4 Kohtunik ja kohtunikuabi
§ 11 Kohtunikuabi ülesanded
5 Vanemkinnistussekretär ja kinnistussekretär
§ 14 Tehnilise sekretäri ülesanded
§ 16 Kinnistusraamatu infosüsteemi töö tagamine
§ 17 Kinnistusraamatu infosüsteemi kasutaja
§ 18 Kinnistusraamatu kasutaja andmekaitsealased kohustused
§ 30 Elektroonilise kinnistusraamatu infosüsteemi esitatud avalduse registreerimine
§ 35 Avaldus mitme ühes kinnistuspiirkonnas asuva kinnistu kohta
10 Kinnistusraamatu ja abieluvararegistri hoidmine
11 Määruskaebus ja kaebus
§ 53 Määruskaebuse vastuvõtmine ja registreerimine
§ 78 Tõend kinnistusraamatu või abieluvararegistri kande puudumise või muutmatuse kohta
§ 88 Esimese jao jaotus
§ 89 Esimese jao esimene lahter
§ 90 Esimese jao teine lahter
§ 91 Esimese jao kolmas lahter
§ 92 Esimese jao neljas lahter
§ 93 Esimese jao viies lahter
§ 94 Esimese jao kuues lahter
§ 96 Teise jao jaotus
§ 97 Teise jao esimene lahter
§ 98 Teise jao teine lahter
§ 99 Teise jao kolmas lahter
§ 100 Teise jao neljas lahter
§ 101 Kolmanda jao jaotus
§ 102 Kolmanda jao esimene lahter
§ 103 Kolmanda jao teine lahter
§ 104 Kolmanda jao kolmas lahter
§ 105 Kolmanda jao neljas lahter
§ 106 Neljanda jao jaotus
§ 107 Neljanda jao esimene lahter
§ 108 Neljanda jao teine lahter
§ 109 Neljanda jao kolmas lahter
§ 110 Neljanda jao neljas lahter
§ 111 Neljanda jao viies lahter
§ 133 Kinnistamis- ja abieluvaraasjade jaotuskorra kehtestamine ja sisu
2 Kinnistamis- ja abieluvaraasjade menetlemise järjekord
§ 197 Registriosa saatus kinnistuspiirkonna muutumisel
§ 198 Kinnistusraamatu üleandmine vastuvõtvale kinnistusosakonnale
§ 199 Kinnistuspiirkonna muutmisest teatamine
§ 200 Kinnistusjaoskonna muutumine
§ 201 Registrikaardi saatus abieluvararegistri tööpiirkonna muutumise korral
§ 202 Menetlus üleandvas kinnistusosakonnas
§ 203 Registritoimiku üleandmine vastuvõtvale kinnistusosakonnale
§ 204 Menetlus vastuvõtvas kinnistusosakonnas
§ 205 Terve tööpiirkonna üleminek
§ 214 Paberkinnistuspäeviku ja -kinnistustoimiku säilitamistähtaeg
RT I, 16.12.2011, 10
Määrus kehtestatakse «Abieluvararegistri seaduse» § 1 lõike 2 ja § 42 lõike 1, «Kinnistusraamatuseaduse» § 1 lõigete 2 ja 3, § 5 lõike 2, § 22 lõike 2, § 38 lõike 4, § 74 lõike 7, § 75 lõike 5, § 771 lõike 4, § 777 lõike 3, § 7716, § 7717 lõike 2, § 792 lõike 4 ning § 793 lõike 6, «Kohtute seaduse» § 42 lõike 1 ja § 45 lõike 3 ning «Tsiviilkohtumenetluse seadustiku» § 61, § 314 lõike 9 ja § 592 lõike 1 alusel.
(1) Kinnistusraamatut ja abieluvararegistrit peavad maakohtute kinnistusosakonnad.
(2) Iga maakohtu kinnistusosakond (edaspidi kinnistusosakond) peab kinnistusraamatut oma tööpiirkonna kohta (edaspidi kinnistuspiirkond).
(3) Iga kohtu kinnistuspiirkond jaguneb kinnistusjaoskondadeks alljärgnevalt:
1) Harju Maakohus: Harju kinnistusjaoskond (Harju maakond, välja arvatud Tallinna linn) ja Tallinna kinnistusjaoskond (Tallinna linn);
2) Viru Maakohus: Ida-Viru kinnistusjaoskond (Ida-Viru maakond, välja arvatud Kohtla-Järve linn ja Narva linn), Kohtla-Järve kinnistusjaoskond (Kohtla-Järve linn), Narva kinnistusjaoskond (Narva linn) ja Lääne-Viru kinnistusjaoskond (Lääne-Viru maakond);
3) Pärnu Maakohus: Pärnu linna kinnistusjaoskond (Pärnu linn), Pärnu maakonna kinnistusjaoskond (Pärnu maakond, välja arvatud Pärnu linn), Lääne kinnistusjaoskond (Lääne maakond), Saare kinnistusjaoskond (Saare maakond), Hiiu kinnistusjaoskond (Hiiu maakond), Rapla kinnistusjaoskond (Rapla maakond) ja Järva kinnistusjaoskond (Järva maakond);
4) Tartu Maakohus: Tartu linna kinnistusjaoskond (Tartu linn), Tartu maakonna kinnistusjaoskond (Tartu maakond, välja arvatud Tartu linn), Jõgeva kinnistusjaoskond (Jõgeva maakond), Viljandi kinnistusjaoskond (Viljandi maakond), Valga kinnistusjaoskond (Valga maakond), Võru kinnistusjaoskond (Võru maakond) ja Põlva kinnistusjaoskond (Põlva maakond).
(4) Abieluvararegistrit peetakse igas kinnistusjaoskonnas eraldi.
(1) Kohtudirektor kinnitab kinnistusosakonna koosseisu. Kinnistusosakonna koosseisus on kohtunikuabi ametikohad ning võivad olla kantselei juhataja, vanemkinnistussekretäri, kinnistussekretäri, arhivaari ja tehnilise sekretäri ametikohad ning muud ametikohad.
(2) Justiitsminister nimetab ja vannutab kohtunikuabi ametisse eksamikomisjoni ettepanekul ning määrab kohtu, kus kohtunikuabi teenistusse asub.
1) kantselei juhataja kinnistusosakonna juhataja ettepanekul nende kohtuteenistujate seast, kes on sooritanud kinnistussekretäri eksami;
2) vanemkinnistussekretärid kinnistusosakonna juhataja ettepanekul nende kinnistussekretäride seast, kes on tööülesannete täitmisel silma paistnud, kui selline ametikoht on justiitsministri käskkirja alusel kohtusse loodud;
3) kinnistussekretärid kinnistusosakonna juhataja ettepanekul nende tehniliste sekretäride seast, kes on olnud teenistuses vähemalt kolm kuud ning on sooritanud kinnistussekretäri eksami;
(2) Kohtudirektor võib kinnistusosakonna juhataja ettepanekul otsustada kasutusele võtta rohkem kui ühe käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud pitsati ning tõestamistoiminguid tegevate kinnistusosakonna teenistujate nimelised pitsatid, lähtudes «Notariaadiseaduse» § 53 lõike 1 punktist 4.
(3) Kohtudirektor korraldab kinnistusosakonna ja selle teenistujate pitsatite kujundamise, registreerimise, kehtetuks tunnistamise, hoidmise ja hävitamise «Riigivapi seaduses» ettenähtud korras.
(4) Kinnistusosakonna pitsati jäljend (pitser) koos kinnistamiseks ja abieluvararegistri kannete tegemiseks pädevate isikute allkirjanäidistega saadetakse teistele kinnistusosakondadele ja Justiitsministeeriumile iga kalendriaasta alguses ning kinnistamiseks pädevate teenistujate vahetumisel.
Digiteerimine on paberdokumendi skaneerimine, digitembeldamine, menetlusega või selle puudumise korral puudutatud registriosaga seostamine ja digitaalsesse arhiivi salvestamine.
(1) Kinnistusosakonna juhataja on kohtudirektori määratud kohtunikuabi.
(3) Ärakiri kinnistusosakonna juhataja ja juhataja kohusetäitja nimetamise ning vabastamise kohta saadetakse Justiitsministeeriumile teadmiseks.
(4) Kinnistusosakonna juhataja vahetumisel võetakse ja antakse asjaajamine üle kohtudirektori poolt nimetatud kohtuteenistuja osavõtul. Üleandmise-vastuvõtmise kohta koostatakse akt kahes eksemplaris, millest üks jääb kinnistusosakonnale ja teine kohtu kantseleile. Ärakiri üleandmise-vastuvõtmise kohta koostatud aktist saadetakse Justiitsministeeriumile teadmiseks.
(1) Kinnistusosakonna juhataja ülesanne on korraldada kinnistusosakonna tegevust. Ta tagab, et kinnistusosakonna pädevusse kuuluvaid hagita tsiviilasju menetletakse ning isikuid teenindatakse õiguspäraselt ja kiiresti ning et kinnistusraamatut ja abieluvararegistrit peetakse ning infosüsteeme kasutatakse nõuetekohaselt.
2) arvestades kohtudirektori juhiseid, kehtestab kinnistusosakonna teenistujate vahel teenistusülesannete jaotuse, kinnistusosakonnasisese asjaajamise ja teenistujate asendamise korra ning määrab e-posti kontrollimise eest vastutajad, arhiivipidajad, tõestamistoimingute tegijad ja kinnistusosakonnaväliste andmekogude kontrollijad;
5) korraldab paberkandjal kinnistustoimiku või selles sisalduva dokumendi digiteerimist;
9) kehtestab kirjaliku korraldusega kinnistusosakonna ja selle teenistujate pitsatite, templite ning dokumendiplankide kasutamise ja hoidmise korra ulatuses, mis ei kuulu kohtudirektori pädevusse, ning korraldab käesolevas määruses ettenähtud pitsatijäljendite ja allkirjade näidiste ning ärakirjade saatmise teistesse kinnistusosakondadesse ja Justiitsministeeriumi;
10) teeb kohtudirektorile esildisi inventari-, lähetus- ja koolitusvajaduse ning muude asjaolude kohta ning ettepanekuid puhkuste ajakava, kinnistusosakonna koosseisu, palgafondi, ergutuste ja distsiplinaarkaristuste ning kohtunikuabikandidaadi juhendamise kohta;
(1) Kinnistusosakonna juhatajale võib maksta kinnistusosakonna juhatamise eest lisatasu kohtudirektori määratud ulatuses.
(2) Kohtudirektor võib kinnistusosakonna juhataja töökoormust kinnistamisel ja abieluvararegistri kandemenetluses juhataja kohustuste täitmise arvelt vähendada:
1) kuni 75% tavalisest kohtunikuabi töökoormusest kinnistusosakonnas, kus peetakse kinnistusraamatut rohkem kui 100 000 kinnistu kohta;
2) kuni 50% tavalisest kohtunikuabi töökoormusest kinnistusosakonnas, kus peetakse kinnistusraamatut 50 000–100 000 kinnistu kohta;
3) kuni 25% tavalisest kohtunikuabi töökoormusest kinnistusosakonnas, kus peetakse kinnistusraamatut kuni 50 000 kinnistu kohta.
(2) Kinnistusosakonna juhataja määrab, millised kinnistussekretärid ja tehnilised sekretärid alluvad vahetult kantselei juhatajale.
1) tagada tõhus töökorraldus dokumentide vastuvõtmise, registriga tutvumise, ärakirjade ja väljatrükkide väljastamise, e-posti kontrollimise ning e-kirjadele ja teabe saamise avaldustele vastamise alal;
2) korraldada kinnistusosakonna pitsatijäljendi ja kinnistamiseks pädevate isikute allkirjade näidiste saatmist teistele kinnistusosakondadele ning Justiitsministeeriumile;
8) täita muid kinnistusosakonna juhataja poolt talle antud ülesandeid;
10) korraldada paberkandjal kinnistustoimikute korrastamist.
4. jagu Kohtunik ja kohtunikuabi
(1) Kohtunikul on õigus teha kõiki kohtunikuabi pädevuses olevaid toiminguid.
(3) Kohtuniku üldised seisukohad kinnistamisasjade lahendamise kohta tehakse teatavaks ja kättesaadavaks kõigile kinnistusosakonna teenistujatele ning Justiitsministeeriumile.
§ 11. Kohtunikuabi ülesanded
1) teeb seadusega määratud ulatuses kandemäärusi ning kinnistusraamatu ja abieluvararegistri kandeid;
5) otsustab registriosa sulgemise;
6) koostab «Kinnistusraamatuseaduse» § 51 alusel riigilõivu tagastamise määrusi;
7) tuvastab seaduses ettenähtud juhtudel õigustatud huvi olemasolu ja koostab selle puudumise korral «Tsiviilkohtumenetluse seadustiku» § 59 alusel kinnistustoimikuga tutvumisloa andmisest keeldumise määrusi;
8) juhendab kohtunikuabikandidaate ning kinnistusosakonna juhataja määramisel notarikandidaate, üliõpilastest praktikante, kinnistussekretäre ja kinnistusosakonna teisi töötajaid ning juhendajana vaatab läbi ja kinnitab juhendatava tehtud lahendite projekte.
(2) Kinnistusosakonna juhataja võib vajaduse korral anda kohtunikuabile ka kinnistussekretäri või tehnilise töötaja ülesandeid.
5. jagu Vanemkinnistussekretär ja kinnistussekretär
Vanemkinnistussekretärile kohaldatakse kinnistussekretäri kohta sätestatut.
1) vaatab läbi kinnistamisavaldusi ja valmistab ette kandemääruse eelnõusid;
2) tuvastab seaduses sätestatud juhtudel õigustatud huvi olemasolu;
3) teeb kinnistusosakonna juhatajale teatavaks andmesisestuse vead ning kannab registriossa või abieluvararegistri registrikaardile märke kohtuniku kirjaliku otsuse alusel;
4) kinnitab ärakirjade, väljavõtete ja väljatrükkide õigsust ning väljastab tõendeid;
5) kontrollib kinnistusraamatu registriosa kinnitatud ärakirja või väljatrüki väljastamisel registriosal käesoleva määruse § 86 lõike 1 punktis 3 sätestatud tähise olemasolu ja selle puudumise korral teeb registriosale nimetatud tähise;
6) kontrollib enne kinnistustoimiku või selles sisalduva dokumendi tutvumisega võimaldamist andmete täielikkust ja käesoleva määruse § 86 lõike 1 punktis 4 sätestatud tähise olemasolu;
8) korrastab paberkandjal kinnistustoimikuid;
10) võtab vastu ja registreerib kande-, kinnistamis- ja muid avaldusi ning dokumente, sealhulgas posti ja e-posti teel saabunud dokumente;
12) sisestab andmeid kinnistusraamatu elektroonilisse andmebaasi;
13) täidab oma pädevuse piires kohtulahendeid käesoleva määruse §-des 168 ja 181 sätestatud korras.
(2) Kinnistusosakonna juhataja võib vajaduse korral anda kinnistussekretärile ka tehnilise sekretäri ülesandeid.
§ 14. Tehnilise sekretäri ülesanded
Tehniline sekretär täidab järgmisi ülesandeid:
1) võtab vastu ja registreerib sissetuleva ja väljamineva posti ning postitab väljasaadetavaid kirju;
2) väljastab isikutele kohapeal tutvumiseks registrikaarte ning -toimikuid või korraldab registriosade ja kinnistustoimikutega tutvumist;
3) valmistab käesoleva paragrahvi punktis 2 nimetatud dokumentidest ärakirju, väljavõtteid ja teeb väljatrükke;
4) abistab arhiivipidajat, sealhulgas aitab korrastada paberkandjal kinnistustoimikuid;
5) köidab abieluvararegistri toimikuid;
6) teostab printimis-, digiteerimis- ja paljundustöid;
7) võtab vastu dokumente ja peab oma pädevuse piires kinnistus- ja registripäevikut;
8) täidab teisi kinnistusosakonna juhataja poolt antud ülesandeid;
9) kontrollib avaldatud kinnistamisteate vastavust avaldamiseks saadetud kinnistamisteatele;
10) kui kinnistusosakonna juhataja on nii määranud, võtab vastu ja registreerib kinnistusosakonna e-kirju ning vajaduse korral vastab nendele oma pädevuse piires;
11) kontrollib esitatud andmete põhjal elektrooniliselt riigilõivu laekumist, kui seda ei ole automatiseeritud.
Kinnistusraamatu infosüsteemi kasutamisele kohaldatakse Justiitsministeeriumi infotehnoloogia valdkonna planeerimise ja juhtimise korda (edaspidi IT-juhtimise kord).
§ 16. Kinnistusraamatu infosüsteemi töö tagamine
Kinnistusraamatu infosüsteemi halduri ning spetsiaaltarkvara tugiisiku ülesandeid täidab Registrite ja Infosüsteemide Keskus, tagades muu hulgas infosüsteemi kasutajate andmete lisamise, muutmise ja tühistamise ning infosüsteemi uuenduste tegemise.
§ 17. Kinnistusraamatu infosüsteemi kasutaja
(1) Kinnistusraamatu infosüsteemi kasutaja (edaspidi kinnistusraamatu kasutaja) on kohtunik, kohtunikuabi, kinnistusosakonna või Justiitsministeeriumi teenistuja, kes kasutab oma seadusest tulenevate ülesannete või tööülesannete täitmiseks kinnistusraamatu infosüsteemi.
(11) Kinnistusraamatu kasutajale antakse sellised kinnistusraamatu infosüsteemi kasutajaõigused, mida ta vajab oma seadusest tulenevate ülesannete või tööülesannete täitmiseks.
(2) Registrite ja Infosüsteemide Keskus annab kinnistusraamatu kasutajale tema vahetu juhi taotlusel IT-abi kaudu tööülesannete täitmiseks vaikimisi personaalse Justiitsministeeriumi arvutivõrgu konto, kasutajanime ja isikliku salasõna ning seejärel kasutajaõigused.
(3) Registrite ja Infosüsteemide Keskus muudab kinnistusraamatu kasutaja kasutajanime, samuti muudab või lõpetab kinnistusraamatu kasutaja kasutajaõigused tema vahetu juhi taotlusel.
§ 18. Kinnistusraamatu kasutaja andmekaitsealased kohustused
Kinnistusraamatu kasutaja on kohustatud:
(2) Teave vastuvõtuaegade, kinnistusosakonna ametliku e-posti aadressi, kinnistusosakonna tööpiirkonna, kinnistusosakonnas peetavate registrite ning riigilõivu tasumise ja tagastamise korra kohta pannakse kinnistusosakonna ruumides või sissekäigu juures nähtavale kohale ning avaldatakse Justiitsministeeriumi ja kohtute veebilehel.
(3) Kinnistus- ja tehnilised sekretärid kannavad töö ajal rinnasilti nime ja ametikohaga.
(1) Kinnistusosakonnal on vastuvõtuaeg dokumentide vastuvõtuks, kinnistusraamatu ja abieluvararegistriga tutvumiseks ning dokumentide väljastamiseks vähemalt kolmel tööpäeval, neist iga päev vähemalt neli tundi.
(2) Vastuvõtuajad kinnitab kohtu kohtudirektor kinnistusosakonna juhataja ettepanekul, ärakiri vastuvõtuaegade kinnitamise kohta saadetakse Justiitsministeeriumile teadmiseks.
(3) Külastajatele on sissepääsuks avatud üksnes dokumentide vastuvõtmiseks, kinnistusraamatu ja abieluvararegistriga tutvumiseks ning dokumentide väljastamiseks ettenähtud ruumid. Kinnistusosakonna muudesse ruumidesse lubatakse külastajaid üksnes põhjendatud vajadusel ning selle kinnistusosakonna teenistuja nõusolekul ja vastutusel, kelle juurde nad minna soovivad.
(4) Väljaspool vastuvõtuaega kinnistusosakonna ruumidesse külastajaid ei lubata.
(1) Riigi ja kohaliku omavalitsuse asutuse teenistujal, samuti notaril ja kohtutäituril võimaldatakse kinnistusosakonnale dokumente esitada, kinnistusraamatu ja abieluvararegistriga tutvuda, tellida ja saada kätte ärakirju, väljatrükke ja tõendeid igal tööpäeval kogu tööaja ulatuses.
(2) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isik on dokumendid kinnistusosakonnale esitanud väljaspool kinnistusosakonna vastuvõtuaega, registreeritakse need nagu postiga saabunud dokumendid.
(3) Käesolevas määruses kohtutäituri kohta sätestatut kohaldatakse ka täitemenetluse ülesandeid täitva pankrotihalduri suhtes.
(2) Vastu tuleb võtta ja registreerida ka selline kinnistamis- või kandeavaldus, mis ei vasta kinnistamis- või kandeavalduse kehtestatud vorminõuetele, kuid mis sisaldab soovi kinnistusraamatusse või abieluvararegistrisse kande tegemiseks.
(3) Esitaja soovil võib registritoimikus oleva algdokumendi pärast kande tegemist abieluvararegistrisse talle tagastada. Registritoimikusse peab jääma kohtunikuabi või kinnistussekretäri kinnitatud dokumendi ärakiri.
(1) Kinnistusosakonnale esitatavaid dokumente võib kohapeal vastu võtta ainult kinnistusosakonna juhataja poolt määratud teenistuja ainult vastuvõtuajal.
(2) Posti või e-posti teel saabunud või riigi ja kohaliku omavalitsuse asutuse töötaja, samuti notari või kohtutäituri poolt esitatud dokumente võib vastu võtta ainult kinnistusosakonna juhataja poolt määratud teenistuja.
(3) Ühte kinnistuspiirkonda jääva kinnistuga seotud dokumente on pädev vastu võtma ja kinnistuspäevikus registreerima iga selle kinnistusosakonna kinnistusjaoskond.
(4) Abieluvararegistri dokumente on pädev vastu võtma kinnistusosakond, kelle tööpiirkonda jääb abikaasa elukoht. Kinnistusosakonnale, kelle tööpiirkonnas asub ühe abikaasa elukoht, võib esitada ka selle abikaasa dokumente, kelle elukoht jääb teise kinnistusosakonna tööpiirkonda. Asjaomasele kinnistusosakonnale edastab dokumendid see kinnistusosakond, kellele dokumendid esitati.
(5) Käesoleva paragrahvi lõiget 4 kohaldatakse ka juhul, kui ühe abikaasa elukoht on sama kinnistusosakonna teise kinnistusjaoskonna tööpiirkonnas.
(6) Kui abikaasa elukoht on muutunud pärast kandeavalduse esitamist, kuid enne kande tegemist, edastab kinnistusosakond, kelle tööpiirkonnas oli abikaasa elukoht kandeavalduse esitamise ajal, kandeavalduse kinnistusosakonnale, kelle tööpiirkonnas on abikaasa uus elukoht.
(3) Kinnistusosakonnale paberkandjal esitatud kinnistamisavaldus ja selle lisadokumendid skaneeritakse, varustatakse digitempliga, seostatakse menetlusega või selle puudumise korral puudutatud registriosaga, salvestatakse viivitamata elektroonilises kinnistustoimikus vastavalt kinnistusraamatu infosüsteemi kasutajajuhendile ning tagastatakse nende esitajale.
(4) Dokumentide elektroonilise esitamise korral, samuti käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud juhul asendab vastuvõtupealdist dokumentide arvelevõtmine kinnistus- või registripäevikus.
(1) Pärast vastuvõtupealdise tegemist või dokumendi elektroonilises kinnistustoimikus salvestamist registreeritakse kinnistamis- või kandeavaldus vastuvõtmise ajalises järjekorras viivitamata sõltuvalt selle liigist vastavas kinnistus- või registripäevikus. Igale avaldusele antakse vastavalt esitamisajale päevikus registreerimisel iseseisev järjekorranumber (kinnistamis- või registriasja number).
(4) Kui dokument ei kuulu kinnistus- või registripäevikusse kandmisele, registreeritakse see üldises kirjavahetuse registreerimiseks ettenähtud korras.
(1) Posti või e-posti teel saabunud kandeavaldused loetakse saabunuks üheaegselt ja registreeritakse registripäevikus sellel tööpäeval saabunud avaldustest viimastena. Dokumentide vastuvõtmise kellaajaks märgitakse tööpäeva lõpu kellaaeg.
(11) Pärast tööpäeva lõppu, kuid enne 00:00 kinnistusosakonna elektroonilisse postkasti saabunud avaldused registreeritakse järgmise tööpäeva hommikul esimestena.
[RT I, 16.12.2011, 8 - jõust. 19.12.2011]
(12) Pärast 00:00 kinnistusosakonna e-postkasti saabunud avaldused registreeritakse sellel tööpäeval saabunud avaldustest viimastena.
(2) E-posti teel esitatud dokumendi salvestab vastav teenistuja selleks määratud serverisse ja nimetab arhiveerimiseks ümber, kajastades dokumendi faili nimetuses registrikaardi numbri, kinnistusosakonda laekumise aasta, kuu ja päeva, abikaasade perekonnanimed ning dokumendi liigi.
(3) Käesoleva määrus § 27 kohaldatakse vastavalt.
§ 30. Elektroonilise kinnistusraamatu infosüsteemi esitatud avalduse registreerimine
(1) Elektroonilise kinnistusraamatu infosüsteemi esitatud avaldus ja selle laekumise aeg registreeritakse kinnistuspäevikus automatiseeritult ning nummerdatakse käesoleva määruse §-s 27 sätestatud korras.
(2) Otse elektroonilisse infosüsteemi esitatud elektrooniline dokument salvestub laekumisel automaatselt selleks määratud serverisse.
(3) Kui elektroonilise kinnistusraamatu infosüsteemi esitatud dokument sisaldab ka kandeavaldust abieluvararegistrisse kande tegemiseks, registreerib kinnistusosakonna vastav teenistuja kandeavalduse registripäevikus vastavalt käesolevale määrusele.
(1) «Kinnistusraamatuseaduse» § 40 lõikes 1 nimetatud tõend peab sisaldama järgmisi andmeid:
1) kinnistusosakonna ja kinnistusjaoskonna nimi;
(2) E-posti teel ja elektroonilise kinnistusraamatu infosüsteemi kaudu esitatud kinnistamisavalduse kohta saadetakse selle esitajale automaatne vastuvõtukinnitus vastavalt «Kinnistusraamatuseaduse» § 40 lõikele 2.
(2) Avaldusele lisatud kinnistus- või abieluvararegistri menetlusega seotud dokumente ei või jätta vastu võtmata põhjendusel, et seadus ei nõua nende esitamist.
(3) Käesoleva määruse §-des 25–29 sätestatut kohaldatakse vastavalt.
(2) Kinnistamis- või kandeavalduse tagasivõtmise kohta tehakse infosüsteemi või registripäevikusse märge.
(1) Dokumente vastuvõttev või väljastav teenistuja annab isikutele ja asutustele kohapeal ja telefoni ning e-posti teel teavet järgmistes küsimustes:
1) kinnistusosakonna tööpiirkonna ulatus ja jaoskondadeks jagunemine;
2) kinnistusosakonnas peetavate registrite loetelu;
3) kinnistusosakonna vastuvõtuajad ja dokumentide esitamise, sealhulgas elektroonilise esitamise kord;
4) ärakirjade, väljatrükkide ja tõendite väljastamise kord;
5) kinnistusraamatu, abieluvararegistri ning kinnistus- ja registritoimikuga tutvumise võimalused ja kord;
6) asjaosalistele lahenditest teatamise kord;
7) kinnistusosakonnas tehtavate toimingute riigilõivumäärad ning riigilõivu tasumise kord;
8) notari ametitoimingud kinnistamisasjade ajamisel;
9) kinnistusosakonna ametlik e-posti aadress ja e-posti aadress, kuhu tuleb saata digitaalselt allkirjastatud kinnistamis- ja kandeavaldused ning nende lisadokumendid.
§ 35. Avaldus mitme ühes kinnistuspiirkonnas asuva kinnistu kohta
(1) Kui kinnistamisavaldus on esitatud ühes kinnistuspiirkonnas asuva mitme kinnistu kohta, skaneeritakse, digitembeldatakse ja salvestatakse avaldus koos esitatud dokumentidega ning seostatakse menetlusega või selle puudumise korral kõigi avaldusega seotud kinnistutega vastavalt kinnistusraamatu infosüsteemi kasutajajuhendile.
(2) Kui avaldus on esitatud mitme ühes kinnistuspiirkonnas, kuid eri kinnistusjaoskonna piires asuva kinnistu kohta, kohaldatakse käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatut.
(1) Kui kinnistamisavaldus on tehtud mitme eri kinnistuspiirkonnas asuva kinnistu kohta, skaneeritakse, digitembeldatakse, seostatakse, salvestatakse ja registreeritakse esitatud dokumendid vastavalt elektroonilise kinnistusraamatu kasutusjuhendile ja käesolevale määrusele ning saadetakse e-postiga teade kinnistusjaoskonnale, kelle tööpiirkonnas teine avalduses käsitletud kinnistu asub. Teate saatmisest teatatakse avalduse esitajale.
(2) Kinnistusjaoskond, kelle tööpiirkonnas teine kinnistamisavalduses käsitletud kinnistu asub, registreerib avalduse pärast käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud teate saamist käesolevas määruses kehtestatud korras.
(3) Käesoleva paragrahvi lõiget 1 ei kohaldata, kui kinnistamisavaldusest või muul viisil selgub, et avaldus on esitatud või esitatakse igasse asjaomasesse kinnistusosakonda iseseisvalt.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse e-posti või posti teel esitatud kinnistamisavaldusele vastavalt.
(5) Kui kinnistamisavaldus on esitatud igasse asjaomasesse kinnistusosakonda iseseisvalt, salvestatakse see koos kinnistamiseks vajalike lisadokumentidega elektroonilise kinnistusraamatu infosüsteemi ainult üks kord.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud avalduse menetlemisel kehtib seaduses sätestatud avalduse läbivaatamise tähtaeg iga asjaomase kinnistusosakonna suhtes eraldi.
Abieluvararegistri dokumentide saatmisel ühest kohtumajast teise vastutab dokumentide säilimise ja puutumatuse eest dokumente saatva kohtu direktor.
(2) Mitut kinnistuspiirkonda puudutava toimingu puhul on riigilõivu tasumise kontrollimise kohustus sellel kinnistusosakonnal, kelle viitenumbrit on riigilõivu tasumisel kasutatud. Pärast kontrollimist on kinnistusosakond kohustatud edastama teabe riigilõivu tasumise kohta teistele asjassepuutuvatele kinnistusosakondadele, kui seda ei ole võimalik kontrollida infosüsteemist.
Paberkandjal koopia valmistamise eest võetakse tasu vastavalt «Avaliku teabe seaduses» sätestatule.
(1) Riigilõivu tagastamine toimub «Riigilõivuseaduses» sätestatud korras.
(3) Tagastatava riigilõivu ja sellest mahaarvatavad kulud määrab kinnistamiseks või abieluvararegistri kande tegemiseks pädev isik kandemääruses.
10. jagu Kinnistusraamatu ja abieluvararegistri hoidmine
(1) Kinnistusraamatu koosseisu kuuluvaid dokumente (kinnistusregister, kinnistustoimik, kinnistuspäevik) ja abieluvararegistri koosseisu kuuluvaid dokumente (registrikartoteek, registritoimik, registripäevik) hoitakse kinnistusosakonna arhiivis. Kinnistusraamatu arhiivi peetakse digitaalselt.
(2) Suletud registrikaarte ja registritoimikuid säilitatakse kinnistusosakonna arhiivis eraldi kehtivatest. Suletud registrikaarte ei tohi kasutada uute registrikaartide sisseseadmiseks.
(1) Abieluvararegistri kaarte, päevikuid ja toimiku dokumente säilitatakse alaliselt.
(2) Kirjavahetust, mis ei kuulu köitmisele registritoimikusse, registriga tutvumise ja ärakirjade raamatut ning kaebuste päevikut säilitatakse kümme aastat pärast nende laekumist või viimase sissekande tegemist.
Pärast käesoleva määruse § 43 lõikes 2 ja § 44 lõikes 2 nimetatud dokumentide säilitustähtaja möödumist koostab kohtudirektor vastavalt «Arhiivieeskirjale» hävitamisakti kavandi ja esitab selle avalikule arhiivile hindamise läbiviimiseks.
(1) Kinnistusosakonna paberkandjal arhiivi peab kinnistusosakonna juhataja poolt määratud kinnistus- või tehniline sekretär (edaspidi arhiivipidaja), kui kinnistusosakonna koosseisus ei ole ette nähtud arhivaari ametikohta. Arhiivipidaja vastutab arhiivis hoitavate dokumentide säilimise ja kasutamise eest.
(2) Arhiivipidaja juhendab teda abistavaid kinnistus- ja tehnilisi sekretäre ning täidab kinnistusosakonna juhataja määratud ulatuses kinnistus- ja tehnilise sekretäri ülesandeid.
(3) Arhiivipidaja äraolekul määrab kinnistusosakonna juhataja talle asendaja.
(4) Arhiivipidaja ja teda abistavad teenistujad peavad dokumentide säilivuse tagamiseks järgima käesoleva määruse §-s 51 sätestatud ohuplaani nõudeid.
(1) Kinnistusosakonna arhiivis töötavad arhiivipidaja ning teised kinnistusosakonna teenistujad, kelle teenistusülesanded seda nõuavad.
(2) Asjaomase kohtu teised teenistujad ja kohtunikud, samuti Justiitsministeeriumi ametnikud võivad kinnistusosakonna arhiivis viibida ainult arhiivipidaja juuresolekul.
(3) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetamata isikuid on keelatud arhiiviruumi lubada. Erandeid võib teha mõjuval põhjusel kinnistusosakonna juhataja loal ning tingimusel, et juures viibivad nii arhiivipidaja kui ka kinnistusosakonna juhataja.
(1) Abieluvararegistri registrikaarte, kinnistus- ja registritoimikuid, kinnistus- ja registripäevikuid ning kinnistusosakonnale esitatud või saadetud, kuid toimikutesse köitmata dokumente ei või kinnistusosakonna ruumidest välja viia.
(2) Kui kohtuniku tööruum asub kinnistusosakonnaga samas majas, siis võib lahendi tegemiseks vajalikke dokumente viia tema tööruumi. Tööpäeva lõpuks peab ta need dokumendid arhiivi tagastama.
(3) Kui kohtunikul on vaja dokumente kasutada väljaspool kinnistusosakonna hoonet, valmistab arhiivipidaja talle vajalike dokumentide koopiad. Kui kohtunik neid koopiaid enam ei vaja, tagastab ta need arhiivipidajale, kes koopiad hävitab.
(4) Kui kinnistusosakonnas säilitatav dokument osutub kohtumenetluses vajalikuks tõendiks, väljastatakse kohtu nõudmisel kas dokumendi kinnitatud ärakiri, väljatrükk või originaal. Toimikudokumendi originaali väljastamise korral säilitatakse toimikus vastava dokumendi kinnitatud ärakiri, millele lisatakse viide, et originaaldokument on väljastatud kohtumenetluse läbiviimiseks.
(1) Kinnistusosakonna juhataja korraldusel peab arhiivipidaja arhiivipäevikut, millesse märgitakse kuupäevaliselt arhiivis säilitatavate dokumentide arhiivist väljaandmine ja arhiivipidajale tagastamine.
(2) Arhiivipäevikut peetakse elektrooniliselt.
(1) Kinnistusosakonna arhiiv peab paiknema hoone spetsiaalselt arhiivipidamiseks ehitatud või kohandatud tulekindlas ning kindlalt tuleohtlikest ja arhiivipidamiseks mittesobivatest ruumidest eraldatud osas, kus on säilitustingimused. Kinnistusosakonna arhiiv peab olema kaitstud kõrvaliste isikute ligipääsu eest.
(2) Arhiivis säilitatavaid dokumente ei tohi hoida niiskes ega liiga kuumas ruumis. Arhiiviruumi temperatuur peab olema 15–21 °C, niiskusesisaldus 30…50%. Arhiiviruumis tagatakse võimalikult stabiilne temperatuuri- ja niiskusrežiim.
(3) Arhiivis peavad olema tulekustutusvahendid, vahendid dokumentide evakueerimiseks hävimisohu korral ja kile riiulite katmiseks veeavarii korral.
(4) Arhiiviruumis peab elektrijuhtmestik olema kaetud ja pistikupesad peavad olema maandatud. Arhiiviruumis on keelatud suitsetada ning hoida kõrvalisi esemeid. Hoidla peab olema varustatud automaatse valve- ja alarmsüsteemiga.
(5) Elektrienergia katkemise korral on arhiiviruumis keelatud kasutada lahtist tuld. Kasutada võib ainult taskulampe või akulaternaid. Hoidla väljapääsuteedel peab olema pimedas nähtav märgistus.
(6) Registriosi, registrikaarte ning toimikuid tuleb hoida eraldi ruumides.
(7) Uute arhiiviruumide loomisel peavad need vastama järgmistele tingimustele:
1) arhiiviruumi ei tohi läbida vee- ja kanalisatsioonitorustikud; arhiiviruumis võivad paikneda ainult hoidla funktsioneerimiseks vajalikud juhtpuldid ja kommunikatsioonisõlmed ning muud tehnilised seadmed;
2) arhiiviruumid ehitatakse ilma akendeta; kui hoidlas on aknad, pannakse neile ette turvakardinad või -trellid, UV-filtrid ja kardinad või ruloo;
3) arhiiviruumi optimaalne kõrgus on 240–260 cm;
4) arhiiviruumi või arhiiviruumide tuletõkketsooni pindala ei tohi ületada 300 m2;
5) arhiiviruumides kasutatakse üldjuhul õhkkütet; õhkkütte, samuti ventilatsioonisüsteemi õhk peab olema filtreeritud;
6) arhiiviruumi põranda kandevõime peab olema vähemalt 6 kN/m2 ning kompaktriiulite puhul 12 kN/m2; arhiiviruumi põranda kandevõime peab vastama arhivaalide paigutusele hoidlas;
7) arhiiviruum sisustatakse töödeldud puidust või metallist riiulite või kappidega. Riiulite ja kappide konstruktsioon, mõõtmed ja paigutus hoidlas peavad vastama säilitustingimuste nõuetele.
(1) Kohtudirektor kehtestab kinnistusosakonna arhiivis säilitatavate dokumentide kahjustumise või hävimise ärahoidmiseks ohuplaani. Ohuplaani võib kehtestada eraldi aktina või mõne teise seadusest tuleneva üldise kohtu ohutust ja päästetöid käsitleva akti osana.
(2) Ohuplaanis nähakse ette dokumentide kaitse ja päästmise meetmed tõenäoliseks hädaolukorraks ning sellega kaasnevate tagajärgede likvideerimiseks.
(1) Vähemalt üks kord aastas teostab kinnistusosakonna juhataja kinnistusosakonna arhiivi ülevaatuse. Ülevaatus korraldatakse ka siis, kui vahetub kinnistusosakonna juhataja või arhiivipidaja.
(2) Arhiivi ülevaatuse käigus selgitatakse välja arhiivi pidamise vastavus kehtestatud nõuetele, säilikute arv ja nende seisund.
(3) Kinnistusosakonna arhiivi ülevaatuse käik ja tulemused protokollitakse, protokolli ärakiri saadetakse Justiitsministeeriumile teadmiseks.
11. jagu Määruskaebus ja kaebus
§ 53. Määruskaebuse vastuvõtmine ja registreerimine
(1) Kandemääruse peale esitatud määruskaebused registreeritakse kinnistuspäevikus ja säilitatakse kinnistustoimikus. Kinnistusraamatu infosüsteemi kantakse määruskaebuse vastuvõtmise kuupäev, sisu ja esitaja nimi ning menetlemise või edasisaatmise käik.
(2) Paberkandjal esitatud määruskaebus skaneeritakse, digitembeldatakse, seostatakse loodava menetlusega, salvestatakse ja registreeritakse elektroonilises kinnistustoimikus vastavalt elektroonilise kinnistusraamatu kasutusjuhendile.
(3) Posti teel saabunud määruskaebusele lisatakse ümbrik postitamise kuupäeva tuvastamiseks.
(4) Määruskaebuse vastuvõtja suunab selle kandemääruse tegijale ning teavitab sellest kinnistusosakonna juhatajat, kes korraldab määruskaebuse lahendamise või edasisaatmise vastavalt seadusele. Edasisaatmise kohta tehakse märge kinnistuspäevikusse.
(5) Määruskaebus säilitatakse kinnistustoimikus koos selle lahendamisel tehtud määrusega ja kohtuniku kirjalike selgitustega kohtunikuabile.
(3) Kinnistusosakonna juhataja tegevuse peale esitatud kaebus tuleb kohe edastada asjaomase kohtu kohtudirektorile koos kinnistusosakonna juhataja kirjaliku seletusega. Kaebuse ja seletuse ärakiri saadetakse Justiitsministeeriumile.
Kinnistusosakonna teenistujate tegevuse peale esitatud kaebusi säilitatakse eraldi kaustas viiskümmend aastat.
(1) Kohtunikuabid, kantselei juhataja, arhivaar ja kinnistussekretärid on kohustatud oma erialateadmisi ja -oskusi pidevalt täiendama, eelkõige pidevalt tutvuma õigusaktide muudatustega, Riigikohtu lahenditega ning õigusajakirjade ja õiguskirjandusega.
(2) Kohtunikuabid, kantselei juhataja, arhivaar ja kinnistussekretärid on kohustatud osa võtma nende jaoks kohtu või Justiitsministeeriumi poolt korraldatavast täiendusõppest.
(2) Kohtunikuabikandidaati juhendavale kohtunikuabile makstakse juhendamise ajal iga juhendatava eest lisatasu 5% ametipalgast.
Registriosa ja kinnistustoimikuga võib igaüks tutvuda sõltumata sellest, millise kinnistusosakonna tööpiirkonnas kinnistu asub.
(1) Kinnistusraamatuga tutvumiseks tuleb kinnistusosakonnale esitada tutvumistellimus.
3) tellimuse esitaja sideandmed (aadress või e-posti aadress või faksi- või telefoninumber), mille kaudu kinnistusosakond saaks tellijaga ühendust võtta;
(3) Justiitsministeerium tagab tutvumistellimuse kättesaadavuse Justiitsministeeriumi veebilehel. Selle täitmisel edastatakse tellimisandmed kinnistusosakonna elektroonilisse postkasti.
1) kinnistusosakonnas kohapeal;
2) telefoni teel;
3) postiga;
4) e-postiga;
5) faksiga;
6) veebilehe kaudu.
(2) Tutvumistellimuse võib esitada igale kinnistusosakonnale.
(3) Tutvumistellimus täidetakse kolmekümne päeva jooksul. Vähem kui poolteist tundi enne vastuvõtuaja lõppu esitatud tellimused võib täita järgmisel tööpäeval.
(4) Kui tutvumistellimust ei ole võimalik viivitamatult täita, teavitatakse tutvumist soovinud isikut, millal tutvumistellimus täidetakse ja lepitakse kokku uus aeg. Vajadusel võtab kinnistusosakonna teenistuja selleks tutvumist soovinud isikult tema kontaktandmed.
(5) Kui tutvumistellimust ei täideta kohe või kui tellija soovib tutvumist hiljem, täidetakse tellimus tellija täidetud tellimislehel märgitud tähtajaks. Käesoleva paragrahvi lõiget 3 kohaldatakse vastavalt.
(1) Kui soovitakse tutvuda kinnistustoimikuga või kinnistustoimikus sisalduva dokumendiga, mida ei ole veel digiteeritud, hõlmab tutvumistellimus ka digiteerimistellimus.
(2) «Kinnistusraamatuseaduse» § 74 lõikes 2 nimetatud isikud esitavad ainult digiteerimistellimuse. Kinnistusosakond saadab viivitamata teate digiteerimistellimuse täitmise kohta tellimuse esitajale.
(3) Digiteerimistellimus täidetakse võimaluse korral viivitamata, kuid mitte hiljem kui viie tööpäeva jooksul.
(4) Pärast kinnistustoimikus sisalduva dokumendi kohta digiteerimistellimuse saamist skaneerib, digitembeldab ja salvestab kinnistusosakonna asjaomane teenistuja dokumendi enne tutvumise võimaldamist ning seostab menetlusega või selle puudumise korral puudutatud registriosaga vastavalt elektroonilise kinnistusraamatu kasutusjuhendile. Ülejäänud kinnistustoimikus sisalduvad paberdokumendid tuleb digitaliseerida 30 tööpäeva jooksul arvates tutvumis- või digiteerimistellimuse täitmisest.
(5) Pärast kinnistustoimiku digiteerimistellimuse saamist skaneerib, digitembeldab ja salvestab kinnistusosakonna asjaomane teenistuja kõik kinnistustoimikus sisalduvad dokumendid enne tutvumise võimaldamist ning seostab menetlusega või selle puudumise korral puudutatud registriosaga vastavalt elektroonilise kinnistusraamatu kasutusjuhendile.
(6) Kui soovitakse tutvuda kinnistustoimikuga, mida ei ole veel digiteeritud ja tutvumis- või digiteerimistellimus on esitatud kinnistusosakonnale, kelle tööpiirkonnas kinnistu ei asu, edastab tutvumis- või digiteerimistellimuse saanud kinnistusosakond selle asjaomasele kinnistusosakonnale ja teatab sellest tutvumist soovinud isikule.
(7) Käesoleva määruse § 63 lõikeid 4 ja 5 kohaldatakse vastavalt.
(1) Kinnistusregistri ja kinnistustoimikuga tutvumine kinnistusosakonnas kohapeal on tasuta.
(2) Kinnistustoimikuga kohapeal tutvuda sooviv isik peab esitama kinnistusosakonna töötajale isikut tõendava dokumendi. Kohtu või järelevalveõigusliku asutuse töötaja, notar, kohtutäitur ning notari- ja kohtutäituribüroo volitatud töötaja peavad kinnistustoimikuga kohapeal tutvumiseks esitama ametitõendi.
(3) Pärast tutvuda sooviva isiku või tema ameti ning õigustatud huvi olemasolu tuvastamist annab kohtunikuabi või kinnistussekretär loa kinnistusraamatuga tutvumiseks. Kui kinnistustoimikuga tutvuda soovija õigustatud huvi ei tuvastata, vormistatakse toimikuga tutvumise loa andmisest keeldumine määrusena.
(4) Tutvumine toimub üksnes kinnistusosakonna juhataja poolt selleks ettenähtud kohas.
(2) «Kinnistusraamatuseaduse» § 74 lõikes 2 nimetatud isikud ei pea esitama käesoleva määruse §-s 62 nimetatud tutvumistellimust.
(3) Kui kinnistustoimiku või selles sisalduv dokument ei ole digiteeritud, saab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud veebilehe kaudu esitada digiteerimistellimus.
(1) «Kinnistusraamatuseaduse» § 75 lõikes 5 nimetatud volikirja koostab infosüsteem ja selles märgitakse:
(1) Isiku soovil võimaldatakse talle tutvumist registriosa või kinnistustoimiku väljatrükiga.
(2) Käesoleva määruse § 39 kohaldatakse vastavalt.
Abieluvararegistri kartoteegiga või muude abieluvararegistri koosseisus olevate dokumentidega tutvumisel, samuti ärakirjade ja tõendite tellimisel võib päringu aluseks olla:
2) abikaasa ees- või perekonnanimi;
(1) Abieluvararegistriga tutvumiseks esitatakse kinnistusosakonnale tutvumistellimus.
(2) Tutvumistellimuse võib esitada kinnistusosakonnas kohapeal, telefoni teel, postiga, e-postiga või telefaksiga.
(3) Tutvumistellimuses märgitakse:
3) tellimuse esitaja sideandmed (aadress või e-posti aadress või telefaksi- või telefoninumber), mille kaudu kinnistusosakond saaks tellijaga ühendust võtta;
5) taotletav tutvumise aeg või tellimuse täitmise viis.
(4) Tellimislehe plangil nähakse ette variandid samal päeval tutvumise, järgmisel tööpäeval tutvumise ning hilisemal kuupäeval tutvumise kohta. Plangil märgib kinnistusosakond tellimuse samal päeval täitmiseks kuluva aja, käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud asjaolud ning hoiatuse, et kui asjaomased dokumendid on menetluses, võib tutvumine edasi lükkuda.
(5) Justiitsministeerium tagab tellimislehe kättesaadavuse Justiitsministeeriumi veebilehel. Selle täitmisel edastatakse tellimisandmed kinnistusosakonna elektroonilisse postkasti.
(6) Tutvumistellimus täidetakse samal päeval. Vähem kui poolteist tundi enne vastuvõtuaja lõppu esitatud tellimused võib täita järgmisel tööpäeval. Kui tutvumistellimust ei täideta kohe või kui tellija soovib tutvumist hiljem, täidetakse tellimus tellija täidetud tellimislehel märgitud tähtajaks.
(7) Kui registriasi, mille dokumente tutvumiseks telliti, on menetluses või isikule ei saa muul kinnistusosakonnast tuleneval põhjusel tutvumist võimaldada, võtab kinnistusosakonna teenistuja tutvumist soovinud isikult tema kontaktandmed, et kokku leppida uus tutvumisaeg.
(1) Registritoimikuga kohapeal tutvuda sooviv isik peab esitama kinnistusosakonna töötajale isikut tõendava dokumendi. Kohtu või järelevalveõigusliku asutuse töötaja, notar, kohtutäitur ning notari- või kohtutäituribüroo volitatud töötaja peavad esitama ametitõendi. Isikut tõendava dokumendi ja ametitõendi esitamist ei nõuta abieluvararegistri registrikaardiga tutvumiseks.
(2) Pärast tutvuda sooviva isiku või tema ameti ning õigustatud huvi olemasolu tuvastamist annab kohtunikuabi või kinnistussekretär loa abieluvararegistriga tutvumiseks.
(3) Tutvumiseks võib ühele isikule korraga anda ainult ühe registrikaardi, -toimiku või -päeviku. Tutvumiseks ei tohi korraga välja anda sama objekti registrikaarti ja toimikut.
(4) Kohapeal tutvumine toimub üksnes kinnistusosakonna juhataja poolt selleks ettenähtud kohas kinnistusosakonnas. Paberkandjal ja originaaldokumentidega tutvumise juures peab pidevalt viibima kinnistusosakonna teenistuja, kes jälgib ja vastutab, et tutvuja ei rikuks dokumente, ei köidaks toimikut lahti ega eemaldaks sealt dokumente. Dokumente ja toimikuid tutvujalt tagasi võttes peab ta kontrollima, kas kõik dokumendid on rikkumata kujul alles.
(5) Kui teenistuja avastab, et tutvumiseks antud dokumente rikutakse, võetakse kaasa või toimikut köidetakse lahti, siis katkestab ta tutvumise ning kutsub kohale kohtukordniku või politseiametniku.
(1) Kui isik esitab abieluvararegistriga tutvumise tellimuse kohapeal selles kinnistusosakonnas, kus dokumendid ei asu, edastab kõnealune kinnistusosakond tellimuse kinnistusosakonnale, kus tellitud dokumendid asuvad, ja teatab sellest isikule.
(2) Kui isik soovib dokumentidega tutvuda selles kinnistusosakonnas, kus ta esitas tutvumistellimuse, tuvastab õigustatud huvi see kinnistusosakond, kandes tutvumiste ja ärakirjade raamatusse käesoleva määruse § 70 lõikes 3 nimetatud andmed. Kinnistusosakond, kellele tellimus edastati, kannab tutvumise ja ärakirjade raamatusse:
1) tellimuse edastanud kinnistusosakonna ja teenistuja nime;
2) otsingu aluse;
3) tellimuse täitmise aja ja viisi.
(3) Käesoleva määruse § 70 kohaldatakse vastavalt.
(1) Igaüks võib tellida abieluvararegistri kaartide ärakirju, esitades selleks tutvumistellimuse.
(2) Õigustatud huvi omavad isikud võivad tellida ka registritoimiku või üksikute toimikus säilitatavate dokumentide ärakirju. Ärakirja väljastamiseks annab loa kohtunikuabi või kinnistussekretär, kui ta on tuvastanud õigustatud huvi olemasolu.
(3) Õigustatud huvi olemasolu eeldatakse, kui tutvumistellimus esitatakse kohtu või pädeva ametiasutuse plangil või elektrooniliselt ja on vastavalt allkirjastatud või digitaalallkirjastatud selleks pädeva isiku poolt. Kahtluse korral või kui tutvumistellimus esitatakse elektrooniliselt, on kohtunikuabi või kinnistussekretär kohustatud kontrollima allakirjutanud isiku pädevust.
Käesoleva määruse §-s 4 nimetatud pitseri ja kinnistamiseks pädevate isikute allkirjanäidistega tutvumisele kohaldatakse käesolevas jaos sätestatut.
(1) Vastavalt tellija soovile antakse ärakiri või väljatrükk talle kätte kinnistusosakonnas või edastatakse posti, e-posti või telefaksi teel. Kinnistusosakonna juhataja otsusega võib keelduda soovitud viisil ärakirja või väljatrüki edastamisest, kui selleks puuduvad tehnilised võimalused või seda ei võimalda teabekandja tüüp või kui tellimuse täitmine nõuab kinnistusosakonnas töökorralduse muutmist, takistab talle antud avalike ülesannete täitmist või nõuab põhjendamatult suuri kulutusi. Sellisel juhul valib sobiva tellimuse täitmise viisi kinnistusosakond, konsulteerides võimaluse korral enne tellimuse täitmist tellimuse esitajaga.
(2) Veebilehe kaudu tutvuja saab registriosa või toimiku dokumendi ise välja trükkida.
(3) Kui tellimusest ei selgu tellija poolt taotletav väljastamise viis, täpsustatakse see tellijaga. Kui ei ole võimalik väljastamise viisi täpsustada tellimuse täitmiseks ettenähtud tähtaja jooksul, täidetakse tellimus selles esitatud sideandmete alusel kinnistusosakonna valitud viisil, võimaluse korral eelistades tellimuse esitamise viisi.
(4) Kui kinnistusosakonnast tuleneval põhjusel on ärakirja või väljatrüki väljastamine takistatud, võtab kinnistusosakonna teenistuja ärakirja või väljatrüki tellinud isikult tema kontaktandmed ärakirja edastamiseks.
(5) Ärakirja või väljatrüki väljastamine märgitakse registritega tutvumise ja ärakirjade väljastamise raamatusse.
(1) Kui ärakirja või väljatrüki tellija soovib dokumenti paberkandjal, trükitakse kinnistusregistriosa ja kinnistustoimiku dokument välja infosüsteemist. Abieluvararegistri registrikaardi, samuti mis tahes muu paberkandjal kinnistusosakonnale esitatud dokumendi ärakiri tehakse valguskoopiana.
(2) Kinnistusraamatu registriosa, millest tehakse väljatrükk, peab olema varustatud tähisega, et tegemist on elektroonilise registriosaga.
(3) Paberkandjal väljastatavale kinnitatud ärakirjale ja väljatrükile tehakse kinnitusmärge, kus sisalduvad järgmised andmed:
3) registriga tutvumise ja ärakirjade raamatu sissekande järjekorranumber;
4) ärakirja kinnitanud kohtunikuabi või kinnistussekretäri allkiri ja nimi, kusjuures allkiri peab olema kirjutatud sinise kirjutusvahendiga, võimaldamaks eristada originaalärakirja ja selle must-valget valguskoopiat;
5) kohtu kinnistusosakonna pitsati jäljend (pitser).
(4) Ärakirja või väljatrüki elektroonilisel kinnitamisel ja edastamisel asendab käesoleva paragrahvi lõike 4 punktides 2, 4 ja 5 nimetatud kinnistusmärke elemente kinnistusosakonna digitaalne tempel või kinnistusosakonna teenistuja digitaalallkiri.
(5) Paberkandjal väljastatava ärakirja või väljatrüki korral tehakse kinnitusmärge viimase kande alla või kui ärakiri koosneb mitmest leheküljest, siis igale leheküljele eraldi, leheküljel olevate kannete alla, või murtakse lehed ühte nurka pidi kokku, klammerdatakse ning kokkumurtud nurga peale lüüakse pitsatijäljend selliselt, et osa sellest jääks ka murtud nurga all olevale leheküljele.
(1) Kinnistusregistriosa, abieluvararegistri kaardi ning toimikudokumendi kinnitatud ärakiri või väljatrükk peab hõlmama tervet dokumenti.
(2) Vastavalt tellija soovile võib ärakiri või väljatrükk sisaldada:
1) ärakirja või väljatrüki tegemise ajal kehtivaid andmeid;
2) nii kehtivaid kui ka kehtetuid andmeid ärakirja või väljatrüki tegemise seisuga.
(3) Kui ärakirja või väljatrüki tellija ei ole selget soovi väljendanud, eeldatakse, et ta soovib dokumenti, mis sisaldab kehtivaid andmeid ärakirja või väljatrüki tegemise seisuga.
§ 78. Tõend kinnistusraamatu või abieluvararegistri kande puudumise või muutmatuse kohta
(1) Igaüks võib tellida kas suuliselt vahetult kinnistusosakonnas või telefoni teel või kirjalikult, andes tellimuse üle isiklikult või edastades selle posti, e-posti või faksi teel või tehniliste võimaluste olemasolul veebilehe kaudu «Kinnistusraamatuseaduse» §-s 761 või «Abieluvararegistri seaduse» § 35 lõikes 4 nimetatud tõendi.
2) tõendi väljastamise alusena viide vastavalt «Abieluvararegistri seaduse» § 35 lõikele 4 või «Kinnistusraamatuseaduse» §-le 761;
3) väljastamise päev, kuu ja aasta;
4) tõendi väljastanud kinnistusosakonna teenistuja allkiri ja nimi ning kinnistusosakonna pitser. Tõendi elektroonilise väljastamise korral asendab pitserit tõendi väljastanud teenistuja digitaalallkiri või kinnistusosakonna digitaalne tempel.
(3) Vastavalt tellija soovile antakse tõend talle kätte kinnistusosakonnas kohapeal, posti, e-posti või faksi teel või veebilehe kaudu. Kui tellimusest ei selgu tellija taotletav tellimuse täitmise viis ja tellijaga ei ole võimalik tellimuse täitmise viisi täpsustada tellimuse täitmiseks ettenähtud tähtaja jooksul, täidetakse tellimus selles esitatud sideandmete alusel kinnistusosakonna valitud viisil, võimaluse korral eelistades tellimuse esitamise viisi.
(4) Iga kohtu kinnistusosakond väljastab tõendi üksnes enda tööpiirkonna kohta.
Ärakiri või väljatrükk väljastatakse tellijale võimaluse korral viivitamata, kuid mitte hiljem kui viie tööpäeva jooksul. Mõjuval põhjusel võib kinnistusosakonna juhataja pikendada ärakirja või väljatrüki väljastamise tähtaega kuni 30 tööpäevani. Väljastaja on kohustatud teatama tellijale tähtaja pikendamisest viie tööpäeva jooksul tellimuse esitamisest.
(1) Kinnistusosakond peab registritega tutvumise ja ärakirjade raamatut eraldi kinnistusraamatu ja abieluvararegistri kohta.
(2) Kinnistus- või registritoimikuga tutvumise kohta märgib tutvumist võimaldanud teenistuja kinnistusraamatuga või abieluvararegistriga tutvumiste ja ärakirjade raamatusse järgmised andmed:
1) sissekande number;
2) tutvuja nimi ja isikut tõendava dokumendi või ametitõendi number;
3) asjaomase registriosa või registrikaardi number;
4) tutvumise kuupäev;
5) viide dokumendile, millega seaduses ettenähtud juhul tutvuja isik või amet tuvastati;
6) tutvumist lubanud isiku nimi ja ametinimetus.
(21) Kinnistus- või registritoimikuga tutvuja isik tuvastatakse isikut tõendava dokumendi alusel.
(22) Registriosa või registrikaardi andmetega tutvumise või kinnitamata ärakirja väljastamise kohta kinnistusraamatu või abieluvararegistriga tutvumiste ja ärakirjade raamatusse kannet ei tehta.
(3) Kinnitatud ärakirja või väljatrüki väljastamise kohta märgib ärakirja või väljatrüki teinud teenistuja kinnistusraamatu või abieluvararegistriga tutvumiste ja ärakirjade raamatusse järgmised andmed:
2) selle isiku nimi, kellele ärakiri väljastati;
4) ärakirja või väljatrüki väljastamise kuupäev;
6) tasutud riigilõivu summa;
7) tutvumist lubanud isiku nimi ja ametinimetus.
(4) Kinnistusraamatu või abieluvararegistri kande puudumise või muutmatuse kohta antud tõendi väljastamisel märgib tõendi väljastanud teenistuja raamatusse järgmised andmed:
2) selle isiku nimi, kellele tõend väljastati (tema ütluse alusel);
4) tõendi väljastamise kuupäev;
5) oma nimi ja allkiri.
(5) Tehnilise võimaluse olemasolu korral peetakse registritega tutvumise ja ärakirjade raamatut elektrooniliselt. Veebilehe kaudu tutvumise logisid ei kanta registritega tutvumise ja ärakirjade raamatusse, vaid säilitatakse kinnistusraamatu infosüsteemis.
Ärakirja ja väljatrüki eest riigilõivu tasumise tõendeid säilitatakse eraldi kaustas või kinnistus- või registritoimikus. Tõendile märgitakse registritega tutvumise ja ärakirjade raamatusse tehtud sissekande järjekorranumber.
(3) Registriosa avamise järjekorranumbrile lisatakse kinnistusjaoskonna kahekohaline tähis. Registriosa avamise järjekorranumber ja registriosa avanud kinnistusjaoskonna tähis moodustavad ühtse unikaalse ja muutumatu registriosa numbri (kinnistu numbri).
(4) Kinnitusjaoskondade tähised on:
1) Tallinna kinnistusjaoskond – 01
2) Harjumaa kinnistusjaoskond – 02
3) Tartu linna kinnistusjaoskond – 03
4) Tartumaa kinnistusjaoskond – 04
5) Pärnu linna kinnistusjaoskond – 05
6) Pärnumaa kinnistusjaoskond – 06
7) Kohtla-Järve linna kinnistusjaoskond – 07
8) Ida-Virumaa kinnistusjaoskond – 08
9) Narva linna kinnistusjaoskond – 09
10) Lääne-Virumaa kinnistusjaoskond – 31
11) Läänemaa kinnistusjaoskond – 32
12) Hiiumaa kinnistusjaoskond – 33
13) Saaremaa kinnistusjaoskond – 34
14) Jõgevamaa kinnistusjaoskond – 35
15) Järvamaa kinnistusjaoskond – 36
16) Raplamaa kinnistusjaoskond – 37
17) Põlvamaa kinnistusjaoskond – 38
18) Viljandimaa kinnistusjaoskond – 39
19) Valgamaa kinnistusjaoskond – 40
20) Võrumaa kinnistusjaoskond – 41
(1) Registriosa koosseis on sätestatud «Kinnistusraamatuseaduse» § 11 lõikes 4.
(2) Igal registriosa jao lahtril on pealkiri.
(1) Lisaks «Kinnistusraamatuseaduse» §-s 12 sätestatule märgitakse registriosa pealkirjas:
(1) Kinnistu nimi kantakse kinnistusraamatusse kohanime määraja otsuse alusel.
(2) Kinnistu nimena võib kinnistusraamatusse kanda kinnisasja (maatüki) nime. Korteriomandi, hoonestusõiguse ja korterihoonestusõiguse nime ja nimetust kinnistu nimena kinnistusraamatusse ei kanta.
(3) Kinnistu jagamisel eraldatavate osade nimede kinnistusraamatusse kandmiseks peab kinnistusosakonnale olema esitatud kohanime määraja otsus nime määramise kohta.
(4) Nimega kinnistu ühendamisel teise kinnistuga peab ühendatava kinnistu nime uude registriossa ülekandmiseks olema kinnistusosakonnale esitatud kohanime määraja otsus nime määramise kohta.
§ 88. Esimese jao jaotus
(1) Registriosa esimene jagu kannab pealkirja «Kinnistu koosseis».
(2) Registriosa esimene jagu jaguneb kuueks lahtriks.
§ 89. Esimese jao esimene lahter
Esimese jao esimesse lahtrisse «Kande number» kantakse kande jooksev number selles jaos.
§ 90. Esimese jao teine lahter
Esimese jao teise lahtrisse «Katastritunnus» kantakse kinnistu katastritunnus, samuti selle muudatused, mille annab kinnistule katastripidaja. Kui kinnistu koosneb mitmest katastriüksusest, kantakse need eraldi ridadele.
§ 91. Esimese jao kolmas lahter
Esimese jao kolmandasse lahtrisse «Sihtotstarve ja asukoht» kantakse kinnistu sihtotstarve, sihtotstarbe protsent ja asukoht vastavalt maakatastri andmetele (mitme katastriüksuse korral iga katastriüksuse kohta), samuti nimetatud andmete muudatused.
§ 92. Esimese jao neljas lahter
Esimese jao neljandasse lahtrisse «Pindala» kantakse kinnistu pindala, samuti selle muudatused, mille annab katastripidaja. Mitme katastriüksuse korral märgitakse pindala iga katastriüksuse kohta eraldi.
§ 93. Esimese jao viies lahter
(1) Esimese jao viiendasse lahtrisse «Avamine, koosseisu muudatused, ühendamise ja jagamise kanded» tehakse kanded registriosa avamise ja koosseisu muutmise kohta. Avamise kandes märgitakse registriosa avamise aeg ja endise registriosa olemasolu korral selle number. Kandes tuleb märkida ka kande aluseks olnud dokumendi liik, selle notariaalse tõestamise või kinnitamise kuupäev ja kande tegemise kuupäev. Kui notariaalset vormi ei nõuta, märgitakse kandes alusdokumendi koostamise kuupäev.
(2) Registriosa koosseisu muutumisel maakatastriga peetava elektroonilise andmevahetuse käigus tehakse kandesse märge andmete maakatastrist ülevõtmise kohta ning kande tegemise kuupäev.
(3) Esimese jao viiendasse lahtrisse tehakse ka kanded kinnistu või selle osa teise kinnistuga ühendamise, kinnistu jagamise ja kinnistust osa eraldamise kohta. Kandes märgitakse selle kinnistu number, millega vastav kinnistu ühendati või mille jagamisel see tekkis.
§ 94. Esimese jao kuues lahter
Esimese jao kuuendasse lahtrisse «Kande kehtivus» märgitakse, kas kinnistusregistriosale tehtud kanne on kehtiv või kustutatud.
1) lahtrisse 1 kande jooksev number;
2) läbi lahtrite 2, 3 ja 4 piiratud asjaõigusega koormatud kinnistu registriosa number (kinnistu number) ning asjaõiguse sisu, samuti selle hilisemad muudatused;
3) lahtrisse 5 piiratud asjaõiguse sissekandmise ning sissekande muutmise ja kustutamise kuupäev;
4) lahtrisse 6, kas kanne on kehtiv või kustutatud.
§ 96. Teise jao jaotus
(1) Registriosa teine jagu kannab pealkirja «Omanik».
(2) Registriosa teine jagu jaguneb neljaks lahtriks.
§ 97. Teise jao esimene lahter
Teise jao esimesse lahtrisse «Kande number» kantakse teise jao kande jooksev number; kui kinnistu kuulub mitmele omanikule, kantakse nad sisse sama numbri alljaotiste all.
§ 98. Teise jao teine lahter
Teise jao teise lahtrisse «Omanik» kantakse:
1) omaniku andmed;
2) kui kinnistu on ühises omandis – kõigi omanike andmed, see, kas kinnistu on ühis- või kaasomandis, ning kaasomandi korral kaasomanike osade suurus.
§ 99. Teise jao kolmas lahter
Teise jao kolmandasse lahtrisse «Kande alus» kantakse kande aluseks olnud dokumendi liik ja selle notariaalse tõestamise või kinnitamise kuupäev (kui notariaalset vormi ei nõuta, siis koostamise kuupäev) ning kande tegemise kuupäev.
§ 100. Teise jao neljas lahter
Teise jao neljandasse lahtrisse «Kande kehtivus» märgitakse, kas kinnistusregistriosale tehtud kanne on kehtiv või kustutatud.
§ 101. Kolmanda jao jaotus
(1) Registriosa kolmas jagu kannab pealkirja «Koormatised ja kitsendused».
(2) Registriosa kolmas jagu jaguneb neljaks lahtriks.
§ 102. Kolmanda jao esimene lahter
Kolmanda jao esimesse lahtrisse «Kande number» kantakse kolmanda jao kande jooksev number.
§ 103. Kolmanda jao teine lahter
Kolmanda jao teise lahtrisse «Kinnistut koormavad piiratud asjaõigused (välja arvatud hüpoteegid) ja märked nende kohta; käsutusõiguse kitsendused» kantakse:
1) kõik kinnistut koormavad piiratud asjaõigused (välja arvatud hüpoteegid) ja nende kohta käivad märked;
2) kinnistu omaniku käsutusõiguse asjaõiguslikud kitsendused ning märked omandi, eelpärija ja testamenditäitja kohta.
§ 104. Kolmanda jao kolmas lahter
Kolmanda jao kolmandasse lahtrisse «Märked piiratud asjaõiguste kohta, kannete muudatused ja kustutamised» kantakse märkused teise lahtrisse tehtud kannete ja sinna kantud õiguste kitsendamise kohta, samuti lahtrite 2 ja 3 kannete muudatused ja kustutamised.
§ 105. Kolmanda jao neljas lahter
Kolmanda jao neljandasse lahtrisse «Kande kehtivus» märgitakse, kas vastav kinnistusregistriosale tehtud kanne on kehtiv või kustutatud.
§ 106. Neljanda jao jaotus
(1) Registriosa neljas jagu kannab pealkirja «Hüpoteegid».
(2) Registriosa neljas jagu jaguneb viieks lahtriks.
§ 107. Neljanda jao esimene lahter
Neljanda jao esimesse lahtrisse «Kande number» kantakse neljanda jao kande jooksev number.
§ 108. Neljanda jao teine lahter
(1) Neljanda jao teise lahtrisse «Hüpoteegid» kantakse hüpoteegi sisu, sealhulgas:
2) hüpoteegisumma;
(2) Neljanda jao teise lahtrisse kantakse ka märked hüpoteegi kohta.
§ 109. Neljanda jao kolmas lahter
Neljanda jao kolmandasse lahtrisse «Hüpoteegisumma» kantakse hüpoteegisumma numbrites.
§ 110. Neljanda jao neljas lahter
Neljanda jao neljandasse lahtrisse «Märked hüpoteekide kohta, kannete muudatused ja kustutamised» kantakse märked lahtritesse 2 ja 3 tehtud kannete ja nende muudatuste kohta, sealhulgas märked hüpoteegi pantimise ja teiste õigustatud isiku käsutusõiguse asjaõiguslike piirangute kohta, samuti lahtrite 2–4 kannete muudatused ja kustutamised.
§ 111. Neljanda jao viies lahter
Neljanda jao viiendasse lahtrisse «Kande kehtivus» märgitakse, kas kinnistusregistriosale tehtud kanne on kehtiv või kustutatud.
(1) Märge (eelmärge, vastuväide, keelumärge, märkus) kantakse kolmanda jao lahtrisse 2 «Kinnistut koormavad piiratud asjaõigused (välja arvatud hüpoteegid) ja märked nende kohta; käsutusõiguse kitsendused», kui märge tagab omandi ülekandmise nõuet.
(2) Kui märge tagab nõuet mingi asjaõiguse seadmiseks kinnistule või seda koormavale piiratud asjaõigusele, kantakse märge lõpliku kande jaoks ettenähtud jakku ja lahtrisse.
(3) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetamata juhtudel kantakse märge selle jao märgete lahtrisse, kuhu on kantud õigus, mille kohta märge käib.
Hoonestusõiguse registriosa avamise kohta tehakse kanne hoonestusõigusega koormatud kinnistu registriosa kolmanda jao lahtrisse 2.
(1) Hoonestusõiguse registriosa esimese jao lahtritesse 2, 3 ja 4 kantakse vastavalt koormatud kinnistu registriosa esimese jao lahtrite 2, 3 ja 4 sisu.
(2) Pärast käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud kandeid kantakse lahtritesse 2, 3 ja 4 läbivalt hoonestusõiguse sisu, sealhulgas hoonestusõiguse tähtaeg ja ulatus ning hoonestusõigusega koormatud kinnistu registriosa number ja selle kinnistu omaniku nimi.
(3) Kui hoonestusõigus jagatakse korterihoonestusõigusteks, tehakse koormatud kinnistu registriosa kolmanda jao lahtrisse 3 kanne hoonestusõiguse registriosa sulgemise ning korterihoonestusõiguse registriosade avamise kohta.
(1) Korteriomandi ja korterihoonestusõiguse registriosa esimese jao lahtritesse 2, 3 ja 4 kantakse vastavalt kinnisasja või hoonestusõiguse suletud registriosa esimese jao lahtrite 2, 3 ja 4 sisu.
(2) Pärast käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kandeid kantakse esimesse jakku läbi lahtrite 2, 3 ja 4:
1) korteriomandi või korterihoonestusõiguse eseme mõttelise osa suuruse andmed;
2) korteriomandi või korterihoonestusõiguse eseme reaalosa andmed (eluruumi või mitteeluruumi number, tähistus plaanil, üldpinna suurus ruutmeetrites ning vajaduse korral reaalosa asukoht);
3) registriosaga ühel ajal avatud teiste korteriomandi või korterihoonestusõiguse registriosade numbrid.
11) Riigi Teataja väljavõtted;
Kui dokumendid on koostatud sama kinnistuspiirkonna mitme kinnistu kohta, seostatakse need kõigi kinnistutega vastavalt elektroonilise kinnistusraamatu kasutusjuhendile.
Abieluvararegister koosneb registrikartoteegist, registritoimikust ja registripäevikust.
(1) Abieluvararegistri kanded tehakse registrikartoteeki. Registrikartoteek koosneb registrikaartidest.
(2) Abikaasade jaoks võib ühe registripidaja juures avada ainult ühe registrikaardi.
(3) Ühe kinnistusjaoskonna registrikaartidel on ühtne numeratsioon, registrikaardid nummerdatakse alates ühest. Iga kaart saab jooksva numbri vastavalt kaardi avamise ajalisele järjekorrale. Andmetöötluse vajadustest lähtuvalt võib registrikaardi numbrile lisada täiendi, mis ei ole numbri osaks.
(4) Registrikaardid järjestatakse kartoteegis jooksva numbri järgi.
(1) Registrikaart koosneb ühest kahe poolega A4 formaadis lehest.
(2) Registrikaardil on pealdis ja kolm veergu.
(3) Registrikaardid on toonitud siniseks ja varustatud turvakoodiga, mis koosneb tähtedest AR ja kordumatust kontrollarvust. Kontrollarv asub registriosa iga lehe esimese poole paremas alanurgas. Paberi tagumine pool on valge.
(4) Registrikaardi plangid tellib Justiitsministeerium.
(5) Kinnistusosakonna juhataja või kantselei juhataja korraldab arvestuse pidamise selle kohta, milliste kontrollarvudega registrikaartide planke on millistele teenistujatele antud.
(6) Rikutud ja allkirjastamata kannetega registrikaartide plankide kogumist ja hävitamist, samuti teenistujate poolt registrikaartide käitlemist ning kinnistusosakonna juhatajale või kantselei juhatajale tagastamist korraldab kinnistusosakonna juhataja.
(1) Registrikaardi pealdis asub registrikaardi lehe 1. lehekülje keskel veergude päismike kohal.
(2) Registrikaardi pealdisse märgitakse «Abieluvararegistri seaduse» § 17 lõikes 3 ja §-s 18 nimetatud andmed.
(21) Abikaasa sünninimena kantakse registrikaardi pealdisesse tema sünnijärgne ees- ja perekonnanimi. Abikaasa sünninimi kantakse registrikaardile ka juhul, kui see ei erine tema olemasolevast ees- ja perekonnanimest.
(3) Kui kinnistusosakonnal on juurdepääs registrile, kuhu abikaasade isikuandmed on põhiandmetena kantud, kantakse abikaasa sünninimi ja elukoht registrikaardi pealdisele selle registri andmete alusel.
(1) Registrikaardi esimesse veergu «Kande jooksev number» kantakse kande jooksev number.
(2) Registrikaardi teise veergu «Seadusest tulenevate varaliste õiguste muutmine, varaliste õiguste suhtes välismaa õiguse kohaldamine, tehtud kannete tühistamine või muutmine» kantakse abikaasade seadusest tulenevate varaliste õiguste muutmine ning tehtud kannete tühistamine või muutmine, samuti asjaolu, et abikaasade varaliste õiguste suhtes kohaldatakse välismaa õigust.
(3) Registrikaardi kolmandasse veergu «Kande alus ja kuupäev, kande teinud isiku allkiri, märked» kantakse kande alus, kande kuupäev, kande teinud isiku allkiri ja märked.
Kui kinnistusosakonnal on juurdepääs registrile, kuhu andmed abikaasa surma või abielu lahutamise kohta on põhiandmetena kantud, kontrollib kinnistusosakond neid andmeid ise.
(1) Registritoimikus hoitakse kande tegemise aluseks olevaid dokumente.
(2) Registritoimikus asuvad registrikaardi kohta käivad dokumendid tähistatakse registrikaardi numbriga.
(3) Registritoimiku kaanele märgitakse kohtu, kinnistusosakonna ja kinnistusjaoskonna nimi, sõna «Registritoimik» ja registrikaardi number.
(4) Registritoimikut peetakse kaustana, milles asuvad dokumendid on köidetud klambritega.
(5) Kui registritoimik koosneb ainult elektroonilistest dokumentidest, siis pabertoimikut eraldi ei peeta.
(6) Kui registritoimik koosneb nii paberkandjal kui ka elektrooniliselt esitatud dokumentidest, tehakse pabertoimikusse esimese elektroonilise dokumendi saabumise kuupäevaga ja vastava kinnistusosakonna pitseriga varustatud viide, et registritoimikut peetakse osaliselt elektrooniliselt.
E-posti teel esitatud dokumendid salvestab kinnistusosakonna asjaomane teenistuja selleks ettenähtud arhiivikettale selliselt, et iga kinnistusjaoskonna kohta on loodud eraldi kaust.
(1) Pabertoimikus säilitatavate dokumentide kohta peetakse toimikusse köidetud eraldi lehel sisukorda. Sisukorda täidab teenistuja, kelle ülesanne on registritoimiku köitmine.
(2) Kandemääruse täitmisel tõmmatakse kandemääruse tegemise aluseks olnud dokumentide kohta sisukorda tehtud sissekande lõppu vahejoon, et eristada neid hiljem esitatud dokumentidest.
(3) Vahejoone juurde märgib köitja köitmise kuupäeva, oma nime ja allkirja.
(1) Registritoimikus olevad dokumendid nummerdatakse jooksvalt lehtede kaupa. Dokumendid nummerdab teenistuja, kelle ülesanne on toimiku köitmine.
(2) Numeratsioon läbib kõiki abikaasade kohta avatud toimikuid.
(3) Toimiku sisukorda ja registrikaarti ei nummerdata.
(4) Kui registritoimik on täis, avatakse uus toimik. Selliseid registritoimikuid säilitatakse koos ning uue toimiku kaanele märgitakse järjekorranumber. Eelmise registritoimiku väliskaanele märgitakse piirdaatumid: esimese ja viimase toimikus säilitatava dokumendi kinnistusosakonda saabumise päev, kuu ja aasta.
(5) Eelmise toimiku tagumisele sisekaanele märgib uue toimiku avanud teenistuja, mitu nummerdatud lehte milliste järjekorranumbritega antud toimikus asub. Märge sõnastatakse järgmiselt: «Käesolevas toimikus on … nummerdatud lehte järjekorranumbritega … kuni … .».
(1) Registripäevikusse kantakse «Abieluvararegistri seaduse» § 13 lõikes 2 sätestatud andmed.
(2) Registripäeviku pidamisel kasutatakse kinnistuspäeviku vormi ning lähtutakse kinnistuspäeviku pidamise kohta sätestatust.
§ 133. Kinnistamis- ja abieluvaraasjade jaotuskorra kehtestamine ja sisu
(1) Kohtunikuabide tööjaotusplaaniga määratakse kindlaks kinnistamis- ja abieluvaraasjade kohtunike, kohtunikuabide ja kinnistussekretäride (menetlejad) vahel jaotamise reeglid.
(3) Kohtunikuabide tööjaotusplaan peab tagama, et kinnistamisasju vaadataks kinnistusosakonnas läbi ja lahendataks õigesti, võimalikult kiiresti ja võimalikult väikeste kuludega, samuti, et menetlejad saaksid menetleda võimalikult kõiki pädevusekohaseid kandeliike ning et ühesugusel ametikohal teenistujate töökoormus oleks võimalikult ühtlane.
(1) Kinnistamis- ja abieluvaraasju võib menetlejate vahel jaotada automatiseeritult tingimusel, et:
(2) Infosüsteemis jagatud kinnistamisasja saab ümber jagada kinnistusosakonna juhataja korraldusel, mis jääb kinnistuspäevikus nähtavaks.
2. jagu Kinnistamis- ja abieluvaraasjade menetlemise järjekord
(4) Abieluvararegistri kandeavaldused vaadatakse läbi vastavalt kandeavalduste vastuvõtmise järjekorrale.
(4) Kui ühes dokumendis taotletakse kande tegemist nii abieluvararegistrisse kui ka kinnistusraamatusse, antakse need võimalusel lahendada samale isikule, kes lahendab taotlused koos, kui asjassepuutuva registriosa kohta ei ole laekunud muid kinnistamisavaldusi.
(1) Kui kinnistamisavaldus käsitleb mitut ühes kinnistuspiirkonnas, kuid eri jaoskondades asuvat kinnistut, menetleb avaldust kõigi kinnistutega seoses üks menetleja ka siis, kui kinnistusosakonna juhataja on määranud, et teenistuja on pädev menetlema ainult ühes kinnistusjaoskonnas asuvaid kinnistuid käsitlevaid kinnistamisasju.
(2) Kui kinnistamisavaldus käsitleb mitut eri kinnistuspiirkondades asuvat kinnistut, saadab avalduse saanud kinnistusosakond kinnistusosakonnale, kelle tööpiirkonnas asuvad teised asjassepuutuvad kinnistud, teate avalduse ja sellega koos esitatud dokumentide saamise kohta. Kumbki kinnistusosakond menetleb avaldust oma teeninduspiirkonda jääva kinnistuga seoses.
(3) Käesoleva paragrahvi lõiget 2 ei kohaldata, kui kinnistusavaldusest või muul viisil selgub, et avaldus on esitatud või esitatakse igasse asjassepuutuvasse kinnistusosakonda iseseisvalt.
(4) Kui kinnistamisavaldus on esitatud igasse asjassepuutuvasse kinnistusosakonda iseseisvalt ja ühes kinnistusosakonnas tehtava kande eelduseks on kande tegemine teises kinnistusosakonnas, peatub selle avalduse menetlemise tähtaeg, mille menetlemine on takistatud enne teises kinnistusosakonnas tehtud kannet, teises kinnistusosakonnas kande tegemiseni.
Mitme abieluvararegistri kandeavalduse menetlemisele kohaldatakse mitme ühte kinnistut käsitleva kinnistamisavalduse menetlemise kohta sätestatut.
1) kinnistu ei asu selle kinnistusosakonna tööpiirkonnas;
(1) Kande muutmisel kustutatakse senine kanne elektroonilisest kinnistusraamatust ja tehakse uus kanne. Senist kannet asendav uus kanne saab senise kande järjekoha. Süsteemitehniliselt tagatakse, et kustutatud kannet on võimalik kestvalt taasesitada.
(2) Kande kustutamisel tehakse elektroonilises kinnistusraamatus kustutuskanne vastavalt elektroonilise kinnistusraamatu kasutajajuhendile. Süsteemitehniliselt tagatakse, et kustutatud kannet on võimalik kestvalt taasesitada.
(3) Kinnistusraamatuga elektroonilisel tutvumisel peab olema üheselt mõistetav, et kanne on kustutatud.
(4) Abieluvararegistri kande muutmisel tehakse uus kanne registrikaardile uue järjekorranumbriga. Hilisema kande tõttu tähenduse kaotanud kandele tõmmatakse punane joon alla.
(5) Abieluvararegistri kande kustutamisel tõmmatakse kandele punane joon alla.
(2) Kui kinnistust eraldatakse maatükk, mille kohta avatakse uus registriosa, tuleb eraldumise teel moodustatud kinnistu esimese jao lahtris 5 viidata selle kinnistu registriosa numbrile, millest maatükk eraldati.
(5) Omaniku loobumisel kinnistust tuleb jao kõigis lahtrites kustutada omaniku kohta tehtud kanded. Teise jao kolmandasse lahtrisse «Kande alus» lisatakse kustutamise põhjuse kohta selgitus: «Kustutatud omandist loobumisel».
(1) Kui vahetub hüpoteegipidaja või isik, kelle kasuks on seatud piiratud asjaõigus, tuleb jao kõigis lahtrites kustutada varasemad selle õiguse kohta tehtud kanded. Uue omaniku andmete sissekandmine märkusega ei ole lubatud.
Kinnistusraamatu kanne parandatakse «Kinnistusraamatuseaduse» 6. peatükis sätestatud alustel ja korras.
Asjaõiguse kinnistusraamatuvälise ülemineku tõttu valeks muutunud kinnistusraamatu kanne parandatakse «Kinnistusraamatuseaduse» § 651 lõigetes 3–6 sätestatud korras.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kinnistamisavalduse rahuldamata jätmise korral peab kinnistusosakond seda põhjendama.
(1) Kui kanne on ebaõige, parandab selle registripidaja enda algatusel või huvitatud isiku avalduse alusel, kui viimane põhjendab kande ebaõigsust.
(2) Registripidaja teatab puudutatud isikutele kande eelseisvast parandamisest ning annab vastuväidete esitamise tähtaja. Vastuväidete üle otsustab kandemäärust tegev isik.
(3) Kanne parandatakse, kui ei ole esitatud vastuväiteid või kui ei ole vaidlustatud nende rahuldamata jätmist.
(4) Kande parandamisest teatatakse viivitamata isikule, kelle avalduse alusel on kanne tehtud.
(1) Kande parandamiseks tõmmatakse ebaõigele kandele joon alla ja tehakse õige kanne vastavalt üldistele reeglitele.
(2) Uues kandes märgitakse, et see asendab ebaõiget kannet.
(1) Kui on esitatud kõik nõutavad dokumendid ja kinnistamine ei ole välistatud või takistatud, teeb kinnistamiseks pädev isik kandemäärust eraldi vormistamata kohe kinnistusraamatusse kande ja kinnitab selle elektroonilise allkirjaga.
8) viide registriosale, selle jaole ja lahtrile, kuhu kande tegemist taotletakse, välja arvatud esmakinnistamise avalduse puhul.
«Kinnistusraamatuseaduse» § 46 lõikes 4 nimetatud märge peab sisaldama avaldaja nime, takistuse kõrvaldamise tähtaega, märkega tagatava kinnistamisavalduses taotletud õiguse sisu, märke tegemise aega ning puuduste kõrvaldamiseks määratud tähtaega. Märkele kirjutavad alla selle kinnistusregistrisse kandnud isik ja seejärel märke kandemääruse teinud isik.
Käesoleva määruse §-des 165 ja 167 nimetatud kandemäärus allkirjastatakse elektrooniliselt vastavalt „Kinnistusraamatuseaduse“ § 778 lõikele 1.
4) asjaosalistele ja vajadusel teistele kinnistusosakondadele lahendi või kande tegemisest teatamist ja sellekohase märke päevikusse tegemist;
5) vajaduse korral teistele kinnistusosakondadele dokumentide kinnistustoimikusse salvestamisest teatamist;
(3) Kõik kanded, välja arvatud «Kinnistusraamatuseaduse» § 13 lõikes 2 nimetatud kanded, peavad olema varustatud jõustumise kuupäevaga.
(4) Juriidilise isiku kohta andmete sisestamise korral määratakse tema õiguslik vorm ning sisestatakse isikuandmete detailvormi isiku nimi, registrikood, asukoha aadress ja sideandmed vastavalt elektroonilise kinnistusraamatu kasutusjuhendile. Välismaise juriidilise isiku puhul märgitakse lisaks «Kinnistusraamatuseaduse» § 352 lõikes 2 nimetatud andmed.
(5) Asutamisel oleva eraõigusliku juriidilise isiku andmete sisestamisel tehakse isiku andmete detailvormil märkus «Asutamisel». Märkust ei sisestata isiku nime väljale. Täiendeid «Pankrotis» ja «Likvideerimisel» isiku nime väljale ei sisestata.
Kandemääruse tegemiseks vaatab kohtunikuabi kandeavalduse läbi ja teeb ühe kuu jooksul kandemääruse, mille alusel:
1) tehakse abieluvararegistrisse kanne;
2) antakse tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks;
3) jäetakse kandeavaldus rahuldamata.
3) kandeavalduse rahuldamise takistus ja kuni ühekuuline tähtaeg selle kõrvaldamiseks;
4) määruse põhistus ja õiguslik alus;
5) määruse peale edasikaebamise kord ja tähtaeg;
6) määruse teinud isiku nimi ja ametikoht;
7) abieluvararegistri asja number ja avaldaja kohustus puuduse kõrvaldamisel viidata abieluvararegistri asja numbrile;
8) viide registrikaardile ning selle veerule, kuhu kande tegemist taotletakse, välja arvatud esmakande avalduste puhul.
Kandeavaldus jäetakse rahuldamata, kui:
1) abikaasa elukoht ei ole registri tööpiirkonnas;
3) ei ole esitatud nõutavaid dokumente või need ei ole nõutavas vormis;
4) abieluvaralepingu sõlminud isikud ei ole abielus;
5) kande tegemise takistust ei ole kõrvaldatud kohtuniku poolt määratud tähtaja jooksul;
6) esitatud dokumentidest ei selgu avaldaja soov või soovitava kande õiguslik alus;
7) kande tegemine on keelatud seadusega või on vastuolus heade kommetega;
8) esineb muu takistus, mille tõttu ei ole võimalik kannet teha.
1) kande tegemist registrikaardile ja selle allkirjastamist;
2) kehtetu kande allajoonimist;
3) suletud registrikaardi läbijoonimist;
4) kande aluseks olnud paberkandjal dokumentide registritoimikusse köitmist;
5) registritoimiku dokumentidesse vajalike märkuste ja läbijoonimiste tegemist;
6) registripäevikusse või kaebuste registrisse vajalike sissekannete tegemist;
7) sisukordade täiendamist;
8) registrikaardi ja registritoimiku arhiivipidajale andmist või tagastamist;
9) asjaosalistele ja vajaduse korral teistele kinnistusosakondadele lahendi või kande tegemisest teatamist ja sellekohase märke päevikusse tegemist;
10) vajaduse korral teistele kinnistusosakondadele dokumentide edastamist;
11) muid seadusest või käesolevast määrusest tulenevaid toiminguid.
(2) Abieluvararegistri asja menetleja peab tagama, et kõik kandemääruse täitmisega seotud toimingud oleksid tehtud õigeaegselt ja nõuetekohaselt.
Abieluvararegistri kanded tehakse selgelt ja lühenditeta, välja arvatud üldkasutatavad lühendid, ning vahetult eelneva kande järele.
Abieluvararegistri kanne sisaldab:
3) kande allkirjastanud isiku nime.
Abieluvararegistri kande tekst peab sisaldama «Abieluvararegistri seaduse» §-s 26 nimetatud andmeid.
Kanded abieluvararegistri registrikaardil nummerdatakse nende tegemise järjekorras. Kande muutmisel tehakse uus kanne registrikaardile uue järjekorranumbriga.
Isikuandmete sisestamisele kohaldatakse käesoleva määruse §-s 173 sätestatut. Isiku kodakondsust abieluvararegistrisse ei kanta.
Kinnistusosakond on kohustatud kontrollima andmeid rahvastikuregistrist.
(1) Pärast kande tegemist kinnistusregistrisse edastatakse avalduse esitanud isikule, kinnistu omanikule ja kõigile kinnistusregistrist nähtuvatele puudutatud isikutele, kelle kasuks kanne on tehtud või kelle kinnistusregistrisse kantud õigust kanne puudutab, samuti teistele seadusega ettenähtud isikutele ja asutustele elektrooniliselt teade, mis sisaldab viidet elektroonilise registriosa väljatrükile. Kui kinnistusosakonnale ei ole esitatud e-posti aadressi või kui väljatrüki edastamine esitatud e-posti aadressile ebaõnnestub, edastatakse väljatrükk lihtkirjaga posti teel. Kui kinnistamisavalduse on osaleja nimel esitanud notar, edastatakse notarile teade kande tegemise kohta e-notari infosüsteemi kaudu.
(3) Kui kinnistusregistrisse kantakse märge kinnistu igakordse omaniku kasuks teises kinnistuspiirkonnas asuvale kinnistule seatud piiratud asjaõiguse kohta («Kinnistusraamatuseaduse» § 9 lõige 3), peab kinnistusosakond sellest elektrooniliselt teatama kinnistusosakonnale, kus koormatud kinnistu on registreeritud.
(4) Kinnistusosakond, kus koormatud kinnistu on registreeritud, peab valitseva kinnistu asukohajärgsele kinnistusosakonnale teatama iga õigusmuutuse, mis on seotud käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud märkega.
(5) Pärast kande tegemist abieluvararegistrisse edastatakse mõlemale abikaasale registrikaardi kinnitamata ärakiri elektrooniliselt või kui kinnistusosakonnale ei ole esitatud abikaasa e-posti aadressi, siis posti teel lihtkirjaga.
Kandest või kandemäärusest teatatakse isikutele viivitamata arvates kande või kandemääruse tegemisest.
(1) Kandemääruse või muu määruse või menetlusdokumendi kättetoimetamisele kohaldatakse «Kinnistusraamatuseaduses», «Abieluvararegistri seaduses» ja «Tsiviilkohtumenetluse seadustikus» kättetoimetamise kohta sätestatut.
Abieluvararegistri kande tegemisel, muutmisel ja kustutamisel skaneerib kande teinud kinnistusosakond registrikaardi kinnitamata ärakirja selleks ettenähtud arhiivikettale eraldi kausta ning saadab Registrite ja Infosüsteemide Keskusele e-postiga teate kande tegemisest, muutmisest ja kustutamisest üleriigilise elektroonilise sisujuhi pidamiseks. Ärakiri tuleb skaneerida ja teade saata hiljemalt kande tegemise päevale järgneval tööpäeval kella 12.00-ks.
(4) Riigile või kohaliku omavalitsuse üksusele kuuluva kinnisasja kohta avatud registriosa suletakse omaniku avalduse alusel, kui kinnisasja kinnistusraamatusse kandmine ei ole kohustuslik ja kinnisasi ei ole koormatud piiratud asjaõigustega.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud juhul registriosa sulgemisest teatab kinnistusosakond riiklikule ehitisregistri pidajale käesoleva määruse §-s 144 sätestatud korras.
(1) Kui registrikaardil ei ole kehtivaid kandeid, kriipsutatakse kaart diagonaalse punase joonega läbi ning kolmandasse veergu tehakse märge sulgemise kohta. Sulgemise märkes märgitakse sulgemise alus ja kuupäev ning märkele kirjutab alla sekretär.
(2) Suletud registrikaart tuleb registrikartoteegist eraldada ning säilitada arhiivikartoteegis.
(3) Registrikaardi sulgemisel suletakse ka vastav registritoimik.
(4) Registrikaardi sulgemiseks tehakse selle pealkirja märge registrikaardi sulgemise ja selle põhjuse kohta ning lisatakse sulgemise kuupäev. Märkele kirjutab alla kohtunikuabi või kinnistussekretär. Suletud toimiku kaas kriipsutatakse punase joonega diagonaalselt läbi.
(5) Suletud toimikuid säilitatakse kuni nende arhiivi üleandmiseni kehtivate registriosade toimikutest eraldi.
§ 197. Registriosa saatus kinnistuspiirkonna muutumisel
(2) Kui kinnistu jääb kinnistuspiirkonna muutmise korral mitme kinnistusosakonna tööpiirkonda, peab kinnistusraamatut edasi senine kinnistusosakond.
§ 198. Kinnistusraamatu üleandmine vastuvõtvale kinnistusosakonnale
(1) Kinnistuspiirkonna muutumisel digiteerib üleandev kinnistusosakond kinnistustoimikud vastavalt käesolevale määrusele ja elektroonilise kinnistusraamatu kasutusjuhendile, kui seda ei ole veel tehtud, ja annab need üle kinnistusosakonnale, mille tööpiirkonda jääb kinnistu (edaspidi vastuvõttev kinnistusosakond).
(2) Kinnistustoimikute üleandmise kohta üleandvast kinnistusosakonnast vastuvõtvasse kinnistusosakonda koostatakse kahes eksemplaris kirjalik akt, millele kirjutavad alla üleandva ja vastuvõtva kinnistusosakonna juhatajad. Akti üks eksemplar jääb mõlemale kinnistusosakonnale. Akti ärakiri saadetakse Justiitsministeeriumile teadmiseks.
(3) Kui paberkandjal registriosi ei ole jõutud veel hävitada, korraldab üleandev kinnistusosakond nende hävitamise ühe kuu jooksul kinnistustoimikute üleandmisest.
(4) Registriosade ja toimikute transportimise korraldab üleandev kinnistusosakond.
§ 199. Kinnistuspiirkonna muutmisest teatamine
(1) Kui registriosa pidamine läheb üle teisele kinnistusosakonnale, peab vastuvõttev kinnistusosakond sellest kirjalikult teatama sissekantud omanikule ja teistele kinnistusraamatust nähtuvatele asjaõigusi omavatele isikutele.
(2) Teatada tuleb ka siis, kui kinnistu läheb üle sama kinnistusosakonna teise kinnistusjaoskonda.
(3) Kui kinnistuspiirkondade muutumise kohta avaldatakse õigusakt Riigi Teatajas, loetakse, et omanikku ja puudutatud isikuid on teavitatud, ning rohkem ei teavitata.
§ 200. Kinnistusjaoskonna muutumine
Käesolevas jaos kinnistuspiirkonna vahetumise kohta sätestatut kohaldatakse ka kinnistu üleminekul teise kinnistusjaoskonda sama kinnistuspiirkonna piires.
§ 201. Registrikaardi saatus abieluvararegistri tööpiirkonna muutumise korral
Abieluvararegistri tööpiirkonna muutumise korral läheb registripidamine üle registripidajale, kelle tööpiirkonda jääb abikaasa elukoht.
§ 202. Menetlus üleandvas kinnistusosakonnas
(1) Abieluvararegistri tööpiirkonna muutumisel teeb üleandev kinnistusosakond registrikaardile märke selle sulgemise kohta ning sulgeb registrikaardi käesolevas määruses registrikaardi sulgemise kohta sätestatud korras.
(2) [Kehtetu - RT I, 16.12.2011, 8 - jõust. 19.12.2011]
(3) Suletava registrikaardi teise veergu tehakse märge registrikaardi sulgemise kohta. Märge peab sisaldama järgmisi andmeid:
1) registrikaardi sulgemise kuupäev;
2) uue registrikaardi avamise kuupäev;
3) vastuvõtva kinnistusosakonna nimi;
4) uue registrikaardi number;
5) kande teinud isiku ametinimetus, nimi ja kande tegemise kuupäev.
(4) Kandemäärusele kirjutab alla kande teinud isik.
§ 203. Registritoimiku üleandmine vastuvõtvale kinnistusosakonnale
Registritoimikute üleandmise korraldab üleandev kinnistusosakond.
22.08.2014 10:16
Veaparandus - Parandatud ilmne ebatäpsus sõnas „kinnistusosakond“ Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 4 alusel
§ 204. Menetlus vastuvõtvas kinnistusosakonnas
(1) Kinnistusosakond, kelle pädevusse registrikaardi pidamine pärast piirkonna muutumist jääb (edaspidi vastuvõttev kinnistusosakond), avab kinnistu kohta uue registrikaardi, mis nummerdatakse üldises korras. Vastuvõttev kinnistusosakond teatab viivitamata üleandvale kinnistusosakonnale avatud registrikaardi numbri. Number lisatakse suletud registrikaardi sulgemismärkesse.
(2) Avatava registrikaardi kolmandasse veergu tehakse märge registrikaardi vastuvõtvas kinnistusosakonnas avamise kohta ning märgitakse ära üleandvas kinnistusosakonnas suletud registrikaardi number.
§ 205. Terve tööpiirkonna üleminek
(1) Kui ühe kinnistusosakonna abieluvararegistri tööpiirkonna või jaoskonna kõigi registrikaartide pidamine läheb üle teisele kinnistusosakonnale, siis registrikaarte ei suleta ning kõik tööpiirkonna registrikaardid ja asjassepuutuvad dokumendid antakse üle pädevale kinnistusosakonnale.
(2) Registrikaart säilitab oma endise numbri, kuid kaardi pealdisse kantakse uue kinnistusosakonna nimi ja senine kinnistusosakonna nimi märgitakse jaoskonna nimena.
(1) Kinnistusraamatu I jao pidamiseks vajalikud «Maakatastriseaduse» § 4 lõikes 2 ning Vabariigi Valitsuse 16. märtsi 2007. a määruse nr 81 «Kinnistusraamatu täiendavate katastriandmete automaatne uuendamine» §-s 2 nimetatud andmed kannab kinnistusraamatu infosüsteem maakatastrist kinnistusraamatusse automaatselt.
(2) Kinnistusraamatu infosüsteem teeb esimese jao lahtrisse 5 märke andmete maakatastrist ülevõtmise kohta ning näitab ülevõtmise kuupäeva.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud taotlus peab sisaldama puudutatud registriosa numbrit ning võib hõlmata kinnistuspiirkonna mitut kinnistut. Kui parandamiseks esitatud katastriüksuste andmetes ei ole kinnisasja registriosa numbrit, siis parandamistaotlust ei rahuldata ja see tagastatakse katastripidajale.
(7) Katastriandmed parandab kohtunikuabi või kinnistussekretär, kes teeb andmete parandamise kohta märke registriosa esimese jao lahtrisse 5.
(1) Kui abieluvararegistri registrikaart on hävinud, kadunud või rikutud, algatatakse kinnistusosakonna juhataja või puudutatud isiku avalduse alusel asenduskaardi avamise menetlus.
(2) Kinnistusosakonna juhataja avaldus peab olema digitaalselt allkirjastatud ning selle esitamine tuleb märkida registripäevikusse.
(3) Avalduses märgitakse asendusregistriosa avamise vajadus, asendusregistriossa kavandatud kannete sisu ja registriosa number.
(4) Vähemalt kaks kuud enne asenduskaardi sisseseadmist avaldab kinnistusosakond väljaandes Ametlikud Teadaanded teate asenduskaardi sisseseadmise ja selle põhjuse kohta ning saadab käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud avalduse viivitamata abikaasadele, kellel on õigus kinnistusosakonna poolt määratud tähtaja jooksul esitada vastuväiteid.
(5) Asenduskaardi avamine otsustatakse tähtaja möödumisel.
(6) Registrikaardile märgitakse, et tegemist on asenduskaardiga.
(2) Paberregistriosade hävitamise korraldab kinnistusosakonna juhataja «Arhiiviseaduses» ja Vabariigi Valitsuse 29. detsembri 1998. a määruses nr 308 «Arhiivieeskirja kinnitamine» sätestatud korras.
§ 214. Paberkinnistuspäeviku ja -kinnistustoimiku säilitamistähtaeg
Paberkandjal kinnistuspäevikuid ja kinnistustoimikuid säilitatakse alaliselt.
Alates 2006. aasta 1. jaanuarist kohaldatakse ametis oleva kohtunikuabi alalisele teenistuskohale määramisel «Kohtute seaduse» §-s 1384 sätestatut.


Vabariigi Presidendi 2. märtsi 1999. a otsusega nr 520
HOIU-LAENUÜHISTU ASUTAMINE
(1) Hoiu-laenuühistu asutamiseks sõlmivad käesoleva seaduse §-s 17 sätestatud tingimustele vastavad asutajad asutamislepingu.
1) asutatava hoiu-laenuühistu ärinimi, asukoht, aadress ja tegevusala;
2) hoiu-laenuühistu tegevuspiirkond;
3) asutajate nimed ja elu- või asukohad, isiku- või registrikoodid;
5) asutajate poolt tasutud sisseastumismaksu ja osamaksu jaotus asutajate vahel;
6) osamaksu suurus ja tasumise kord;
7) sisseastumismaksu suurus ja tasumise kord;
8) sisseastumismaksu ja osamaksu tasumise aeg ja koht;
9) asutamiskoosoleku toimumise aeg ja koht.
(3) Asutamisleping peab olema notariaalselt tõestatud ja sellele kirjutavad alla kõik asutajad. Asutaja esindaja võib asutamislepingule alla kirjutada, kui talle selleks antud volikiri on notariaalselt tõestatud.
(4) Asutamislepingu sõlminud asutajad koostavad hoiu-laenuühistu põhikirja projekti.
§ 8. Hoiu-laenuühistu asutamiskoosoleku kokkukutsumine
(1) Asutajad kutsuvad asutamiskoosoleku kokku asutamislepinguga ettenähtud tähtaja jooksul, kuid mitte hiljem kui kuue kuu jooksul pärast asutamislepingu sõlmimist.
(2) Asutamiskoosoleku kokkukutsumise päevaks peavad käesoleva seaduse §-s 18 nimetatud avalduse olema asutajatele esitanud ja sisseastumismaksu tasunud vähemalt 25 isikut, kes vastavad käesoleva seaduse §-s 17 sätestatud tingimustele.
(3) Kui asutajad ei kutsu asutamiskoosolekut kokku käesoleva paragrahvi lõikes 1 ettenähtud tähtaja jooksul, on käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud isikutel õigus saada tasutu tagasi täies ulatuses. Tagastamise eest vastutavad asutajad solidaarselt.
(4) Asutamiskoosolekust on õigus osa võtta igal käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud isikul või tema esindajal notariaalselt tõestatud volikirja alusel.
§ 9. Hoiu-laenuühistu asutamiskoosoleku pädevus
(1) Asutamiskoosolek:
1) otsustab hoiu-laenuühistu asutamise;
2) võtab vastu hoiu-laenuühistu põhikirja;
3) valib hoiu-laenuühistu juhatuse ja revisjonikomisjoni liikmed;
4) valib hoiu-laenuühistu nõukogu liikmed, kui see on ette nähtud seaduses või hoiu-laenuühistu põhikirjas;
5) valib laenukomitee liikmed hoiu-laenuühistu põhikirjas ettenähtud korras;
6) nimetab audiitori.
(2) Asutamiskoosolek võib võtta vastu otsuseid, kui koosolekul osaleb käesoleva seaduse § 8 lõikes 2 nimetatud isikutest vähemalt 2/3.
(3) Hoiu-laenuühistu asutamise ja põhikirja vastuvõtmise otsus on vastu võetud, kui selle poolt hääletas vähemalt 2/3 koosolekul osalenud isikutest. Muu otsus on vastu võetud, kui selle poolt hääletas vähemalt pool koosolekul osalenud isikutest.
(1) Hoiu-laenuühistu põhikirjas peab lisaks ühistuseaduses (RT 1992, 36, 477; RT I 1998, 95, 1513; 1999, 10, 155) sätestatud andmetele olema märgitud:
6) liikmete täiendava vastutuse kohaldamise kord, kui selline vastutus on põhikirjas ette nähtud;
7) üldkoosoleku kokkukutsumise ja otsuste vastuvõtmise kord;
8) hoiu-laenuühistu lõpetamisel vara jaotamise põhimõtted;
(2) Põhikirjale kirjutavad alla kõik asutamiskoosolekul osalenud ja selle vastuvõtmise poolt hääletanud liikmed. Enne hoiu-laenuühistu äriregistrisse kandmist loetakse hoiu-laenuühistu liikmeks astunuiks asutajad ja isikud, kes on täitnud käesoleva seaduse § 8 lõikes 2 sätestatud tingimused ja kirjutavad alla põhikirjale.
Hoiu-laenuühistu liikmed peavad sisseastumismaksu ja osamaksu tasuma täielikult rahas asutamislepingus nimetatud Eesti krediidiasutuses avatud kontole enne hoiu-laenuühistu äriregistrisse kandmise avalduse esitamist, kui asutamislepingus ei ole ette nähtud varasemat tähtaega.
(2) Enne hoiu-laenuühistu äriregistrisse kandmist asutatava hoiu-laenuühistu nimel tehtud tehingutest tulenevate kohustuste täitmise eest vastutavad tehingu teinud isikud solidaarselt.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud kohustused lähevad hoiu-laenuühistule üle hoiu-laenuühistu registrisse kandmisest, kui tehingu teinud isikul oli õigus tehingut teha.
(4) Kui isikul ei olnud õigust tehingut teha, lähevad tehingust tulenevad kohustused hoiu-laenuühistule üle, kui liikmete üldkoosolek selle tehingu heaks kiidab.
(5) Kui hoiu-laenuühistu varast ei jätku ühistu võlausaldaja nõude rahuldamiseks, vastutavad asutajad ühistu võlausaldaja ees isiklikult ja solidaarselt ühistu kohustuste eest ulatuses, milles ühistu vara vähenes enne ühistu äriregistrisse kandmist ühistule võetud kohustuste tõttu. Nimetatud nõude aegumistähtaeg on viis aastat ühistu äriregistrisse kandmisest.
(1) Hoiu-laenuühistu äriregistrisse kandmise avalduse, milles näidatakse lisaks ühistuseaduses nimetatud andmetele ka käesoleva seaduse §-s 15 nimetatud andmed, esitab juhatus ja sellele kirjutavad alla kõik juhatuse liikmed. Avaldusele lisatakse:
2) krediidiasutuse teatis osakapitali sissemaksmise kohta;
3) juhatuse ja nõukogu liikmete, revisjonikomisjoni liikmete ja audiitori nimed, isikukoodid ja elukohad;
(2) Juhatus on kohustatud esitama avalduse hoiu-laenuühistu äriregistrisse kandmiseks kolme kuu jooksul asutamiskoosoleku toimumise päevast.
Lisaks ühistuseaduses sätestatud andmetele kantakse äriregistrisse hoiu-laenuühistu:
2) majandusaasta algus ja lõpp.
HOIU-LAENUÜHISTU LIIKMED
§ 18. Hoiu-laenuühistu liikmeks astumine
(1) Iga hoiu-laenuühistu liikmeks astuja peab esitama vastava kirjaliku avalduse asutajatele või juhatusele.
(2) Avaldusele tuleb lisada kohustiskiri, millega hoiu-laenuühistu liige võtab endale täiendava vastutuse hoiu-laenuühistu kohustuste eest, kui hoiu-laenuühistu põhikirjas on liikme täiendav vastutus ette nähtud.
(3) Hoiu-laenuühistu liikmete arv peab igal ajahetkel vastama käesoleva seaduse § 8 lõikes 2 sätestatule.
(1) Hoiu-laenuühistu liikmel on õigus hoiu-laenuühistust välja astuda ühistu põhikirjas ettenähtud korras, kui tal ei ole hoiu-laenuühistu ees täitmata kohustusi.
(2) Hoiu-laenuühistu liikmel on õigus ühistust väljaastumisel või väljaarvamisel tagasi saada tasutud osamaks ühistuseaduses ettenähtud korras, kui selleks on vara, mis ületab osakapitali ja reservkapitali ning tal ei ole ühistu ees täitmata kohustusi.
(3) Hoiu-laenuühistu liikmel on õigus võõrandada oma osamaks teisele hoiu-laenuühistu liikmele või kolmandale isikule, kes vastab käesolevas seaduses või ühistu põhikirjas liikme kohta sätestatud tingimustele.
§ 21. Hoiu-laenuühistu liikme varaline vastutus
(1) Kui hoiu-laenuühistu liige ei ole osamaksu täielikult tasunud, vastutab ta hoiu-laenuühistu kohustuste eest ka tasumata osamaksu ulatuses.
(2) Hoiu-laenuühistu põhikirjas võib ette näha hoiu-laenuühistu liikme täiendava vastutuse hoiu-laenuühistu kohustuste eest käesoleva seaduse § 26 lõikes 2 sätestatud juhul kuni kolmekordse tasutud osamaksu ulatuses.
(3) Kui hoiu-laenuühistu liige on andnud juhatuse poolt aktsepteeritava tagatise või kui hoiu-laenuühistu füüsilisest isikust liikme osamaks on vähemalt 5000 krooni või juriidilisest isikust liikme osamaks on vähemalt 10 000 krooni, võib üldkoosolek juhatuse ettepanekul vabastada liikme põhikirjas ettenähtud täiendavast vastutusest tingimusel, et liikmele antud laenusumma ei tohi ületada tema poolt tasutud osamaksu rohkem kui viis korda.
HOIU-LAENUÜHISTU VARA
(4) Osakapitali suurendamisel kohaldatakse äriseadustiku (RT I 1995, 26--28, 355; 1998, 91--93, 1500; 1999, 10, 155) §-des 192 ja 195 ning § 196 lõike 1 punktides 1--5 ja 7 ning lõigetes 3 ja 4 sätestatut.
(4) Hoiu-laenuühistu võib võimalike kahjude katmiseks moodustada reserve. Reservide suurus, moodustamise ja kasutamise kord sätestatakse põhikirjas.
(2) Kui reservkapitalist ja teistest põhikirjas ettenähtud reservidest kahjumi katmiseks ei piisa ja hoiu-laenuühistu põhikirjas on ette nähtud liikmete käesoleva seaduse § 21 lõikes 2 sätestatud täiendav vastutus, otsustab üldkoosolek katmata kahjumi summa jaotamise hoiu-laenuühistu liikmete vahel proportsionaalselt nende täiendava vastutuse suurusega ja määrab tähtaja, mille jooksul iga liige on kohustatud tasuma kahjumi katmiseks tema kanda langeva summa.
HOIU-LAENUÜHISTU USALDUSVÄÄRSUSE TAGAMINE
HOIU-LAENUÜHISTU JUHTIMINE
(1) Lisaks ühistuseaduses sätestatule kuulub hoiu-laenuühistu üldkoosoleku pädevusse:
2) liikmete täiendava vastutuse määra ja vastavate summade tasumise korra kehtestamine, kui täiendava vastutuse kohaldamine on põhikirjas ette nähtud;
6) mittetulundusühistu ja keskühistu liikmeks astumise otsustamine;
(2) Muudes, käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetamata küsimustes võib hoiu-laenuühistu üldkoosolek otsuse vastu võtta juhatuse või nõukogu ettepanekul.
§ 33. Hoiu-laenuühistu nõukogu
(1) Hoiu-laenuühistul on nõukogu seaduses ettenähtud juhul või kui see on ette nähtud põhikirjaga.
(2) Nõukogus on kolm liiget, kui põhikiri ei näe ette suuremat liikmete arvu.
(3) Nõukogu liikmed valib ja kutsub tagasi üldkoosolek. Nõukogu liikme valimiseks on vajalik tema kirjalik nõusolek.
(3) Juhatuse liikme valimiseks on vajalik tema kirjalik nõusolek.
HOIU-LAENUÜHISTU TEGEVUSE KONTROLLIMINE
(3) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tähtaja jooksul rikkumisi ei kõrvaldata, kutsub revisjonikomisjon ühistuseaduses määratud korras kokku hoiu-laenuühistu erakorralise üldkoosoleku.
(2) Audiitori nimetab üldkoosolek, kes määrab ka audiitori tasustamise korra. Audiitori nimetamiseks on vajalik tema kirjalik nõusolek.
(3) Audiitor võib olla füüsiline isik, kellele on see õigus seaduse alusel antud. Audiitor ei tohi olla hoiu-laenuühistu juhatuse, nõukogu või revisjonikomisjoni liige, laenukomitee liige, raamatupidaja ega nendega samaväärset majanduslikku huvi omav isik.
HOIU-LAENUÜHISTU JAGUNEMINE, ÜHINEMINE JA LÕPETAMINE
(2) Hoiu-laenuühistu lõpetamine toimub ühistuseaduses ettenähtud korras.
(4) Kui hoiu-laenuühistu ei vii oma osakapitali suurust vastavusse käesoleva paragrahvi lõigetes 1--3 sätestatuga, kustutab registripidaja hoiu-laenuühistu registrist või algatab selle sundlõpetamise äriseadustiku §-s 60 sätestatud korras.