002, lk 53–58), 2008/67/EÜ (ELT L 171, 1.7.2008, lk 16–62), 2009/26/EÜ (ELT L 113, 5.05.2009, lk 1–52), 2010/68/EL (ELT L 305, 20.11.2010, lk 1–54), 2011/75/EL (ELT L 239, 15.09.2011, lk 1–51) ja 2012/32/EL (ELT L 312, 10.11.2012, lk 1–61).
[RT I, 15.03.2013, 9 - jõust. 30.11.2013]


1 Tallinna Vanalinna Soroptimistide Klubi mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrist kustutamine (registriasi nr M10048540) Riigikohtu ÜK o 02.10.2018 02.10.2018
2 Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 83 lõike 1 põhiseaduspärasuse kontroll Riigikohtu PSK o 09.11.2017 09.11.2017
3 Tartu Maakohtu taotlus tunnistada põhiseadusega vastuolus olevaks riikliku pensionikindlustuse seaduse § 28 lg 2 p 12 koosmõjus § 24 lg-tega 7, 8 ja 9 Riigikohtu PSK o 08.11.2017 08.11.2017
4 Ain Tammvere määruskaebus ja Eesti Vabariigi (Justiitsministeeriumi kaudu) määruskaebus Tartu Ringkonnakohtu 28. juuni 2016. a määruse peale Interfurgo OÜ (pankrotis) pankrotimenetluses ärikeelu kohaldamiseks Riigikohtu ÜK o 02.05.2017 02.05.2017
5 Haldusreformi seaduse põhiseaduspärasuse kontroll Riigikohtu PSK o 3 20.12.2016 20.12.2016
6 Margit Toominga kaebus Sotsiaalkindlustusameti 27. juuni 2014. a ettekirjutuse nr 9.TL15.2-2/9946 tühistamiseks Riigikohtu ÜK o 86 30.06.2016 30.06.2016
7 Aune Poki esindaja vandeadvokaat Veljo Viiloli taotlus riigi õigusabi tasu suuruse ja riigi õigusabi kulude hüvitamise ulatuse kindlaksmääramiseks Riigikohtu ÜK o 40 26.04.2016 26.04.2016
8 L. O. kaebus Maksu- ja Tolliameti 4. novembri 2013. a vastutusotsuse nr 13-7/381-8 tühistamiseks Riigikohtu ÜK o 35 12.04.2016 12.04.2016
9 Vello Jõgisoo kaebus Kose Vallavolikogu 16. jaanuari 2014. a otsuse nr 42 tühistamiseks ja Kose Vallavolikogu 3. detsembri 2013. a otsuse nr 20 õigusvastasuse tuvastamiseks osas, millega jäeti kaebajale määramata kuue kuu ametipalga suurune hüvitis, ning vastustaja kohustamiseks otsustama kaebajale tema kuue kuu ametipalga suuruse hüvitise määramine ja väljamaksmine Riigikohtu ÜK o 67 11.04.2016 11.04.2016
10 Riigilõivuseaduse § 57 lõigete 1 ja 15 koostoimes lisaga 1 (1. juulist 2012 kuni 30. juunini 2014 kehtinud redaktsioonis) põhiseaduslikkuse kontroll osas, milles tsiviilasjas hinnaga üle 500 000 euro tuli tasuda riigilõivu 3200 eurot 0,25 protsenti tsiviilasja hinnast, kuid mitte üle 10 000 euro Riigikohtu PSK o 32 09.02.2016 09.02.2016
11 Hageja hagi kostjate I–V vastu kostja I üldkoosoleku otsuse kehtetuks tunnistamiseks ja otsuse teises sõnastuses vastuvõtmise tuvastamiseks, alternatiivselt tahteavaldusi andma kohustamiseks, 4 221 283 euro 77 sendi suuruse dividendi ja viivise ning alternatiivselt 1 606 287 euro suuruse kahjuhüvitise ja viivise väljamõistmiseks Riigikohtu ÜK o 146 01.02.2016 01.02.2016
12 Kohtute seaduse § 132.5 põhiseaduslikkuse kontroll Riigikohtu PSK o 21 22.10.2015 22.10.2015
13 1. septembrist 2013 kuni 29. novembrini 2013 ja 31. maist 2014 kuni 30. juunini 2014 kehtinud redaktsioonides riigilõivuseaduse § 57 lg 1 koostoimes lisaga 1 põhiseaduslikkuse kontroll Riigikohtu PSK o 25 01.10.2015 01.10.2015
14 Karistusseadustiku § 141 lg 2 põhiseaduslikkuse kontroll osas, milles see sätestab vägistamise eest raskendavatel asjaoludel sanktsiooni alammäärana kuueaastase vangistuse Riigikohtu PSK o 13 23.09.2015 23.09.2015
15 Riigilõivuseaduse § 57 lg-te 1 ja 15 koostoimes lisaga 1 (1. juulist 2014 kuni 31. detsembrini 2014 kehtinud redaktsioonis) ja 1. jaanuarist 2015 jõustunud riigilõivuseaduse § 59 lg-te 1 ja 15 koostoimes lisaga 1 põhiseaduspärasuse kontroll Riigikohtu PSK o 26.05.2015 26.05.2015
16 Kollektiivse töötüli lahendamise seaduse § 18 lõike 3 põhiseaduspärasuse kontroll Riigikohtu PSK o 49 05.03.2015 05.07.2015
17 Krediidiasutuste seaduse § 50 lg 2 põhiseaduslikkuse kontroll Riigikohtu PSK o 54 27.02.2015 27.02.2015
18 Sotsiaalhoolekande seaduse § 22² lõigete 1 ja 2 põhiseaduspärasuse kontroll Riigikohtu PSK o 33 02.02.2015 02.02.2015
19 Jäätmeseaduse muutmise seaduse (RT I, 08.07.2014, 2) põhiseaduslikkuse kontroll Riigikohtu PSK o 34 06.01.2015 06.01.2015
20 Politsei ja piirivalve seaduse § 106 lg 1 põhiseaduslikkuse kontroll Riigikohtu ÜK o 18 06.01.2015 06.01.2015
21 Ravimiseaduse § 116⁵ "Üldapteegi tegevusloa väljaandmine ja üldapteegi tegevusloa muutmine perioodil 2014. aasta 9. juunist kuni 2015. aasta 9. juunini" lõigete 1–6 põhiseaduspärasuse kontroll Riigikohtu ÜK o 22.12.2014 22.12.2014
22 Tallinna Linnavolikogu taotlus tunnistada erakooliseaduse § 22² kehtetuks või kujunenud olukord põhiseaduse vastaseks Riigikohtu PSK o 26 28.10.2014 28.10.2014
23 Jäätmeseaduse muutmise seaduse (RT I, 08.07.2014, 2) § 1 p 1 põhiseaduslikkuse kontroll Riigikohtu PSK m 34 25.09.2014 25.09.2014
24 Riigilõivuseaduse § 56 lg 1 koostoimes lisaga 1 (alates 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis) põhiseaduslikkuse kontroll osas, milles tsiviilasjas hinnaga üle 700 000 krooni kuni 800 000 krooni tuli hagiavalduselt tasuda riigilõivu 65 000 krooni Riigikohtu PSK o 22.09.2014 22.09.2014
25 Riigilõivuseaduse § 57 lõike 3 (1. jaanuarist 2011 kuni 30. juunini 2012 kehtinud redaktsioonis) põhiseaduspärasuse kontroll osas, mis sätestab, et tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 132 lõikes 4 sätestatud mittevaralise nõudega hagiavalduse esitamisel tuleb tasuda riigilõivu suuremas määras kui avalduse esitamisel veebilehe www.e-toimik.ee kaudu Riigikohtu PSK o 22.09.2014 22.09.2014
26 Riigilõivuseaduse § 56 lõike 1 koostoimes lisaga 1 (1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis) põhiseaduslikkuse kontroll osas, milles need nägid ette kohustuse tasuda tsiviilasjas hinnaga 350 000 krooni kuni 400 000 krooni hagiavalduselt riigilõivu 40 000 krooni Riigikohtu PSK o 15.09.2014 15.09.2014
27 Riigilõivuseaduse § 57 lg-te 2 ja 3 (1. juulist 2012 kuni 30. juunini 2014 kehtinud redaktsioonis) põhiseaduslikkuse kontroll osas, milles abielu lahutamiseks hagiavalduse muul viisil esitamisel ja tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 132 lg-s 4 sätestatud mittevaralise nõudega hagiavalduse muul viisil esitamisel tuli tasuda riigilõivu suuremas määras kui avalduse elektroonilisel esitamisel veebilehe www.e-toimik.ee kaudu Riigikohtu PSK o 09.09.2014 09.09.2014
28 Riigilõivuseaduse § 57 lg 14 (alates 1. juulist 2012 kuni 27. märtsini 2014 kehtinud redaktsioonis) põhiseaduslikkuse kontroll osas, mis sätestab kohustuse tasuda kohtumääruse peale määruskaebuse esitamisel riigilõivu suuremas määras kui määruskaebuse elektroonilisel esitamisel veebilehe www.e-toimik.ee kaudu Riigikohtu PSK o 09.09.2014 09.09.2014
29 Riigilõivuseaduse § 57 lõike 1 koostoimes lisaga 1 (1. jaanuarist 2011 kuni 30. juunini 2012 kehtinud redaktsioonis) põhiseaduslikkuse kontroll osas, milles tsiviilasjas hinnaga üle 38 346 euro 98 sendi kuni 44 738 eurot 15 senti tuli hagiavalduselt tasuda riigilõivu 3834 eurot 69 senti Riigikohtu PSK o 09.09.2014 09.09.2014
30 Riigilõivuseaduse § 56 lg 1 koostoimes lisaga 1 (1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis) põhiseaduslikkuse kontroll osas, milles tsiviilasjas hinnaga üle 800 000 krooni kuni 900 000 krooni tuli hagiavalduselt tasuda riigilõivu 70 000 krooni; riigilõivuseaduse § 57 lg 22 koostoimes lisaga 1 (1. jaanuarist 2011 kuni 30. juunini 2012 kehtinud redaktsioonis) põhiseaduslikkuse kontroll osas, milles tsiviilasjas hinnaga üle 44 738 euro 15 sendi kuni 51 129 eurot 31 senti tuli apellatsioonkaebuselt tasuda riigilõivu 4154 eurot 25 senti Riigikohtu PSK o 09.09.2014 09.09.2014
31 Tunnistada põhiseaduse vastaseks ja kehtetuks kohtute seaduse § 132.7 lõige 2 ja Eesti keskmise palgaga seotud ametipalkade maksmise ajutise korralduse seaduse, kõrgemate riigiteenijate ametipalkade seaduse ja kohtute seaduse muutmise seaduse § 3 punkti 2 alusel kohtute seaduse § 82 kehtetuks tunnistamine osas, milles need ei võimalda alates 1. juulist 2013 ümber arvutada seniseid kohtunike vanaduspensione lähtuvalt 1. juulil 2013 jõustunud Riigikohtu liikme, ringkonnakohtu kohtuniku ning maa- ja halduskohtuniku ametipalgast Riigikohtu ÜK m 05.08.2014 05.08.2014
32 Aktsiaselts Uvic määruskaebus Tallinna Ringkonnakohtu 24.05.2013. a määrusele Aktsiaseltsi Uvic avalduses menetluskulude kindlaksmääramiseks Riigikohtu ÜK m 26.06.2014 26.06.2014
33 Kohtute seaduse § 132.7 lõike 2 ja Eesti keskmise palgaga seotud ametipalkade maksmise ajutise korralduse seaduse, kõrgemate riigiteenijate ametipalkade seaduse ja kohtute seaduse muutmise seaduse § 3 punkti 2 alusel kohtute seaduse § 82 kehtetuks tunnistamise osaline põhiseaduse vastaseks ja kehtetuks tunnistamine Riigikohtu ÜK o 26.06.2014 26.06.2014
34 Riigilõivuseaduse § 57 lg 8 alates 1. juulist 2012 kehtivas redaktsioonis põhiseaduslikkuse kontroll Riigikohtu PSK o 10.06.2014 10.06.2014
35 Riigilõivuseaduse § 57 lg 5 alates 1. juulist 2012 kehtivas redaktsioonis põhiseaduslikkuse kontroll Riigikohtu PSK o 26.05.2014 26.05.2014
36 Riigilõivuseaduse § 57 lg 7 (alates 1. juulist 2012 kehtivas redaktsioonis) põhiseaduslikkuse kontroll Riigikohtu PSK o 19.05.2014 19.05.2014
37 Victor Kalyachkini kaebus Eesti Töötukassa 30. märtsi 2012. a ettekirjutuse nr 6-7.2/4 ja 3. mai 2012. a vaideotsuse nr 73 tühistamise nõudes Riigikohtu PSK o 22.04.2014 22.04.2014
38 Riigilõivuseaduse § 57 lõigete 1 ja 22 koostoimes lisaga 1 (1. jaanuarist 2011 kuni 30. juunini 2012 kehtinud redaktsioonis) põhiseaduslikkuse kontroll Riigikohtu PSK o 21.04.2014 21.04.2014
39 Riigilõivuseaduse § 56 lg 1 ja lg 19 ning lisa 1 alates 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis põhiseaduslikkuse kontroll Riigikohtu PSK o 10.04.2014 10.04.2014
40 Riigilõivuseaduse § 57 lg 14 (alates 1. juulist 2012 kehtivas redaktsioonis) põhiseaduslikkuse kontroll Riigikohtu PSK o 2 27.03.2014 27.03.2014
41 Kriminaalmenetluse seadustiku rakendamise seaduse § 25¹ põhiseaduspärasuse kontroll Riigikohtu PSK o 20.03.2014 21.09.2014
42 Riigilõivuseaduse § 57 lg 4 alates 1. juulist 2012 kehtivas redaktsioonis põhiseaduslikkuse kontroll Riigikohtu PSK o 10.03.2014 10.03.2014
43 Riigilõivuseaduse § 56 lõigete 1 ja 19 ning lisa 1 (1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis) põhiseaduslikkuse kontroll Riigikohtu PSK o 168 18.02.2014 18.02.2014
44 Riigilõivuseaduse § 56 lõike 1 ja lisa 1 (1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis) põhiseaduslikkuse kontroll Riigikohtu PSK o 35 10.02.2014 10.02.2014
45 Riigilõivuseaduse § 57 lõike 1 ja lisa 1 (1. jaanuarist 2011 kuni 30. juunini 2012 kehtinud redaktsioonis) põhiseaduslikkuse kontroll Riigikohtu PSK o 65 10.02.2014 10.02.2014
46 Riigilõivuseaduse § 56 lõike 1 ja lisa 1 (1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis) põhiseaduslikkuse kontroll Riigikohtu PSK o 38 07.02.2014 07.02.2014
47 Kohtute seaduse § 125¹ lg 2 põhiseaduslikkuse kontroll Riigikohtu ÜK o 29 04.02.2014 04.02.2014
48 Riigilõivuseaduse § 57 lõike 1 ja lisa 1 (1. jaanuarist 2011 kuni 30. juunini 2012 kehtinud redaktsioonis) põhiseaduslikkuse kontroll Riigikohtu PSK o 53 14.01.2014 14.01.2014
49 Õiguskantsleri taotlus tunnistada osaliselt põhiseaduse vastaseks ja kehtetuks Vabariigi Valitsuse 12. novembri 2009. aasta määruse nr 171 Riigikohtu PSK o 27 16.12.2013 16.12.2013
50 Riigilõivuseaduse § 57 lõigete 1 ja 15 ning lisa 1 (alates 1. juulist 2012 kehtivas redaktsioonis) põhiseaduslikkuse kontroll seoses avalduse esitamise viisiga Riigikohtu PSK o 20 10.12.2013 10.12.2013
Asutusegrupp Riigikohus


Puu raieloa andmise kord Rae vallas – Riigi Teataja
Puu raieloa andmise kord Rae vallas
Puu raieloa andmise kord Rae vallas - sisukord
§ 1 Puu raieloa andmise tingimuste ja korra põhimõtted
§ 8 Raieloa peatamine või kehtetuks tunnistamine
RT IV, 08.05.2014, 74
Vastu võetud 22.02.2011 nr 17
Määrus kehtestatakse looduskaitseseaduse § 45, Rae valla heakorraeeskirja § 14 lõike 3 ning Rae Vallavolikogu 08.12.2009 otsuse nr 14 “Seadusega kohaliku omavalitsuse pädevusse antud küsimuste lahendamise otsustusõiguse delegeerimine Rae Vallavalitsusele” alusel.
§ 1. Puu raieloa andmise tingimuste ja korra põhimõtted
(1) Puu raieloa andmise tingimused ja kord (edaspidi - Kord) reguleerib puu raieks loa taotlemist, loa väljaandmist ning loa andmisel võimalike täiendavate kõrvaltingimuste seadmist Rae vallas.
(2) Puu raie toimub käesoleva Korra kohaselt Rae Vallavalitsuse Maa- ja keskkonnaameti keskkonnaspetsialisti (edaspidi keskkonnaspetsialist) poolt kooskõlastatud avalduse puude raieks (edaspidi - raieluba) alusel (lisa 1).
(3) Kord ei reguleeri kasvava metsa (Metsaseaduse tähenduses) ja viljapuude raiet.
(4) Raieluba ei ole vaja taotleda alla 8 cm rinnasdiameetriga puude ja põõsaste raiumiseks.
(5) Raieloa väljastamisel lähtutakse kehtivast detailplaneeringust.
(6) Ehitusprojekti kohaselt mahavõtmisele määratud puude raiumiseks loetakse luba antuks koos ehitusloaga ning §-s 4 nimetatud taotlust selleks esitama ei pea.
(7) Puu raiumine, raiese äravedu ja raiekoha koristamine toimub isiku kulul, kellele on väljastatud raieluba, kui ei ole määratud teisiti.
(8) Keskkonnaspetsialist võib loa väljastamisel seada täiendavaid kõrvaltingimusi raiutud puu käitlemise, asendusistutuse või raie keelamise osas (nt tuleohtlikul või lindude pesitsemise ajal). Tingimuste rakendamise vajaduse otsustab raieloa väljastaja.
3) Puu raiumine:
3.1. puu likvideerimine juurekaelalt;
5) asendusistutus - maha raiutava puu asemele istutatav puu või puud;
6) tiheasustusala - Lagedi, Jüri, Assaku ja Vaida alevike ning Peetri küla territooriumid administratiivpiirides; kõik menetletava üldplaneeringu maakasutuskaardil esitatud olemasolevad või kavandatavad elamumaad, ärimaad, tootmis- ja ärimaad, keskusemaad ning ühiskondlike ehitiste maad;
7) raierahu periood – ajavahemik lindude pesitsemise ajal, millal puude raiumist võib mitte lubada;
8) püsihaljastus – asendusistutuse korras istutatav puu/puud, põõsas/põõsad.
(1) Raieluba võivad luba taotleda järgmised isikud:
3) Rae valla omandis oleval maal kasvava puu puhul lepingu alusel või muul seaduslikul alusel nimetatud maa(del) heakorratöid tegev ettevõtja või volitatud esindaja.
(1) Puu raiumiseks esitatakse avaldus, mis peab sisaldama:
2) põhjendust puu raiumiseks (kuivanud või haige puu, rajatisele või hoonele ohtlik puu, liiklust takistav jne);
3) avalduse esitaja andmeid (nimi, isiku- või registrikood, aadress, kontakttelefoni number, e-posti aadress jms);
4) informatsioon selle kohta, kas avalduse esitaja on paragrahvis 3 nimetatud isik;
5) kinnitus selle kohta, et puu raiumisel jälgitakse ohutusnõudeid ning tagatakse puu raiumise järel avalikus kohas heakord.
(2) Avaldusele tuleb lisada koopia:
3) kaitstava loodusobjekti valitseja nõusolekust, kui raiutav puu asub kaitstaval loodusobjektil;
4) Muinsuskaitseameti loast, kui raiutav puu asub kinnismälestisel või muinsuskaitsealal või kinnismälestise kaitseks kehtestatud kaitsevööndis;
5) Keskkonnaameti nõusolekust, kui raiutav puu asub veekaitsevööndis, välja arvatud juhul, kui raiet soovitakse teha maaparandussüsteemi eesvoolul maaparandushoiutööde tegemiseks.
Raieloa andmise menetluse käigus keskkonnaspetsialist:
2) nõuab vajadusel taotlejalt täiendavaid dokumente (nt. dendroloogi hinnangut, haljastusprojekti vms) ja selgitusi ning annab dokumentide ja selgituste esitamiseks tähtaja;
4) otsustab puu raiumiseks loa andmise või sellest keeldumise;
6) määrab vajadusel puu(de) asendusistutuse.
(1) Raieloa andmise või sellest keeldumise otsustab loa andja hiljemalt ühe kuu jooksul arvestades nõuetekohase avalduse esitamisest.
(2) Raieluba luba kehtib maksimaalselt 1 (üks) aasta.
(1) Keskkonnaspetsialist võib keelduda raieloa andmisest kui:
1) raieloa avalduses esitatud andmed on puudulikud või on esitatud valeandmeid;
3) puu raiumise põhjendused osutuvad ebapiisavateks või muul moel väärateks;
4) raiumine kahjustaks väärtuslikke loodus- või kultuurmaastike, rohevõrgustikku, rikuks vaateid või oleks muul viisil vastuolus avaliku huviga;
6) see on vajalik teiste isikute õiguste või huvide kaitseks või see tuleneb seadustest;
7) kinnistu või muu ala osas, kus puu kasvab, toimub planeerimismenetlus kuni planeeringu kehtestamiseni;
8) kinnistule või muu ala osale, kus puu kasvab, on esitatud taotlus projekteerimistingimuste määramiseks kuni ehitusloa väljastamiseni;
9) ehitusloa väljastamise aluseks olnud ehitusprojekt ei näe ette vastava puu raiet.
§ 8. Raieloa peatamine või kehtetuks tunnistamine
(1) Keskkonnaspetsialistil on õigus peatada loa kehtivus või see kehtetuks tunnistada juhul, kui:
2) ilmneb, et raiutakse loale mitte kantud puid;
3) ilmneb, et rikutakse raierahu perioodi.
(2) Loa peatamisest või kehtetuks tunnistamisest teavitatakse taotlejat kirjalikult. Loa peatamise puhul teavitatakse loa taotlejat loa peatamise kestvusest.
(1) Keskkonnaspetsialistil on õigus raieloa väljastamise kõrvaltingimusena nõuda raiutavate puude asendusistutust arvestades määruse § 9 lõikes 4 punktis 6 nimetatud tingimusi. Asendusistutuse korral vormistatakse raieloa lisana asendusistutuse garantiikiri (lisa 2).
(2) Keskkonnaspetsialistil on õigus määrata asendusistutuse korras istutatava püsihaljastuse aeg ja koht. Võimalusel tehakse asendusistutus endises asukohas või selle läheduses, arvestades asjaõigusseaduses sätestatud naabrusõigusi.
(3) Keskkonnaspetsialistil on detailplaneeringu ja ehitusloa menetluses nõuda iga raiutava puu kohta asendusistutust arvestades korra § 9 lõikes 4 nimetatud tingimusi.
(4) Keskkonnaspetsialistil on õigus määrata tingimused asendusistutuse korral istutatava püsihaljastuse osas (nt istikute arv, liik, vanus, kõrgus, võra läbimõõt jne).
(5) Asendusistutuse kohustuse saaja tagab raieloas nõutud kõigile asendatud puudele vajalikud kasvutingimused.
(6) Kui asendatud puu hävib 2 aasta jooksul istutuse fikseerimisest vastava ametniku poolt, on õigus nõuda samaväärsete asenduspuude istutamist.
(2) Järelevalvet käesoleva korra ja selle alusel väljastatud lubade üle teostab Rae Vallavalitsuse Maa ja- keskkonnaamet.
(1) Erandkorras võib puid langetada loata, kui loa taotlemise ajal tekiks pöördumatu oht inimeste elule, tervisele või varale. Käesolevas punktis nimetatud asjaoludel teostatud puu raiumisest tuleb esimesel võimalusel, kuid hiljemalt teole järgneval kolmandal tööpäeval, teatada kirjalikult Rae Vallavalitsusele.
(2) Määrus avaldatakse ajalehes Rae Sõnumid ja valla veebilehel.
(3) Tunnistada kehtetuks Rae Vallavalitsuse 06. märtsi 2007 määrus nr 14 “ Puu raieloa andmise kord Rae vallas”.
(4) Määrus jõustub 25.02.2011
Lisa 1 AVALDUS/RAIELUBA
Lisa 2 ASENDUSISTUTUSE GARANTIIKIRI


text:
Valla eelarvest projektidele ja programmidele toetuste andmise kord – Riigi Teataja
Valla eelarvest projektidele ja programmidele toetuste andmise kord
Valla eelarvest projektidele ja programmidele toetuste andmise kord - sisukord
§ 2 Toetatavad tegevused ja üritused
§ 3 Abikõlbulikud kulud
§ 4 Projekti ajaline kestvus
§ 5 Toetuse ja kaasfinantseerimise määr
§ 9 Aruandlus ja järelvalve
RT IV, 29.05.2014, 19
Vastu võetud 20.12.2006 nr 28
(1) Käesolev kord reguleerib Karksi valla eelarvest kultuuri, hariduse, laste ja noorsootöö, spordi ja rahvatervise üritustele, projektidele ja programmidele toetuste taotlemist, taotluste menetlemist, toetuste eraldamist ning toetuse kasutamise üle järelevalve teostamist.
(2) Toetuse andmise eesmärgiks on arendada ja toetada kodanikualgatust ja ühistegevust lõikes 1 nimetatud valdkondades.
(3) Toetust on õigus taotleda juriidilistel ja füüsilistel isikutel tegevusteks, mis toimuvad Karksi vallas või on muul viisil seotud Karksi vallaga ning vastavad valla arengukavale.
(4) Toetusteks nähakse igal aastaselt Karksi valla eelarves ette vahendid, mis on määratud lõikes 1 nimetatud valdkondade tegevuste ja projektide toetamiseks.
§ 2. Toetatavad tegevused ja üritused
(1) Toetust on õigus taotleda alljärgnevatele tegevustele:
1) maakondlikest, riiklikest ja rahvusvahelistest fondidest ja programmidest finantseeritud projektide kaasfinantseerimine kuni 25% ulatuses projekti maksumusest;
2) lastele ja kuni 26 aastastele noortele suunatud koolivälise tegevuse ja ürituste korraldamine;
laste ja kuni 26 aastaste noorte osalemine maakondlikel, riiklikel ja rahvusvahelistel konkurssidel, võistlustel, seminaridel ja kultuuriüritustel;
3) Karksi vallas toimuvate ülevallaliste tegevuste ja avalike ürituste korraldamine, mis aitavad kaasa Karksi valla maine ja tuntuse suurendamisele, sh. spordi- ja rahvaterviseüritused, võistlused ja laagrid;
4) Karksi vallaga seotud materjalide kogumine, jäädvustamine, säilitamine ja avaldamine koos avaliku esitlemisega. Kogutud materjalid või selle koopiad antakse üle Karksi Vallavalitsusele;
5) rahvusvahelistes koostööprogrammides osalemine;
6) ekskursioonide korraldamine, mis avardavad silmaringi ja täiendavad teadmisi;
7) Karksi valla territooriumil toimuvate rahvusvaheliste, vabariiklike ja maakondlike ürituste korraldamise kaasfinantseerimine kuni 25 % ulatuses ürituse kogumaksumusest.
(2) Toetuse saaja peab kõikide tegevuste või ürituste läbiviimisel tooma välja, et ettevõtmist on toetanud Karksi vald.
§ 3. Abikõlbulikud kulud
(1) Abikõlbulikud on kulud, mis on otseselt vajalikud § 2 nimetatud tegevuste ja ürituste läbiviimiseks ja püstitatud eesmärkide saavutamiseks.
(2) Abikõlbulikud on toitlustamiskulud, mis on seotud laste-, noorte või rahvaspordiüritustel osalejate toitlustamisega.
4) igapäevased majanduskulud;
§ 4. Projekti ajaline kestvus
(1) Projekt algab pärast lepingu sõlmimist taotleja ja Karksi valla vahel või projektitaotlusesse märgitud ajast ning lõpeb hiljemalt eelarveaasta lõpus.
(2) Toetust võib kasutada vaid taotluses näidatud kulude katmiseks, mis on tehtud projekti kestvuse jooksul, kuid mitte enne lepingu sõlmimist.
§ 5. Toetuse ja kaasfinantseerimise määr
Toetuse määr § 2 lõike 1 punktides 1 ja 8 nimetatud projektide puhul on kuni 25%, teiste projektide puhul kuni 90% projekti abikõlbulikest kuludest.
(1) Toetuse taotlemiseks esitab taotleja käesoleva määruse lisas 1 toodud vormikohase taotluse vallavalitsusele iga aasta 1. veebruariks ja 1. juuniks (edaspidi Korraline taotlus).
(2) Taotlusvoorude välised taotlused (edaspidi Erakorraline taotlus), tuleb esitada vähemalt kuu aega enne ürituse toimumist ja need vaadatakse läbi käesoleva korra § 7 kohaselt. Erakorralisi taotlusi võetakse vastu 1. augustist 1. novembrini vabade vahendite olemasolul.
(3) Juriidilised isikud esitavad taotluse lisana järgmised dokumendid:
1) juriidilise isiku registriandmete väljatrüki, kus on näha allkirjaõiguslikud isikud;
2) koopia eelmise majandusaasta aruandest.
(1) Taotluse vastuvõtja vaatab esitatud taotluse läbi ning puuduste esinemisel annab taotlejale kuni 10 päeva aega nende kõrvaldamiseks. Kui nimetatud aja jooksul puudusi ei kõrvaldata, lükkab taotluse läbivaataja taotluse tagasi, andes sellest taotlejale teada ühe nädala jooksul.
(2) Taotlust ei vaadata läbi kui taotleja ei ole esitanud nõuetekohaselt varasema vallavalitsuse poolt eraldatud toetuse kasutamise kohta aruannet.
(3) Käesolevas korras sätestatud tingimustele vastava taotluse edastab taotluse vastuvõtja hindamiseks vallavalitsuse poolt moodustatud komisjonile. Taotlus koos komisjoni arvamusega esitatakse otsustamiseks vallavalitsusele.
(4) Korraliste taotluste rahuldamise otsustab vallavalitsus kahe kuu jooksul taotluse esitamisest, kuid mitte enne vallaeelarve vastuvõtmist volikogu poolt.
(5) Erakorraliste taotluste rahuldamise otsustab vallavalitsus ühe kuu jooksul käesolevas korras sätestatud tingimustele vastava taotluse laekumisest.
(6) Toetuse eraldamisest või eraldamata jätmisest informeerib vallavalitsus taotlejat kirjalikult kahe nädala jooksul vallavalitsuse otsuse vastuvõtmisest.
(1) Toetuse saajaga sõlmitakse leping ühe kuu jooksul arvates vallavalitsuse otsusest toetuse eraldamise kohta.
(3) Toetuse saaja on kohustatud vallavalitsust informeerima toetatud tegevuse või ürituse ärajäämisest või edasi lükkumisest.
(4) Toetatud tegevuse või ürituse ärajäämisel lõpetatakse toetuse saajaga leping ja toetuse saaja on kohustatud toetuseks eraldatud summa vallale tagastama 10 päeva jooksul.
(5) Ärajäänud tegevuse või ürituse korraldamiseks eraldatud summa kasutamine sama taotleja poolt korraldatavaks teiseks tegevuseks või ürituseks ei ole lubatud.
§ 9. Aruandlus ja järelvalve
(1) Valla eelarvest ühe eelarveaasta jooksul toetust saanud isik esitab vallavalitsusele käesoleva määruse lisas 2 toodud vormikohase kulude aruande tegevuse korraldamiseks eraldatud raha kasutamise kohta 1 kuu jooksul peale projekti lõppemist. Vallavalitsusel on õigus kontrollida taotleja omanduses olevaid kuludokumentide originaal-eksemplare;
(2) Vallavalitsusel on õigus toetus tagasi nõuda juhul kui:
4) kahe kuu jooksul peale toetuse eraldamise kalendriaasta lõppemist ei ole toetuse saaja esitanud nõuetekohast aruandlust;
Tunnistada kehtetuks Karksi Vallavolikogu 17. septembri 2003. a määrus nr 22 “Valla eelarvest projektidele ning programmidele toetuste andmise korra kehtestamine”.
Määrus jõustub 01. jaanuaril 2007. a.
Lisa 1 Karksi valla eelarvest projektidele ja programmidele toetuse taotlemise vorm

matches:
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 9
§ 2
§ 3
§ 2
§ 4
§ 5
§ 2
§ 7
§ 9


text:
Eerik-Niiles Kross: Eesti metsavendade neli võitu | Sirvilauad.ee
Julgeolekuanalüütik Eerik-Niiles Kross kirjutab, et Nõukogude okupatsioon pole lihtsalt meie endi välja mõeldud, vaid et seda on tunnistanud ka rahvusvahelised organisatsioonid.
Päev enne Molotovi-Ribbentropi pakti aastapäeva teatas Vene riigiduuma väliskomisjoni esimees Konstantin Kossatšov usutluses Eesti Päevalehele taas, et N Liidu okupatsioon on eestlaste välja mõeldud. «Okupatsiooni pole olnud,» ütles Kossatšov. Ka avaldas ta soovi hakata ümber kirjutama Balti riikide ajalooõpikuid, et muuta need Venemaale vastuvõetavaks.
Kuu aega varem esitas Vene asevälisminister Vladimir Tšižov Moskvat väisanud eesti ajakirjanikele umbes sellise mõttekäigu: «20. sajandi keskel tähendas okupatsioon definitsiooni kohaselt midagi, mis algas relvastatud konflikti või võõrvägede sissetungiga. Kuid midagi sellist ju ei toimunud.» Okupatsiooni olevat eestlased oma riigis välja mõelnud, kuid ükski rahvusvaheline kohus polevat seda kunagi tunnistanud.
Täna saab härra Tšižovi, härra Kossatšovi ja nende mõttekaaslasi rahustada. Ka rahvusvaheline kohus on Eesti okupeerimise ajalooliseks faktiks tunnistanud. Euroopa Inimõiguste Kohus on oma kahe hiljutise otsusega teinud muudki, mis annab Eesti positsioonidele vaidlustes rahvusvahelise õiguse üle olulist kaalu juurde.
Eesti relvastatud vastupanu oli N Liidul ja on viimastel aastatel üha enam ka Venemaal lausa risti jalus. Just seetõttu, et selle olemasolu tõestab relvastatud konflikti Eesti ja N Liidu vahel vähemalt okupatsiooni esimesel kümnel aastal. Täpselt vastupidi Kossatšovi väitele. Seetõttu, et Venemaa ei ole vaatamata sellesuunalistele pingutustele suutnud metsavendi tembeldada natslikeks võitlejateks.
Relvastatud vastupanu tõendab N Liidu sõjalist okupatsiooni. Seega saab Eesti relvastatud vastupanuliikumise esimeseks oluliseks saavutuseks lugeda kaheksa-aastast võitlust, metsavendluse aastatepikkust olemasolu.
Tõsiasi, et peaaegu täielikult vabast maailmast isoleeritud ja mitmekümnekordse ülekaaluga vastase vastu suudeti nii kaua vastu pidada, on iseenesest võit ning Eesti iseseisvuse taastamisprotsessi üks alustalasid. Viimaste metsavendade sümboolsest tähendusest rääkimata.
Praeguseks on Eesti metsavendlust korduvalt ka rahvusvaheliselt tunnustatud. Vajalik on meenutada mitut säärast tunnustust, millest igaüks võiks olla meie välispoliitikas senisest märksa enam meeles hoitud.
Esimene rahvusvaheline äramärkimine tuli läänemaailmas aastaid vaid pagulasi ja üksikuid poliitikuid huvitanud vastupanuliikumisele 1983. aastal Euroopa Parlamendist, mis oma aja kohta ootamatus resolutsioonis Balti riikide olukorrast tegi kummarduse Balti riikide aastatepikkusele relvastatud vastupanule. Vastupanu olemasolu näitas Euroopale, et Balti riigid soovivad vabadust.
Teise olulise dokumendina tuleb esile tõsta USA valitsuse avaldust 1983. aasta 26. juulil, mille USA esindaja ÜROs esitas ametliku dokumendina ÜRO peasekretärile ning mis saadeti Peaassamblee kõigile delegatsioonidele.
Siin seostab USA oma presidendi suu läbi Balti riikide okupeerimise ja annekteerimise mittetunnustamise otseselt vastupanuga okupatsioonile.
«Vastupanu Nõukogude okupatsioonile kestis 1952. aastani, kaheksa aastat pärast Punaarmee uut sissetungi.
Sellest ajast saadik on nõukogulased teostanud teadlikku vägivaldset venestamispoliitikat, mis on olnud suunatud Balti riikide denatsionaliseerimisele. Siiski pole Nõukogude Liit suutnud sundida neid vastu võtma totalitaarse ülemvõimu võõrast elulaadi / ./
Tänapäeval jätkavad Balti rahvad võitlust vabaduse ja enesemääramisõiguse saavutamiseks. / / Tüüpiline Nõukogude vastus nendele pingutustele on olnud Balti rahvuslastelt õiguste äravõtmine ning vaprate leedulaste, lätlaste ja eestlaste mõistmine vangi, pagendusse või kinnipidamisele psühhiaatriahaiglates. / /
Sel põhjusel pole Ameerika Ühendriikide valitsus kunagi tunnustanud Balti riikide vägivaldset liitmist Nõukogude Liiduga ning ta ei kavatse teha seda ka tulevikus.»
Härrad Tšižov, Kossatšov jt saavad USA valitsuse ja europarlamendi avaldused muidugi erapoolikuks ja venevaenulikuks kapitalistlike riikide huviks kuulutada. Ärme vaidleme nendega selle üle, sest metsavendade teenet juriidilise järjepidevuse püsimises ei võta nende arvamus ära. Vaatame hoopis metsavendade ja kõigi Eesti vastupanijate viimast läbimurret rahvusvahelises õiguses.
Härra Kossatšov eksis, kui ta hiljuti kuulutas, et ükski rahvusvaheline kohus pole Eesti okupeerimist tunnistanud. Asi on juba mõnda aega vastupidi. Nimelt keeldus Euroopa Inimõiguste Kohus hiljuti võtmast arutlusele kaebusi kahes Eesti kohtutest läbi käinud inimsusvastaste kuritegude kohtuasjas.
Euroopa Kohtu toetus
Eesti kohtud on nimelt erinevalt Eesti valitsustest võtnud metsavendade suhtes väga selge seisukoha. Riigikohus on oma otsustes korduvalt sedastanud, et metsavendlus oli «võitlus Eesti Vabariigi iseseisvuse taastamiseks ning Eesti rahvale tehtud ülekohtu vastu». Nüüd on Euroopa Kohus kahe otsusega asunud Eesti kohtutega samadele seisukohtadele.
Euroopa Kohtu keeldumised põhjendavad, miks kohus ei võta menetleda üht küüditajate ning üht ENSV KGB operatiivtöötaja kaebust. Muide, vähemalt tšekisti kaebust koostati ja finantseeriti Vene Föderatsiooni saatkonna abiga.
Euroopa Kohus tõdes, et Eesti kohtud on küüditajate ja metsavendade tapjate asjas langetanud õiglase otsuse. Euroopa kõrgeim kohtuinstants on andnud asjale oma lõpliku ja edasikaebamatu hinnangu. Küüditamine ja metsavendade kohtuväline mõrvamine oli inimsusvastane kuritegu.
Veel enam – Euroopa Kohus leidis, et õigesti on kohaldatud Nürnbergi printsiipe, ning rõhutas eraldi, et neid saab kohaldada ka Eesti oludes kommunistlike kuritegude puhul. Kaudselt samastatakse siin natside kuriteod kommunistide samasuguste tegudega. Samuti rõhutab Euroopa Kohus, et Eesti oli 1944-1991 N Liidu poolt okupeeritud.
Sellega kinnitab Euroopa Kohus Eesti inimsusvastaste kuritegude uurijate seisukohta, et inimsusvastaseid kuritegusid võidi sooritada kogu N Liidu okupatsiooni vältel, ka 1970ndatel ja 1980ndatel aastatel. On viimane aeg hakata neid kuritegusid uurima.

matches: kohus kohus Kohus kohus Kohus Riigikohus Kohus kohus Kohus Kohus Kohus


text:
Teenused - 219863-2016 - TED Tenders Electronic Daily
Teenused - 219863-2016
29/06/2016 S123 Euroopa Liidu Kohus - Teenused - Teenuste kontsessioon - Kontsessiooni andmise menetlus
Luksemburg-Luxembourg: Toitlustusteenuste osutamine ja seotud teenuste tagamine Euroopa Liidu Kohtule
Taotlused või (kohaldatavuse korral) pakkumused tuleb saata eespool nimetatud aadressil
Toitlustusteenuste osutamine ja seotud teenuste tagamine Euroopa Liidu Kohtule
Viitenumber: COJ-PROC-16/020.
A – kohtus toitlustusteenuste osutamine (kontsessioon);
B – müügi- ja kohviautomaatide paigaldamine ja haldamine (kontsessioon);
C – toitlustusteenuste osutamine ostutellimuste või hinnangute alusel;
D – pesu pesemise / keemilise puhastuse teenuste tagamine (kontsessioon).
Maksumus käibemaksuta: 16 400 000.00 EUR
Teenus A: kohtus toitlustusteenuste osutamine (kontsessioon):
kohus usaldab töövõtjale juhtivtöötajate ja töötajate restoranide, kohvikute ja klubisalongide käitamise kogu lepingu kestel.
Teenus B: müügi- ja kohviautomaatide paigaldamine ja haldamine (kontsessioon):
töövõtja paigaldab kohtusse müügi- ja kohviautomaadid, mida ta haldab kogu lepingu kestel.
Teenus C: toitlustusteenuste osutamine ostutellimuste või hinnangute alusel:
kohus tellib toitlustusteenuseid vajaduse korral ärilõunateks, kohvipausideks ning asutusesisesteks kohtumisteks.
Teenus D: pesu pesemise / keemilise puhastuse teenuste tagamine (kontsessioon):
kohus tagab töövõtjale ruumi töötajate pesu pesemise / keemilise puhastuse seadmete käitamiseks.
kandidaadil peab olema lepingus nimetatud kutsealal töötamiseks vajalik õigusvõime (kuulumine kohasesse äri- või kutseregistrisse, sotsiaalkindlustusregistrisse, käibemaksukohustuslaste registrisse, elamisluba jne) kooskõlas asukohariigi õigusaktidega.
Juhul kui leping sõlmitakse pakkujaga, kelle asukohariik ei ole Luksemburgi Suurhertsogiriik, peab ta enne lepingu sõlmimist tõendama, et ta täidab selles lepingus nimetatud teenuste Luksemburgis osutamiseks vajalikud tingimused. Juhul kui Euroopa Kohtu määratud tähtaja jooksul neid tingimusi ei täideta, võib kohus lepingu sõlmimise otsuse uuesti üle vaadata, kõnealuse pakkumise tagasi lükata ja sõlmida lepingu teise pakkujaga kooskõlas lepingu sõlmimise kriteeriumidega.
Kuupäev: 28/07/2016
Kokku korraldatakse 2 asupaiga külastust 12.7.2016 (15:00) ja 14.7.2016 (15:00) järgmisel aadressil: Euroopa Liidu Kohus, plateau de Kirchberg, rue du Fort Niedergrünewald, L-2925 Luxembourg, LUKSEMBURG. Vähemalt 1 külastusel osalemine on kohustuslik. Pakkujad peavad kinnitama oma osalemist kirja teel selleks toiminguks ette nähtud e-posti aadressil DL-Achats-Logistique@curia.europa.eu vähemalt 48 tundi ette. Euroopa Kohus võib kavandada täiendavaid asupaiga külastuse kuupäevi ja kellaaegu, kui ta peab vajalikuks.

matches: Kohus kohus kohus kohus kohus Kohus


text:
Announcements - Võitjate tuba
13-01-09 until 30-12-50
Need reeglid kehtivad ilma eranditeta igale postitusele selles foorumis. Lugege kindlasti foorumit Uudised ja Info, kuhu Traviani meeskond postitatab uut teavet Travianis toimuvast.
Enne küsimuse või teema postitamist, palun kasuta otsingut, avastamaks selle teema olemasolu foorumis.
§1. Kasutades foorumit nõustun selle reeglitega.
Kõik www.travian.co.ee meeskonnaliikmed omavad foorumis administreerimis või modereerimisõigust. Foorum on avatud igale mängijale tasuta kasutamiseks, pidades kinni foorumireeglitest. Registreerides konto, nõustub iga kasutaja foorumi reeglitega ja on kohustatud neid järgima.
§1a. Foorumireeglite muutmine.
Kõik www.travian.co.ee meeskonna liikmed võivad igal ajal muuta mistahes kujul foorumireegleid ilma etteteatamata. Kõik kasutajad, kes ei ole nõus reeglite muudatustega võivad vabalt lahkuda foorumist ning paluda oma konto kustutamist.
§2. Meeskonnaliikmed.
Kõikide meeskonnaliikmete kohustus on hoida foorum puhtana segadusttekitavatest postitustest ning tagada kasutajasõbralik ja viisakas õhkkond. Vaidlused meeskonnaliikmetega arutatakse viisakal toonil privaatsõnumite teel. Juhul kui probleem ei leia lahendust meeskonnaliikme kaasabil, kaasatakse protsessi mängu administraator, saates email aadressile admin[ät]travian.co.ee .
Meeskonnaliikmed ei ole kohustatud vastama postidele, teemadele ja privaatsõnumitele, seda tehakse vabatahtlikkuse alusel.
Foorumis on keelatud arutleda meeskonnaliikmete väärkäitumise kohta, kõik kaebused tuleb saata admin[ät]travian.co.ee .
§3. Foorumi kasutajad.
Iga kasutaja tohib foorumis omada ainult ühte kontot. Meeskonnaliige tohib kustutada iga konto, mida peetakse ühe kasutaja multikontoks.
Konto, mis rikub foorumireegleid, võidakse foorumist eemaldada, foorumist kustutada ja karistatud saada meeskonnaliikme poolt, olenevalt rikkumise raskusest. Keeld, kustutamine või karistamine võib laieneda ka teistele foorumi kasutajate kontodele kui see peaks vajalik olema. Uute kasutajate loomine eemaldusest, kustutamisest või karistamisest pääsemise eesmärgil on illegaalne ja karistatakse kõiki seotud kontosid kustutamisega.
§4. Netikett - Üldiselt.
Foorumit kasutavad mängijad kogemuste vahetamiseks ja teineteise aitamiseks ning kõik Traviani mängijad on siin teretulnud. Sellest lähtuvalt on nõue - olla viisakas ja lugupidav. Ähvardused ja solvangud ei ole lubatud ning korduvkasutamine viib karistuseni. Värvide liigne ja ebamäärane kasutamine, Caps Locki ehk suurtähtede abiga teate edastamine on keelatud.
Kõik lingid postides, mis on reeglitevastased, kustutatakse meeskonnaliikmete poolt.
§4a. Netikett.
1. Järgnev käitumine on karistatav ja puudutab igasugust informatsiooni, mis sisestatakse postitusse, pealkirjaks, kasutajaprofiili, kasutajanimeks: Kirjeldus on solvav, laimav, seksistlik, rassistlik või labane, halvustab religiooni, rassi, rahvust, sugu, vanusegruppe, seksuaalset orientatsiooni, kohaliku, riikliku või rahvusvahelist seadusandlust, reaalsed ähvardused päriselus.
Postitused, mis ei sobi alaealistele või on rikkunud kõiki kohalike, maakondlike, riiklike või rahvusvaheliste seaduste või määrustega, sealhulgas erootilisi, ebaseaduslikke, ebasündsat materjali sh linkidena, eemaldatakse.
Väljapressimine sellisel viisil, mis rikub mistahes Traviani reeglit (mängureeglid ja foorumireegleid) või üldtingimusi.
Lahingu raportites näidata mängija koordinaate, küla nime, mängija nime või mõnda muud, unikaalset identifitseerimis võimalust, ilma mõlema osapoole kokkuleppeta.
2. Matkida Traviani meeskonna tööd või ametlikke positsioone (näiteks Administraatoreid, Multihuntereid, Tuge jne) on keelatud.
3. Mistahes reklaam foorumis, mis ei ole Traviani poolt lubatud, on keelatud.
4.Foorumikeel on eesti keel. Keelatud ei ole kasutada ka inglise keelt. Lisaks peavad kasutajad kirjutama viisakalt ning arusaadavalt.
5. Postitusse sisestatud pildid ei tohi ületada suurust 640x640 pikslit. Kõik pildid, mis rikuvad foorumi reegleid, eemaldatakse ja postitajat karistatakse meeskonna poolt.
6. Kõik postitused või teated reeglite rikkumiste ja karistamiste kohta ehk nn arutelud ei ole teretulnud foorumis, nende tekitajaid karistatakse.
§ 5 Mitmesugust
1. Meeskond võib vabalt teemasid ümber paigutada, ilma et jätaks jälje vanasse foorumisse.
2. Enne postitamist, palun kontrollige, et oleks valitud õige alamfoorum. Vastasel korral teema liigutatakse või suletakse. Teema autoril on õigus küsida teemade sulgemist, muutmist, kustutamist või liigutamist.
Samade teemade postitamine mitmes alamfoorumis on keelatud, väljaarvatud teadaanded meeskonna poolt. Samad teemad kustutatakse ja teemade autorit karistatakse, kui see on vajalik. Sama kehtib ka teemade kohta, mis sisaldavad sama sisu.
3. Privaatsõnumite, mängusiseste sõnumite ja muude privaatsete jutuajamiste (ICQ,AIM ...) postitamine ei ole lubatud foorumis, ilma et oleks autori nõusolek. Eesti Vabariigi autorikaitse seadused, kehtivad kogu foorumis.
4. Kasutajad on kohustatud muutma oma postitusi, et vältida järjest postitamist.
5. Kasutajad on kohustatud jälgima alamfoorumites eraldi kehtestatud alamfoorumite reegleid, kui lisapunkte põhi reeglitele.
§6. Traviani administratsioon jätab endale õiguse kustutada mistahes teema Travianile kuuluvas foorumis ilma selgitusi andmata.
Quick Navigation Võitjate tuba Top

matches:
§1
§1
§2
§3
§4
§4
§ 5
§6


Riigi keskkonnakaitseinspektori tõendi vorm ja tunnusmärgi kujundus ning tõendi ja tunnusmärgi valmistamise, väljaandmise ja tagastamise kord – Riigi Teataja
Riigi keskkonnakaitseinspektori tõendi vorm ja tunnusmärgi kujundus ning tõendi ja tunnusmärgi valmistamise, väljaandmise ja tagastamise kord
Riigi keskkonnakaitseinspektori tõendi vorm ja tunnusmärgi kujundus ning tõendi ja tunnusmärgi valmistamise, väljaandmise ja tagastamise kord - sisukord
§ 2 Riigi keskkonnakaitseinspektori tõendi vorm
§ 3 Riigi keskkonnakaitseinspektori tunnusmärgi kujundus
§ 4 Riigi keskkonnakaitseinspektori tõendi ja tunnusmärgi valmistamine, väljaandmine ja tagastamine
RT I, 13.01.2015, 18
Vastu võetud 25.05.2005 nr 42
RTL 2005, 60, 864
jõustumine 10.06.2005
06.01.2015 RT I, 13.01.2015, 2 16.01.2015
Määrus kehtestatakse «Keskkonnajärelevalve seaduse» § 13 lõike 2 ja lõike 3 alusel.
Määrus sätestab riigi keskkonnakaitseinspektori tõendi vormi ja tunnusmärgi kujunduse ning tõendi ja tunnusmärgi valmistamise, väljaandmise ja tagastamise korra.
§ 2. Riigi keskkonnakaitseinspektori tõendi vorm
(1) Riigi keskkonnakaitseinspektori tõend on valmistatud plastikust mõõdus 86×54 mm, tekstiga mõlemal küljel heledal taustavärvil ja selle esikülje vasakul ülemises nurgas on väike värviline riigivapp.
[RT I, 13.01.2015, 2 - jõust. 16.01.2015]
(2) Tõendi esikülje ülaservas riigivapist paremal on keskkonnajärelevalve asutuse või keskkonnajärelevalve ülesandega asutuse nimetus. Esikülje parempoolsel väljal on keskkonnakaitseinspektori 20×28 mm suurune foto.
(3) Tõendi esikülje keskel on järgnevad andmed:
1) inspektori ees- ja perekonnanimi;
3) [kehtetu - RT I, 13.01.2015, 2 - jõust. 16.01.2015]
4) inspektori ametinimetus;
5) tekst „Tõend” ning blanketi seeria ja number.
(4) Tõendi tagakülje vasakpoolsel väljal on järgnevad andmed:
1) tõendi väljaandmise kuupäev;
2) tõendi kehtivuse tähtaeg;
3) tõendi väljaandja nimi, ametinimetus ja allkiri;
4) märge teenistusrelva kandmise õiguse kohta.
(5) Tõendi esi- ja tagakülje vorm on esitatud määruse lisas 1.
§ 3. Riigi keskkonnakaitseinspektori tunnusmärgi kujundus
(1) Riigi keskkonnakaitseinspektori tunnusmärk on 60 millimeetrise diameetriga oksüdeeritud vasest ring. Tunnusmärgi esiküljel on Keskkonnainspektsiooni logo, mille taustpind on kaetud sinise emailiga ja sellel on reljeefne valge emailiga vesiroos. Valge vesiroosi südamikus on väike, kuldne (kollane) poleeritud metallist riigivapi kujutis ja sinisest emailist lõvid. Logo ääristuseks oleva kuldse (kollase) metallpinnaga rõnga laius on 6 mm ja selle ülaosas on must 3 mm kõrgune reljeefne tekst: KESKKONNAKAITSEINSPEKTOR ning allosas on sama kõrge keskkonnakaitseinspektori number. Tunnusmärgi tagakülg on sile metallpind, millel on märgi kinnituskruvi (-klamber).
(2) Riigi keskkonnakaitseinspektori tunnusmärgi kujundus on esitatud määruse lisas 2.
§ 4. Riigi keskkonnakaitseinspektori tõendi ja tunnusmärgi valmistamine, väljaandmine ja tagastamine
(1) Riigi keskkonnakaitseinspektori tõendi blankettide ja tunnusmärkide valmistamise ning jaotamise korraldab Keskkonnainspektsioon.
(2) Keskkonnainspektsioon peab lõikes 1 nimetatud tegevuse arvestust.
(3) Tõendi ja tunnusmärgi väljastab riigi keskkonnakaitseinspektorile teenistuskohajärgse asutuse juht. Asutuse juhile väljastab tõendi keskkonnaminister.
(4) Tõendi kehtivusaja möödumisel, riigi keskkonnakaitseinspektorina tegutsemise volituste lõppemisel või vajaduse korral muuta tõendile kantud andmeid, tagastab keskkonnakaitseinspektor tõendi selle väljaandjale, kes hävitab tagastatud tõendi ning koostab selle kohta akti.
(5) Riigi keskkonnakaitseinspektorina tegutsemise volituste lõppemisel tagastab keskkonnakaitseinspektor tunnusmärgi selle väljaandjale. Tunnusmärki võib kasutusse anda korduvalt.
(6) Riigi keskkonnakaitseinspektori tõendi ja tunnusmärgi väljastanud asutused peavad arvestust tõendite ja tunnusmärkide väljaandmise ning tagastamise kohta.
(1) [Kehtetu - RT I, 13.01.2015, 2 - jõust. 16.01.2015]
(2) [Kehtetu - RT I, 13.01.2015, 2 - jõust. 16.01.2015]
(3) Enne käesoleva sätte jõustumist väljastatud riigi keskkonnakaitseinspektori tõend kehtib kuni selles märgitud tähtaja lõpuni või väljavahetamiseni, kuid mitte kauem kui 27. veebruarini 2015. a ning tõendite väljavahetamise ja hävitamise korraldab need väljastanud asutus.
Lisa 1 Tõendi vorm
Lisa 2 Tunnusmärgi kujundus


text:
3-2-1-190-12 Riigikohus 27.02.2013
Kolleegium jääb 29. mail 2012 tsiviilasjas nr 3-2-1-74-12 tehtud määruses väljendatud seisukoha juurde, et TsMS § 335 lg 2 ei sisaldu keeldu anda menetlusosalisele tähtaeg puuduse kõrvaldamiseks, kui tema esitatud dokumendil ei ole allkirja. Puuduse kõrvaldamise määruse tegemise näeb sel juhul ette TsMS § 3401 lg 1, mille kohaselt, kui menetlusosalise esitatud avaldus, taotlus, vastuväide või kaebus ei vasta vorminõuetele või on esitatud puudustega, mida saab kõrvaldada, määrab kohus tähtaja puuduse kõrvaldamiseks ja jätab menetlusdokumendi seniks käiguta. Allkirja puudumise korral on tegemist kõrvaldatava puudusega. Tähtaja puuduste kõrvaldamiseks määrab kohus kohe pärast allkirjata kaebuse saamist, kuid saab seda teha ka TsMS § 335 lg-s 2 sätestatud tähtaja möödumisel (vt ka 13. juuni 2012. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-91-12, p 11).
Kohtumääruse hoiustamise kohta teate valele aadressile saatmise tõttu ei saa menetlusdokumenti (kohtumäärust) TsMS § 327 kohaselt hoiustamisega kättetoimetatuks lugeda.
3-2-1-74-12 Riigikohus 29.05.2012
TsMS § 336 lg 4 võimaldab kohtul lugeda tavalise elektronpostiga esitatud menetlusdokument piisavaks, kui kohtul ei ole kahtlust saatja isikus. Kohtulahendi peale esitatava kaebuse kohta nimetatud sätet kohaldada ei saa, kuna kaebuse originaali esitamise kohustuse kohta kehtivad erinormid. TsMS § 335 lg 2 ei tähenda keeldu anda menetlusosalisele tähtaeg kaebuse puuduste kõrvaldamiseks. Puuduste kõrvaldamise määruse tegemise näeb sel juhul ette TsMS § 3401 lg 1. Kui kohtu määratud tähtpäevaks puudusi ei kõrvaldata, jäetakse avaldus, taotlus või kaebus menetlusse võtmata ja tagastatakse. Tähtaja puuduste kõrvaldamiseks määrab kohus kohe pärast puudustega kaebuse saamist, kuid saab seda teha ka TsMS § 335 lg-s 2 sätestatud tähtaja möödumisel.
TsMS § 336 lg 4 võimaldab kohtul lugeda tavalise elektronpostiga esitatud menetlusdokument piisavaks, kui kohtul ei ole kahtlust saatja isikus. Selle normi rakendamine on kohtu õigus ja rakendamise eelduseks kahtluse puudumine saatja isikus. Kohtulahendi peale esitatava kaebuse kohta nimetatud sätet kohaldada ei saa, kuna kaebuse originaali esitamise kohustuse kohta kehtivad erinormid.

matches:
Riigikohus
§ 335
§ 3401
kohus
kohus
§ 335
§ 327
Riigikohus
§ 336
§ 335
§ 3401
kohus
§ 335
§ 336


text:
Kuidas muuta või lõpetada lepingut poolte kohustuste muutumisel - Raamatupidaja
Kuidas muuta või lõpetada lepingut poolte kohustuste muutumisel
26. september 2011 13:00
Lepingulistes suhetes tuleb ikka aeg-ajalt ette olukordi, kus üks lepingupool leiab, et lepingu sõlmimise ajaga võrreldes on olukord sedavõrd muutunud, et esialgu kokkulepitud tingimustel lepingu täitmist jätkata on ebamõistlik või lausa võimatu.
Võlaõigusseaduse (VÕS) § 97 näeb sellises olukorras iseenesest ette kahjustatud lepingupoolele õiguse nõuda teatud tingimustel lepingu muutmist või lõpetamist. Kuivõrd seadus sätestab küllaltki üldiselt vastava õiguse kohaldamise eeldused, siis on mõistetav, et pooltel võivad tekkida lahkarvamused vastava õiguse kasutamise osas, mistõttu on olukorrale lahenduse leidmisel oluline vaadata ka asjakohast kohtupraktikat.
VÕS § 97 lg 1 ütleb järgmist: kui pärast lepingu sõlmimist muutuvad lepingu sõlmimise aluseks olnud asjaolud ja sellega kaasneb lepingupoolte kohustuste vahekorra oluline muutumine, mistõttu ühe lepingupoole kohustuste täitmise kulud suurenevad oluliselt või teiselt lepingupoolelt lepinguga saadava väärtus väheneb oluliselt, võib kahjustatud lepingupool nõuda teiselt lepingupoolelt lepingu muutmist poolte kohustuste esialgse vahekorra taastamiseks. Antud paragrahvi järgnevates lõigetes täpsustatakse selle kohaldamise eeldusi ning muuhulgas nähakse ette võimalus ka leping lõpetada, kui see lepingu muutmine pole võimalik või ei oleks teise lepingupoole suhtes mõistlik.
Tuleb tõdeda, et Riigikohtu praktika VÕS § 97 tõlgendamisel ei ole lahendite arvu poolest väga rikkalik. Sellele vaatamata on Riigikohus teinud antud paragrahvi tõlgendamise osas olulisi lahendeid ja andnud edaspidiseks kohtutele juhtnööre.
Käesolevas artiklis käsitletakse lähemalt Riigikohtu lahendit nr 3-2-1-76-10, kus probleemiks oli kinnisvara valdkonnas sõlmitud müügilepingust taganemise võimalikkus VÕS § 97 alusel. Faktilised asjaolud antud asjas olid lühidalt järgmised. Kinnisvaraga tegelev ettevõte sõlmis 2007. aasta alguses kinnistu ostmiseks müügilepingu ning 2008. aasta suvel esitas vastav ettevõte müüjale avalduse sõlmitud müügilepingust taganemiseks, tuginedes VÕS § 97 lg 1.
Täpsustavalt olgu mainitud, et müügilepinguga kohustuti sõlmima tulevikus asjaõigusleping, millega toimunuks kinnistu omandi üleandmine.
Taganemisavalduse põhjenduseks toodi kolm argumenti:
1) majanduskasvu pidurdumise tõttu langes oluliselt kinnistu turuhind, mis oli langenud üle viie korra esialgu kokkulepitud hinnast,
2) ehitusõiguse teostamise maht kinnistul oli oluliselt väiksem kui ostmise ajal oli võimalik eeldada, 3) ostja tugines eeldusele, et saab pangast kinnistu ostmiseks laenu, kuid muutunud majanduskeskkonnas ei soovinud pangad enam finantseerida antud kinnistu omandamist.
VÕS § 97 kohaldamisel on keskse tähendusega „lepingu sõlmimise aluseks olnud asjaolude“ väljaselgitamine. Riigikohus selgitas, et „pooled võivad lepingu sõlmimisel silmas pidada erinevaid eesmärke. Lepingu sõlmimise aluseks olnud asjaolude hulka saab lugeda aga ainult selliseid asjaolusid, mille olemasolu, saabumine või edasikestmine on hõlmatud poolte ühisest arusaamast ja millel põhineb lepingu sõlmimise soov. Seega ei kuulu lepingu sõlmimise aluseks olnud asjaolude hulka üldjuhul ühe lepingupoole ootused, kui need ei ole teisele poolele teatavaks tehtud ja teine pool ei ole neid teadmiseks võtnud või pidanud neid hea usu põhimõttest lähtuvalt teadma.“ VÕS § 97 kohaldamisel tuleb alati kindlaks teha, kas muutunud asjaolud kuulusid lepingu sõlmimise aluseks olnud asjaolude hulka või mitte. Kui ei, siis ei saa ka kohaldada VÕS § 97.
Riigikohus rõhutas, et kuivõrd VÕS § 97 lg 1 võimaldab esitada lepingu muutmise nõude vaid siis, kui lepingupoolte kohustuste vahekord on oluliselt muutunud ning sealjuures peavad esinema kõik VÕS § 97 lg 2 sätestatud eeldused, siis saab järeldada, et VÕS § 97 kohaldamine on põhjendatud üksnes äärmiselt erandlikel juhtudel. Vastasel juhul muutuks tehinguline õiguskäive väga ebakindlaks ning põhimõte pacta sunt servanada (lepinguid tuleb täita) kaotaks ilmselt oma tähenduse.
Riigikohus selgitas, et VÕS § 97 annab kahjustatud lepingupoolele eelkõige õiguse nõuda lepingu muutmist, mis tähendab omakorda seda, et üldjuhul peab kahjustatud pool esitama hagi, milles nõuab lepingutingimuste muutmist. Mõnel juhul pole ilmselt lepingu muutmine enam mõistlik ning sellisel juhul oleks võimalik ka see, et isik esitab hagi, milles sisaldub lepingust taganemise (või ülesütlemise) avaldus ja lepingu tagasitäitmise nõue. Siinkohal tuleb aga tähelepanu juhtida asjaolule, et kohus ei saa rahuldada lepingu lõppemise tuvastamise ja tagasitäitmise hagi, ilma et ta tuvastaks lepingu muutmise võimatuse või muutmise ebamõistlikkuse teise lepingupoole suhtes.
Kui pöörduda tagasi kõnealuse lahendi juurde, siis olgu öeldud, et Riigikohus ei pidanud antud olukorras põhjendatuks VÕS § 97 kohaldamist.
Esmalt tuvastas Riigikohus selle, et puudusid lepingu lõpetamise eeldused (vt VÕS § 97 lg 5) - käesolevas asjas ei tuginenud hageja sellele, et lepingu muutmine oleks võimatu või oleks teine lepingupool väitnud, et lepingu muutmine pole tema suhtes mõistlik. Eeltoodule vaatamata pidas Riigikohus vajalikuks analüüsida ka hageja poolt esile toodud argumente VÕS § 97 kohaldamise kasuks (ei saanud pangalt enam laenu, kinnistu ehitusmaht jäi loodetust väiksemaks, kinnisvara hinnad olid oluliselt langenud).
Riigikohus märkis, et müügitehingu finantseerimise küsimus on üldjuhul ainult ühe lepingupoole (praegu hageja) mõjusfääris. Sealjuures ei tuvastanud kohtud poolte ühist soovi hõlmata lepingu finantseerimise tingimused lepingu sõlmimise aluseks olevate asjaolude hulka (ehk poolte lepingujärgsed õigused ja kohustused ei olnud sõltuvuses pangalaenu saamisest).
Hageja tugines kohtumenetluses muuhulgas sellele, et temal oli lepingu sõlmimisel ettekujutus, et ehitusõiguse protsent on oluliselt suurem (ta eeldas, et KOV aktsepteerib suuremat ehitusmahtu antud kinnistul). Riigikohus selgitas, et ühe lepingupoole ettekujutus kinnistu tulevasest ehitusõiguse mahust lepingu sõlmimise aluseks olnud asjaolude hulka VÕS § 97 lg 1 tähenduses ei kuulu. Lubatav ehitusmaht ei olnud lepingu sõlmimise hetkel teada ning pooled ei leppinud selles osas ka midagi konkreetsemalt kokku. Hageja pidanuks ise lepingu sõlmimisel asjakohaseid samme astuma – leppima kokku nt taganemisõiguses või nt asjaõiguslepingu sõlmimises pärast kohaliku omavalitsuse lõplikku otsust ehitusõiguse mahu kohta.
Riigikohus analüüsis ka VÕS § 97 kohaldamise võimalikkust kinnistu turuhinna väidetava olulise languse tõttu. Teise astme kohus leidis, et müügilepingu korral ei piisa VÕS § 97 lg 1 kohaldamiseks üksnes hinnalangusest kinnisvaraturu situatsiooni muutumisel majanduslanguse tõttu ja tähtsust ei ole sellel, kas vaidlusaluse kinnistu väärtus vähenes taganemisavalduse esitamise ajaks 30% või enam. Riigikohus sellise seisukohaga ei nõustunud. Seega on kinnisasja väärtuse olulise muutumise korral iseenesest võimalik VÕS § 97 kohaldada. Sealjuures tuleb arvestada, et kui VÕS § 97 alusel lepingust taganetakse, siis tuleb tagasitäitmise puhul arvestada kinnistu väärtuse muutumist ka pärast lepingust taganemist.
Riigikohus asus seisukohale, et kinnisasja muutunud väärtust (mis võib olla kohtumenetluse ajal nii tõusnud kui ka langenud) tuleb hinnata poolte esitatud tõendite alusel võimalikult kohtuotsuse tegemise aja seisuga. Hageja argumendi osas, et ta ei saanud ette näha sellist kinnisvara hindade langust, nõustus Riigikohus maakohtu seisukohaga, mille kohaselt isik, kelle majandus- ja kutsetegevus on seotud kinnisvara arendamisega peaks tundma kinnisvaraturgu, ning sellega seotud hinnatõusud ning -langused peaksid olema talle teada ning ka etteaimatavad.
Kokkuvõttes võib öelda, et lepingulistes suhetes tuleb lähtuda eelkõige sellest, milles ja kuidas kokku lepiti (pacta sunt servanda) ning esialgselt kokkulepitud tingimuste muutmine või lepingu lõpetamine lepingupoolte kohustuste vahekorra muutumise tõttu VÕS § 97 alusel on pigem äärmuslik väljapääsutee, mille kohaldamine nõuab kõigi VÕS § 97 sätestatud eelduste esinemist.
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2011/09/26/kuidas-muuta-voi-lopetada-lepingut-kui-poolte-kohustused-muutuvad

matches:
§ 97
§ 97
§ 97
Riigikohus
§ 97
§ 97
§ 97
Riigikohus
§ 97
§ 97
Riigikohus
§ 97
§ 97
§ 97
Riigikohus
§ 97
kohus
Riigikohus
§ 97
Riigikohus
§ 97
Riigikohus
§ 97
Riigikohus
Riigikohus
§ 97
Riigikohus
§ 97
kohus
§ 97
Riigikohus
§ 97
§ 97
Riigikohus
Riigikohus
§ 97
§ 97