Koroonaviiruse korduma kippuvad küsimused | Rahandusministeerium
Avaleht Koroonaviiruse korduma kippuvad küsimused
Siit leiad riigi rahanduse ja kohalike omavalitsuste seadusandliku korralduse info, mis on seotud koroonaviiruse mõjuga.
Vaata altpool korduma kippuvaid küsimusi. Palun tutvu ka teiste ministeriumite KKKdega, sest mitmed teemad jagunevad eri asutuste vahel. Kui sealt ka vastust ei leia, palun saada email info@fin.ee
Kriisi ajal võib vastus viibida, aga vastame esimesel võimalusel. Täname mõistva suhtumise eest!
Eriolukorraga kehtestatud üldised otsused ja suunised on valitsuse kodulehel
COVID 19 koroonviiruse info, soovitused koduses karantiinis olevatele inimestele on terviseameti kodulehel
Ühistranspordi korralduse (bussid, rongid, laevad, lennukid), reisimise, energivarude info on majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi kodulehel
Üldhariduskoolide, kutse- ja ülikoolide ning lasteaedade töökorralduse kohta on info haridus- ja teadusministeeriumi kodulehel
Riigipiiri ületamise info, juhised eriolukorral ajal perekonnaseisutoimingute kohta on siseministeeriumi kodulehel
Riigi toiduvarude ja koju vajaliku toidu varumise info on maaeluministeeriumi kodulehel
Kuidas tuleb pidada eriolukorras linna-, vallavolikogude ja linna-, vallavalitsuste istungeid?
Elanikkonna tervise kaitseks on valitsus keelanud eriolukorras korraldada avalikke kogunemisi, sh avalikke koosolekuid ja avalikke üritusi. Seetõttu soovitame ka volikogu ja valitsuse istungite, volikogu komisjonide istungite või muude kohalike omavalitsuste töövormide puhul vältida eriolukorra ajal füüsilisi kogunemisi.
Kohalikel omavalitsustel on võimalik valida oma töö korraldamiseks vajalikud töövormid. Näiteks otsustada viia volikogu ja valitsuse istungeid läbi elektrooniliselt, kuulutada volikogu istung haiguste leviku tõkestamiseks kinniseks. Samuti on kohalikel omavalitsustel võimalik otsustada volikogu istungite ära jätmine märtsikuus, kui see on vajalik ja võimalik. Seda vaid juhul, kui seeläbi ei teki olukorda, kus näiteks valla- või linnaeelarve jääks kolme kuu jooksul eelarveaasta algusest arvates vastu võtmata ning seetõttu muutuks volikogu tegutsemisvõimetuks.
Kohaliku omavalitsuse korralduse seadus (KOKS) ei sisalda piirangut volikogu istungite pidamiseks elektrooniliselt, kas VOLISe, Skype’i või mõne muu rakenduse kaudu.
KOKSi kohaselt peavad volikogu istungid olema avalikud. Elektroonilise istungi pidamisel saab avalikustamise nõude täita ka sellega, kui osalised on pildi ja häälega tuvastatavad (nt Skype’is) ning istungist toimub reaalajas n-ö ülekanne.
Volikogul on õigus kuulutada istungi küsimuse arutelu osas kinniseks, kui selle poolt hääletab vähemalt kaks korda enam volikogu liikmeid kui vastu või kui küsimust puudutavate andmete avalikustamine on seadusega keelatud või piiratud. Sel juhul avalikku ülekannet istungist tegema ei pea.
Volikogu istungite läbiviimise täpsem kord nähakse ette iga volikogu töökorraga.
Isegi kui volikogu töökorras ei ole ette nähtud võimalust volikogu istungeid elektrooniliselt läbi viia, kuid kui riigis kehtestatud eriolukord või jooksvad olulised KOV küsimused tingivad volikogu istungite läbiviimise vajaduse, siis erandkorras saab volikogu istungi elektrooniliselt pidada ka ilma vastava volikogu töökorrast tuleneva volituseta.
Lisainfot leiate omavalitsuste portaalist: omavalitsus.fin.ee/korduma-kippuvad-kusimused-kovide-tookorraldus-eriolukorras/
Eriolukorras KOKSi rakendamisega seonduvate küsimuste osas saate täpsemat infot repo@fin.ee.
Kust leida veel infot kohalike omavalitsuse töökorralduse kohta?
Kohalike omavalitsuse seadusandliku korralduse kohta on info kohalike omavalitsuste portaalis.
COVID 17 koroonviiruse info, soovitused koduses karantiinis olevatele inimestele on terviseameti kodulehel
Missugused eurotoetuste kulud on abikõlbulikud?
Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) on tunnistanud Covid-19 leviku pandeemiaks, seega on tegemist force majeure olukorraga.
Abikõlblikuks loetakse kulud järgmistel tingimustel:
kindlustusleping ei kata tehtud kulutusi, aluseks on kindlustusandja otsus või muu kirjalik dokument, näiteks kindlustuspoliis või kindlustuse üldtingimused;
toetuse saaja esitab rakendusüksusele: info tegevuse ära jäämise kohta, lihtsustatud kuluhüvitamise viiside korral piisab üksnes sellest teabest;
kreeditarved (majutus, lennupilet jmt); dokumendid kulutuste kohta, mida ei hüvitatud.
Covid-19 juhtumiga abikõlblikuks loetud kulutuste puhul tuleb pidada rakendusüksusel eraldi arvestust: minimaalselt projekt nr, maksetaotluse nr, kuludokumendi nr/nimetus ja kulu abikõlblikuks loetud summa.
Maksetaotluse kuludokumendi lahtrisse „RÜ sisesed märkused“ lisada märksõna „koroona“. See info võimaldab hiljem vajadusel kulud kiiresti üles leida. Ühikuhind, mis on ette makstud, kuid jääb täielikult kasutamata, tuleb toetuse saajal vabatahtlikult tagastada.
Lisainfo: Brit Kerbo, Riigi Tugiteenuste keskus, brit.kerbo@rtk.ee
Kuidas toimida riigihangete korraldamisel eriolukorras?
Väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluse kohaldamine eriolukorrast tulenevalt.
Maksuvõlgade tekkimisel tuleb arvestada järgnevaga.
Eriolukorrast tulenevaid asjaolusid võib olenevalt hankelepingust vääramatuks jõuks pidada ja sellisel juhul tuleb lähtuda lepingus sisalduvatest vääramatu jõu klauslitest. Juhul kui lepingus on ette nähtud lepingu muutmise võimalus tulenevalt vääramatust jõust ning muudatuse ulatus, sisu ja kohaldamistingimused, näiteks hinna läbivaatamise kohta, olid riigihanke alusdokumentides selgelt, täpselt ja ühemõtteliselt ette nähtud ja sealjuures ei muudeta lepingu üldist olemust, siis on hankelepingu muudatused lubatud RHS § 123 lg 1 p 2 alusel.
Olukorras, kus lepingus ette nähtud regulatsioon RHS § 123 lg 1 p 2 nõuetele ei vasta, kuid hankija soovib ikkagi kokku leppida hankelepingu muutmises, näiteks tasuda pakkujale perioodil, kus pakkuja ei saa teenust osutada, nö ootetasu, tuleks muudatust hinnata mõne teise RHS § 123 lg 1 p-i valguses. Näiteks RHS § 123 lg 1 p 4 alusel võib lepingut muuta, kui muudatuse põhjustavad hoolsale hankijale ettenägematud asjaolud, kusjuures hankelepingu üldist olemust ei muudeta ja ühegi muudatuse väärtus ei ületa 50 protsenti hankelepingu algsest maksumusest. Seega, hoolsale hankijale ettenägematud asjaolud, milleks saavad olla näiteks eriolukorraga seoses hankijale pandud kohustused, võivad olla lepingu muutmise aluseks, kui muudatuse väärtus on võimalik välja arvutada ja see ei ületa 50 protsenti lepingu algsest maksumusest. RHS § 123 lg 1 p 4 alusel lepingu muutmise järel tuleb 10 päeva jooksul esitada riigihangete registrile hankelepingu muutmise teade.
Väiksemat rahalist väärtust omavate mudatuste korral on võimalik kasutada ka RHS § 123 lg 1 p 1 sätestatud muutmise alust. See tähendab, et hankelepingu üldist olemust, näiteks hankelepingu eset, ei muudeta ja muudatuse väärtus ei ületa rahvusvahelist piirmäära ning muudatuste väärtus kokku ei ületa 10 protsenti asjade või teenuste või 15 protsenti ehitustööde hankelepingu algsest maksumusest või 10 protsenti kontsessioonilepingu algsest maksumusest.
https://www.eversheds-sutherland.com/global/en/where/cee/estonia/-ee/ove...? News=en/estonia/ee/koroona-covid-19
https://www.rmp.ee/uudised/juhile/vaaramatu-joud-covid-19-mottes-olemaso...
Riigihangete arvete maksetähtajad
Riigihangete juhiseid saab lugeda rahandusministeeriumi kodulehel
Kontaktid riigihangete nõustamise kohta leiad rahandusministeeriumi kodulehelt
Kavandamisel toetusmeetmed ja muu rahandusvaldkonna info
Räägitakse, et riik plaanib ettevõtteid toetada lühi- ja pikaajaliste abipakettide kaudu. Mida need endast täpselt kujutavad?
Valitsus võttis neljapäeval, 19 märtsil vastu lühiajalise meetmete paketi. Riigi vahendid suunatakse ettevõtete toetamiseks KredExi ja Maaelu Edendamise Sihtasutuse kaudu. Pakett sisaldab ka Töötukassa tööturu toetust, haigushüvitisi, maksualaseid soodustusi ning võimaldab maksuvõla ajatamist 18 kuuks. Samuti sisaldab see kogumispensioni II samba sissemakse ajutist peatamist ning ärajäetud ürituste otseste kulude osalist kompenseerimist.
Meetmete paketi sisu:
• Täiendavad toetused KredEx'i kaudu. Loe teenuste kohta rohkem siit: https://kredex.ee/et/koroona
• Töötukassa pakutav tööturuteenus vähenenud töötasu toetamiseks. Kogusummaks on 250 miljonit eurot ja tingimused on järgmised:
1. toetust saab iga kvalifitseeruv tööandja kasutada kahe kuu osas perioodil märts kuni mai 2020;
2. toetust makstakse iga toetust vajava töötaja kohta ühes kuus kuni 1000 eurot brutosummana;
3. toetust makstakse arvestusega üldjuhul 70% töötaja eelmise 12 kuu brutopalgast, millele lisandub tööandja poolt töötajale makstav töötasu vähemalt 150 eurot brutosummana. Töötukassa ja tööandja tasuvad töötasult ja toetuselt kõik tööjõumaksud.
• Märtsist maini hüvitab riik töötaja esimesed kolm haiguspäeva kõikide töövõimetuslehtede puhul.
• Maaettevõtted saavad pöörduda Maaelu Edendamise Sihtasutuse poole käenduse (kuni 50 miljonit eurot), käibelaenu (kuni 100 miljonit eurot) või maakapitali (kuni 50 miljonit eurot) saamiseks.
• Füüsilisest isikust ettevõtjatele viiakse sisse avansilise sotsiaalmaksu abimeede.
• Kogumispensioni II samba sissemaksed peatatakse ajutiselt.
• Riik kompenseerib märtsis-aprillis toimuma pidanud, kuid COVID-19 tõttu ära jäänud kultuuri- ja spordiürituste otseste kulude osa kuni 3 miljoni euro ulatuses.
Ettevõtjate rahalise seisu leevendamiseks peatab MTA eriolukorra ajaks ettevõtete maksuvõlalt intressi arvestamise, intressivabastus kehtib tagasiulatuvalt 1. märtsist kuni 1. maini.
Alates 1. maist vähendatakse intressimäära tähtajatult seniselt 0,06 protsendilt 0,03 protsendile. Samuti vähendatakse edaspidi maksuvõlgade ajatamise korral intressi määra kuni 100 protsenti. Hetkel on maksimaalne võimalik intressi vähendamine 50 protsenti.
Riik tasub füüsilisest isikust ettevõtjatele (FIE) esimese kvartali sotsiaalmaksu avansilised maksed, et aidata kriisiga kaasnevate majandusraskustega toime tulla. Riik kannab FIE-de esimese kvartali sotsiaalmaksu avansilise makse summa nende MTA-s olevatele ettemaksukontodele. Kui FIE on avansilise makse juba tasunud, siis saab ta seda raha kasutada ükskõik millise maksukohustuse katmiseks kas kohe, või tulevikus, ja võib selle küsida oma pangakontole.
MTA on võlamenetluses võimalikult paindlik ja soovitab ettevõtjatel probleemide korral MTA e-keskkonna kaudu alustada maksuvõla ajatamist või anda muul moel oma maksuhaldurile raskustest teada.
Kui maksukohustus on võimalik tasuda kuu jooksul, siis ei ole vaja MTA poole pöörduda ning võlga ajatada. MTA ei asu eriolukorra ajal tekkinud võlga tavapärases kiires tempos sisse nõudma (nt ei tee koheselt pangakontode areste). Kui ettevõtja soovib osaleda riigihankel, taotleda riigilt või kohalikult omavalitsuselt toetusi või lubasid, siis on kindlasti oluline võla tasumine ajatada. Samuti siis, kui raskused on pikemaajalised.
FIE-de esimese kvartali sotsiaalmaksu avansilise makse summa kantakse nende MTAs olevatele ettemaksukontodele. Kui FIE on avansilise makse juba tasunud, siis saab ta seda raha kasutada ükskõik millise maksukohustuse katmiseks kas kohese, või tulevikus, ja võib selle küsida oma pangakontole.
Nii FIE-dele, kui ka teistele maksumaksjatele, ei arvutata ega määrata kahe kuu jooksul ehk 1. märtsist kuni 1. maini maksuvõlgadelt intresse ja neid ei tule ka hiljem tasuda. Makseraskustesse sattudes tuleb ka FIEdel maksudeklaratsioonid korrektselt esitada, muidu ei ole võimalik riigil saada adekvaatset hinnangut ettevõtjate seisust.
Maksuvõla tekkimisel soovitab MTA selle ajatada. Lihtsustatud ajatamise võimalus asub MTA e-keskkonnas. Maksukohustust saab e-MTAs ajatada ka siis, kui selle tasumise tähtpäev ei ole veel saabunud, kuid deklaratsioon on juba esitatud.
FIE-l tasub arvestada, et kui ta peatab Äriregistris oma tegevuse, katkeb kahe kuu pärast tema ravikindlustus. Seega need, kellel on ravikindlustus just FIEna registreerimisest tulenevalt, võiksid tegevust pigem mitte peatada.
Kust saab ettevõtja aktuaalset infot maksumuudatuste kohta?
Maksu- ja Tolliamet avas eriolukorra maksuinfot koondava veebilehe www.emta.ee/eriolukord, kust ettevõtjad leiavad vastused enam levinud küsimustele ja värskemad uudised muudatuste kohta. Info veebilehel täieneb jooksvalt.
Vene keeles leiab korduma kippuvad küsimused veebiaadressilt https://www.emta.ee/ru/chrezvychaynaya-situacya.
Lisaküsimuste korral palume ettevõtjatel pöörduda ariklient@emta.ee ja telefonile 880 0812. E-kirja teel vastab MTA hiljemalt viie tööpäeva jooksul, kiiremate küsimuste korral tuleks helistada.
Tolliteemadel saab infot, kui kirjutada tolliinfo@emta.ee või helistada 880 0814.
Tehniliste küsimuste korral ja juhiste saamiseks e-MTAs tegutsemiseks saab infot e-maks@emta.ee ja telefonil 880 0815.
Eraklientide küsimustele vastatakse eraklient@emta.ee ja infotelefonil 880 0811.
Töötukassa nõukogu jõudis kolmapäeval, 18. märtsil kokkuleppele, et raskustes ettevõtetes koondamise vältimiseks plaanib Töötukassa hüvitada kahe kuu jooksul 70 protsenti palgast.
• ettevõtte käive peab olema langenud vähemalt 30 protsenti võrreldes eelmise aasta sama perioodiga;
• ettevõttel ei ole vähemalt 30 protsendile töötajatest tööd anda;
• töötajate palka on vähemalt 30 protsenti langetatud.
Meede kehtib tagasiulatuvalt alates 1. märtsist kuni 31. maini, ent kompensatsiooni saab taotleda kuni kahe kuu töötasu ulatuses tööandja valitud perioodi eest selle kolme kuu sees. Seega laieneb meede ka neile töötajatele, kes alates 1. märtsist on saanud juba koondamisteate.
Jah, sularaha jätkub. Viimastel päevadel on olnud hetki, kus sularaha väljavõtmine automaadist on ajutiselt kasvanud. Sularahakäitlusettevõte G4S on lubanud sularahaautomaadid tõrgeteta täita ja seda ka olukorras, kus nõudlus on ajutiselt suurenenud. Eesti Pank on valmis täitma kõik pankade soovid täiendava sularaha saamiseks.
Selleks ei ole põhjust. Koroonaviiruse leviku valguses soovitab Eesti Pank inimestel võimaluse korral maksta kaardiga viibates (viipemaksed on viiruse leviku tõkestamisel eriti mõistlikud) või nutitelefoniga. Kommertspangad on lubanud alates esmaspäevast, 23. märtsist tõsta eriolukorra ajaks viipemakse limiidi 50 euroni makse kohta. Inimesed, kes saavad oma pangakaardi siduda mobiiltelefoniga läbi Apple Pay või Google Pay rakenduse, saavad mobiiliga tasuda ka 50 eurot ületavaid summasid.
Kindlasti tasub jälgida hügieenireegleid, kui inimesed on kasutanud sularaha või kaardimaksel terminalis PIN-koodi sisestanud.
Kas ettevõte/ettevõtja võib keelduda sularahamaksetest eriolukorras?
Käesoleval ajal ei ole valitsus kehtestanud sularahamaksete keeldu, seega tuleb lähtuda kehtivast regulatsioonist.
Võlaõigusseaduse § 91 lg 1 alusel võib tarbija täita kohustuse sularahas. Rahalise kohustuse võib täita ka muul viisil, kui see on poolte poolt kokku lepitud või kui seda kasutatakse tasumise kohas tavaliselt majandustegevuses.
Seega on kohustuse eest tasumine (poes kauba eest tasumine) sularahas üks võimalus. Kaupluses muul viisil (nt kaardimakse) ostu eest tasumiseks on oluline eelneva kokkuleppe olemasolu. Kaupluse olukorras tähendab see seda, et kaupleja peab eelnevalt, enne ostu sooritamist tarbijat selgelt teavitama, et kaupluses on vaid kaardimakse võimalus. Seejärel on tarbijal võimalus valida, kas aktsepteerib seda tingimust või mitte. Kui kaupleja on tarbijat eelnevalt selgelt teavitanud vaid kaardimakse võimalusest, siis ta ei ole kohustatud aktsepteerima sularahas maksmist.
Euro kasutusele võtmise seaduse paragrahv 2 sätestab tingimused euro vastuvõtmise kohta. Nimetatud § lõike 2 kohaselt on isikud, sh ettevõtjad kohustatud vastu võtma korraga kuni 50 kehtivat euro münti sõltumata nende väärtusest, pangatähti aga piiranguteta, kui ei ole muu makseviisi kasutamise kokkulepet. Selgitame, et euro kasutusele võtmise seadusest tulenev kohustus ei tähenda, et kõik ettevõtjad peaksid tarbijale võimaldama maksete tegemist sularahas. Sularaha vastuvõtmise kohustus on ettevõtjal juhul, kui puudub kokkulepe muu makseviisi kasutamise osas. Kauba või teenuse pakkumisel peab kaupleja teavitama tarbijat muu hulgas ka maksmise viisist, milleks võib olla ka sularahata makseviis. Kui tarbija kaupleja tingimustega nõustub, on nad makseviisis kokku leppinud ja sularaha vastuvõtmise kohustus kauplejale ei kohaldu.
Praegu kehtivat eriolukorda arvestades tuleks silmas pidada, et võib olla isikuid, kellel ei ole võimalik teatud asjaoludel kaardimakseid ega teisi alternatiivseid elektroonilisi makseid kasutada. Seega palume suhtuda mõistvalt ja erandkorras jätta võimalus ka sularahamakseteks, leides sobivad lahendused sularaha käitlemiseks, mis tagavad töötajate turvalisuse.
Mis seis on eriolukorra eritellimuste ja hangetega?
Seoses kriisiga on kasvanud hüppeliselt vajadus isikukaitse- ja desinfitseerimisvahendite vajadus ka väljaspool meditsiinivaldkonda.
Tavaolukorras need asutused tellivad ja tarnivad endale ise isikukaitsevahendeid. Praeguses olukorras see toimi ja riik on otsustanud korraldada tarneid keskselt. Selleks on vaja leida lühi- ja pikaajaline tarnijad.
Alates 20. märtsist on riigihaldusminister Jaak Aab määratud eriolukorra tööde juhiks. Tema ülesandeks on tagada desinfitseerimis- ja isikukaitsevahendid väljaspool tervishoiu- ja sotsiaalhoolekandesüsteemi. Need on politsei, päästetöötajate, sotsiaaltöötajate ja teiste kohalike omavalitsuste nn esiliini töötajate jaoks.
Arvestades olukorda on hüppeliselt kasvanud vajadus isikukaitsevahendite järele ja seetõttu on edaspidi plaanis suurtes kogustes isikukaitsevahendeid, näiteks maske ja kindaid tarnida nii meditsiinivaldkonna kui sellest väljapoole jäävate kohalike omavalitsuste ja riigiasutuste eesliini töötajate jaoks koos.
Tegeleme samaaegselt nii lühikeste kui pikaaegsete tarnijate leidmisega. Töö sobivate partnerite leidmiseks toimub igapäevaselt. Samas jälgime ja arvestame ka varasemalt sõlmitud tavapäraste tarnete saabumist/või mitte saabumist. Arvestame tellimusi varuga, et tekitada ja tagada mitme kuu isikukaitsevahendite varu.
Mis seis on desinfitseerimisvahendite eritellimusega väljaspool meditsiinivaldkonda?
Rahandusministeerium, Terviseamet ja Sotsiaalministeerium selgitasid välja nii lühiajalise kui pikaajalise desinfitseerimisvahendite vajaduse väljaspool meditsiini valdkonda, rääkisid läbi võimalike tarnijatega, korraldasid hanke ja sõlmisid lepingu 23. märtsil Interchemie Werken de Adelaar Eesti ASiga. Ettevõtte tootmine on Eestis.
Tulemusel toodetakse ja tarnitakse kahe nädala jooksul ligi 200 000 liitrit desinfitseerimisvahendit kätele ja pindadele. Kogusest piisab kohalike omavalistsutele ja riigiasutustele üheks kuuks.
Mis seis on isikukaitsevahendite eritellimusega väljaspool meditsiinivaldkonda?
Rahandusministeerium koostöös Terviseameti ja sotsiaalministeeriumiga selgitas välja riigi- ja kohalike omavalitsuste asutuste isikukaitsevahendite vajaduse väljaspool meditsiinivaldkonda. Hetkel on kohalike omavalitsuste ja riigiasutuste vajadus kuus 500 000 maski ja 250 000 paari kindaid.
26. märtsil Hiina ettevõttega sõlmitud suurtellimusega hangime 7,6 miljonit kaitsemaski. Lepingus ka suurtes kogustes kindaid, kaitseülikondi, kaitseprille ja teisi kaitsevahendeid. Kokku kogu riigi ühe kuu vajadus. Tellimuse kogumaksumus on 11,4 miljonit dollarit. Tellimus valmib 10-20 päevaga, kuid on tõenäosus esimene osa tarnest saada ka varem. Täna on tootja teatanud, et esimene osa on tõenäoliselt valmis reedeks. Siis korraldame selle transpordi Eestisse.
Lisaks suuremale tarnelepingule Hiina ettevõtjaga on meil töös mitu tellimust, sõlmitud kolm lepingut ja töös veel mitu lepingut.
Eraldi tegeleme teiste oluliste isikukaitsevahendite, näiteks respiraatorid, kindad jne tellimuste ettevalmistamisega koos Sotsiaalministeeriumi ja haiglatega.
Loe isikukaitsevahendite kohta infot valitsuse kodulehelt https://www.valitsus.ee/et/eriolukord
Loe ka maskide kandmise soovitusi ja muud olulist infot isikukaitsevahendite kohta terviseameti kodulehelt https://www.terviseamet.ee/et/uudised/terviseamet-vastab-korduma-kippuvatele-kusimustele-maskide-kasutamise-kohta
Millal saab lepingutes tugineda vääramatule jõule?
Vääramatu jõud lepingute täitmist takistava asjaoluna
Iga kohaliku omavalitsuse üksus on vaba otsustama kuidas ta tagab oma õiguste ja kohustuste täitmise lepingulistes suhetes. Printsiibis kuuluvad sõlmitud lepingud ka eriolukorras täitmisele, kui lepingu pool või pooled ei tugine lepingu täitmist oluliselt takistavale asjaolule. Üheks selliseks asjaoluks, mis praeguses eriolukorras võib kõne alla tulla, on lepingu täitmist takistav vääramatu jõud (force majeure).
Soovitame oma lepingupartneritega suhtlemisel olla võimalusel paindlik ja kompromisse otsiv, kuid alljärgnev juhend selgitab olukordi, millal vääramatule jõule, kui lepinguga võetud kohustuste täitmist takistavale asjaolule, saab tugineda.
1. Millal ja kuidas saab lepingu pool tugineda vääramatule jõule?
• Esiteks, kui leping on sõlmitud välispartneritega, tuleks kontrollida üle, millise riigi õigust kohaldatakse lepingule (erinevates õigusruumides võib vääramatu jõu sisu mõnevõrra erineda) ning kas lepingus on sõnastatud vääramatu jõu mõistet kitsendavalt, laiendavalt.
Eestis kehtiv võlaõigusseadus (VÕS) loeb kohustuse täitmata jätmise vabandatavaks, kui selle põhjuseks on vääramatu jõud (§ 103). Sellisel juhul ei ole teisel poolel õigus nõuda lepingut rikkunud/kohustust täitma pidanud poolelt (võlgnikult) leppetrahvi ega kahju hüvitamist, aga on õigus keelduda oma kohustuse täitmistest, leping lõpetada (eelduste täitmisel) või alandada hinda (VÕS § 105).
• Teiseks, juriidiliselt saab vääramatule jõule tugineda üksnes olukorras, kus lepingu täitmine on võimatu, mitte raskendatud või ebamugav või mittesoovitav (nt töötajad kodusel režiimil, keeruline on kokku saada vms). Lepingu eest vastutava isiku tegevusetus (nt lepingu täitmise takistuse esinemisel mittereageerimine vms) ei ole õiguslikult korrektne ning võib kaasa tuua probleeme (sh rahalise kohustuse, tagasinõuded, maine kahju jne). Leping peab kajastama ajakohaseid andmeid ning olenemata lepingupartneri usaldusväärsusest, tuleb muutunud asjaolud esimesel võimalusel fikseerida (eelistatult vähemalt kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis).
• Kolmandaks, kui lepingus on vääramatu jõud või lepingu täitmise takistamist tingimused reguleeritud seadusest erinevalt või põhjalikumalt, prevaleerib lepingus sätestatu. Kui lepingust puuduvad eraldi vääramatu jõu sätted või on viidatud VÕS-ile, saab tugineda seaduses sätestatule.
• Neljandaks, vääramatu jõud peab vahetult mõjutama lepingu täitmist.
• Viiendaks, juhul kui pool otsustab vääramatut jõudu kohaldada, tuleb sellest viivitamatult teavitada ka teist poolt. Vastasel juhul võib olla keeruline hiljem vääramatu jõu asjaolule tugineda.
• Kuuendaks, vääramatu jõud võimaldab edasi lükata kohustuse täitmist seni kuni vääramatu jõu mõju kestab. Lepingupoolel, kes on rikkumises või ei suuda lepingut täita, ei ole õigust lepingut lõpetada VÕS alusel (kuid lõpetamise õigus võib tulla lepingust).
Samas ei ole vääramatu jõud üldjuhul takistavaks asjaoluks rahaliste kohustuste täitmisel. Lepingu poolel on õigus keelduda raha maksmisest seni, kuni teine pool on oma kohustuse täitnud.
Vääramatule jõule tuginev isik (võlgnik) peab tõendama (tõendid tuleks säilitada, nt ametlikud teated karantiini või liikumispiirangute kehtestamisest, tõkestusmeetmete tõttu tegemata jäänud reisid ja kaubaveod), et täidetud on KÕIK järgmised eeldused:
• takistava asjaolu esinemine, mis takistab kohustuse kohast täitmist: näiteks võib takistavaks asjaoluks olla praegune eriolukord, kus on määratud liikumispiirangud ja koolitaja teisest riigist ei pääse koolitusele.
• takistava asjaolu asetsemine väljaspool võlgniku mõjusfääri: kohustuse täitmist takistava asjaolu teke peab olema objektiivne, st see ei tohi olla põhjustatud võlgniku enda tegevusest või tegevusetusest.
• asjaolu ettenägematus: kohustuse täitmist takistava asjaolu saabumine peab olema ootamatu, mistõttu ei saa võlgnikult eeldada sellise asjaoluga arvestamist. Seda hinnatakse lepingu sõlmimise seisuga!
• asjaolu vältimatus ja ületamatus: kohustuse täitmist takistav asjaolu peab olema selline, et asjaolu ilmsiks tulemisel ei saa võlgnikult mõistlikult oodata selle asjaolu kohustuse täitmisele avalduva mõju vältimist või asjaolu või selle tagajärje ületamist. Asjaolude mõjutatavuse hindamisel tuleb lähtuda sarnastel asjaoludel heas usus tegutsevast isikust, seega neutraalsest isikust, kes üritab teha mõistlikult kõik endast oleneva, et asjaolu ületada.
Seega vääramatu jõule saab tugineda üksnes eeltoodud eelduste üheaegsel esinemisel.
Olukorras (näiteks kui välisriigist koolitaja on kutsutud esinema), kus lepingu täitmine on takistatud lähtuvalt Eesti Vabariigi Valitsuse või teiste riikide antud korraldustest (nt selle tulemusel koolitaja ei pääse Eestisse) ning takistus ei ole põhjustatud võlgniku tegevusest/tegevusetusest (nt koolitaja ei saa eriolukorra väljakuulutamist mingil viisil mõjutada), ei olnud teada lepingu sõlmimise hetkel (nt koolitajaga sõlmiti leping enne pandeemia tekkimist ja eriolukorra väljakuulutamist) ja ei ole mõistlikult ületatav (nt koolitaja ei saa ilma ebamõistlike pingutusi tegemata Eestisse tulla), saab eelduslikult tugineda vääramatule jõule.
Näiteks aga olukorras, kus lepingu täitmine ei ole otseselt takistusi st see ei ole võimatu, kuid lepingu täitmine soovitakse edasi lükata või ära jätta lähtudes Vabariigi Valitsuse või majasisestest soovitustest/juhistest, ei saa paraku tugineda vääramatule jõule ning tuleb otsida muud lahendused, eelkõige leppida kokku lepingu muutmises.
2. Mida teha sõlmitud lepingutega, mille täitmine on (võib olla tulevikus) takistatud eriolukorrast tulenevalt?
• Esmalt tuleks hinnata, kas lepingu tingimused näevad ette lepingu muutmise (pikendamise) võimaluse. Juhul, kui näevad ja see on meie huvides, saab vormistada lepingu muudatuse vastavalt lepingus kokkulepitud tingimustele.
• Kui lepingu tingimused lepingu muutmise võimalust ette ei näe, tuleb püüda teise poolega saavutada lepingu muutmiseks kokkulepe, sealjuures tuleb eelnevalt hinnata, kas õigusaktidest või muudest dokumentidest ei tulene piiranguid lepingu muutmiseks.
• Hankelepingu korral tuleb muuhulgas kontrollida lepingu muutmise lubatavust riigihangete seaduse (RHS) § 123 alusel (nt RHS § 123 lg 4).
• Kui kohalik omavalitsus üksus on ise kohustatud isikuks (nt toetuse saaja), on mõistlik rahastajalt uurida, kas on välja antud juhiseid toetuse saajatele, kas on lepingu muutmise (pikendamise) võimalust jne.
• Juhul, kui piiranguid ei kohaldu (nt ebavõrdne kohtlemine vms), muudatus on mõistlik ja vastab kohaliku omavalitsuse üksuse huvidele ning teine lepingupool on sellega nõus, saab vormistada lepingu muudatuse lisades lepingu muudatuse juurde asjaolud, põhjendused ja selgitused, mis tingisid muutmise vajaduse.
• Kui lepingut ei ole võimalik muuta (nt RHS § 123 lg 2 – lepingu muutmise keeld, rahastamise tingimused ei võimalda) ja lepingut ei suudeta täita, tuleb hinnata, kas on võimalik tugineda vääramatule jõule (vt punkti 1). Vääramatule jõule tuginev pool peab kirjalikult tõendama vääramatu jõu esinemise asjaolusid.
• Juhul, kui ei suudeta lepingut täita ja ei saa tugineda vääramatule jõule, tuleb hinnata, milliseid õiguskaitsevahendeid saab ja on mõistlik kasutada juba ennetavalt.
Täiendavaid juhendmaterjale:
- enne lepingu sõlmimist kontrollida, kas VV on andnud täiendavaid korraldusi, mis võiksid puudutada lepingu täitmist: www.riigiteataja.ee (Riigi Teataja esilehel on otselinkidena kättesaadavad kõik eriolukorda sätestavad õigusaktid);
- tutvuda Rahandusministeeriumi riigihangete ja riigiabi osakonna antud seisukohaga hankelepingu muudatuse ja vääramatu jõu kohta;
- tutvuda Rahandusministeeriumi riigihangete ja riigiabi osakonna juhisega riigihangete kohta seoses eriolukorraga ja selle tagajärgedega;
- tutvuda korraldusasutuse seisukohaga seoses Covid-19 kulude abikõlblikkusega.
Kuidas korraldada rahaasju eriolukorras?
Mida teha, kui sissetulekute vähenemise tõttu ei suuda ma võib-olla oma laene praegu tagasi maksta?
Nähes ette, et sissetulekute vähenemise tõttu võib tekkida raskusi laenumaksete õigeaegse või täismahus tagastamisega, võta viivitamatult ühendust oma laenuandjaga. Kiire tegutsemine veel enne võlgnevuste tekkimist annab hea pinnase kokkuleppele jõudmiseks. Samuti arvesta, et sulle on kasulik, kui sinu makseajalugu säilib korrektsena ja sinu kohta pole märget maksehäireregistris.
Vaata lisa: https://minuraha.ee/et/pangandus/laenud/makseraskustes-kaitumine
Mida teha, kui ma olen jäänud võlgu laenu / järelmaksu / liisingu vm eest?
Kõige olulisem on kohe probleemiga tegeleda ja laenuandjaga või ettevõttega, kellele oled võlgu jäänud, ühendust võtta. Mida kiiremini reageerid, seda suurem on võimalus saavutada mõlemale poolele sobiv kokkulepe. Samuti arvesta, et sulle on kasulik, kui sinu makseajalugu säilib korrektsena ja sinu kohta pole märget maksehäireregistris.
Vaata lisa: https://minuraha.ee/et/kui-laenu-tagasimaksmine-kaib-ule-jou
Sissetulekute vähenemine, töökoha kaotus või ebakindlus tuleviku ees võivad ohustada pea igat peret. Seetõttu on oluline omada ülevaadet oma või pere sissetulekutest ja kulutustest, laenukohustustest ning tagasimaksetähtaegadest ning mõelda läbi, millised kulutused annaks keerulise perioodil üleelamise nimel edasi lükata või tühistada.
Kui sissetulekud on alles ning olukord võimaldab, tuleks panna kehvemateks päevadeks raha kõrvale, et toime tulla kõikvõimalike ootamatute olukordadega. Hea oleks kui rahaline puhver või meelerahufond kataks vähemalt 3 kuu kulutused, aga iga kõrvalepandud summa pehmendab lööki, kui teha tuleb ootamatu väljaminek või kui kriisi tõttu tuleb leppida sissetulekute vähenemisega.
Vaata lisaks siit: https://blogi.fin.ee/2020/03/3-lihtsat-sammu-mida-teha-rahaliste-raskuste-uletamiseks-ja-valtimiseks/
Mis on laenupuhkus (maksepuhkus) ja millal saan ma seda kasutada?
Laenupuhkus või ka maksepuhkus on kokkulepe pangaga mitte maksta teatud perioodil tagasi laenu põhiosamakseid. Sõltuvalt laenutüübist ning kokkuleppest panga või laenuandjaga võib see tähendada puhkust ka intresside maksmises. Mõningatel juhtudel olenevalt panga poliitikast võivad lisanduda kulutused lepingu muutmise tasude näol.
Kui oled juba laenu tagasimaksmisega hilinenud ning seega oled laenuandjaga sõlmitud lepingu tingimusi rikkunud, siis võib laenuandja ka maksepuhkusest keelduda.
Laenu- või maksepuhkust saab kasutada kokkuleppel oma laenuandjaga ning üldjuhul on selle põhjuseks ajutine sissetulekute vähenemine. Et uurida oma võimalusi, palun pöördu oma laenuandja(te) poole.
Vaata lisa: https://www.minuraha.ee/et/makseraskustes-kaitumine
Kas viitega ebakindlatele aegadele majanduses ja selles tulenevale võimalikele finantsprobleemidele võib pank nõuda eraisikult täiendavaid tagatisi eluasemelaenule?
Eluasemelaenu tagatised on kokku lepitud laenulepingus. Poolte vaheliste kohustuste tasakaalu muutudes võib olla põhjust kokku leppida nii lepingu tingimuste kui sellega seotud tagatiste muutuses. Küll aga ei ole olukorras, mis ei ole eluasemelaenu saanud eraisiku kujundada, õigust laenu andjal nõuda täiendavaid tagatisi viitega üldisele majandusolukorra halvenemisele. See regulatsioon tuleb asjaõigusseaduse § 335 lõikest 3, mille kohaselt hüpoteegipidaja ei või nõuda täiendavat tagatist ega võla osalist tasumist, kui kinnisasja, millel asub füüsilise isiku põhiline eluase, väärtus väheneb kinnisasjade turuolukorra muutumise tõttu.
Laenu võttes pead olema veendunud, et suudad tagasi maksta nii laenu põhiosa- kui intressimakseid nii järgnevatel kuudel kuni laenu täieliku tagasimaksmiseni. Mõistlik on omada paari kuu kulutuste, sh laenumaksete katteks puhvrit, mis aitab ootamatuste korral. Teades, et tulevik on ebakindel, ees ootab ilmselt koondamine või sissetulekute oluline vähendamine ning kulutuste tarbeks lisapuhver puudub, tasub väga hoolikalt läbi mõelda kuidas edaspidi laenumakseid tasuda või saab laenuvõtmist ehk pisut edasi lükata.
Kui laenu on siiski kohe vaja võtta, siis on mõistlik oma rahaasjades inventuur teha ning igasuguste ootamatuste kaitseks kohe hakata koguma säästupuhvrit.
Enne laenu võtmist tutvu enamlevinud küsimustega siin: https://www.minuraha.ee/index.php/et/pangandus/laenud/intress-ja-muud-laenamisega-seotud-tasud
Kuidas ma aru saan, mille eest minu sõlmitud kindlustus mind kaitseb?
Kindlustustingimused lepitakse kokku kindlustuslepingus, kus on ka ära toodud millal ja mille eest konkreetne kindlustus mind kaitseb. Arusaamatuste tekkimisel võta ühendust oma kindlustusandjaga (kui oled lepingu sõlminud kindlustusmaakleri või –vahendaja kaudu, võid ühendust võtta ka nendega).
Lisainfot leiad veel siit: https://www.minuraha.ee/index.php/et/kindlustus/probleem-kindlustusega
COVID-19 kaupade maksuvaba impordi juhend
COVID-19 viiruse ennetamiseks ja peatamiseks kasutatavate isikukaitsevahendite jm meditsiiniliste vahendite tolli- ja käibemaksuvaba import
Maksuvabastuse õiguslik alus
Euroopa Komisjon (komisjon) tegi 3. aprillil 2020 otsuse, mille alusel võib kohaldada COVID-19 viiruse puhangu vastu võitlemiseks kasutatavate isikukaitsevahendite ning muude meditsiiniliste vahendite impordil tolli- ja käibemaksuvabastust.
Komisjoni otsus põhineb nõukogu määruse 2009/1186 artiklitel 74-80 ja nõukogu direktiivi 132/2009 artiklitel 51-57.
Maksuvabastuse eesmärk
COVID-19 viiruse puhang on Maailma Terviseorganisatsiooni hinnangul kujunenud üleilmseks pandeemiaks. Viiruse tagajärgedega toimetulekul esineb Euroopa Liidu (EL) tervishoiuasutustel tõsiseid probleeme, ELi tootjad ei suuda haiglaid varustada piisava koguse isikukaitsevahendite, hingamisaparaatide jm-ga. Katastroofiks kujunenud olukorra leevendamiseks on ELi tasandil tehtud otsus, et COVID-19 puhangu vastu võitlemiseks kohaldatakse väljastpoolt ELi imporditud kaubale tolli- ja käibemaksuvabastust. Import tähendab kauba ELi välisest riigist Eestisse toimetamist ning sellele vabasse ringlusse lubamise tolliprotseduuri kohaldamist.
Millistele kaupadele maksuvabastus kohaldub?
Maksuvabastust kohaldatakse kaubale, mis on mõeldud COVID-19 viiruse leviku ennetamiseks ning mõjude ja tagajärgedega võitlemiseks.
ELi ega Eesti õigusaktidega ei ole kehtestatud kaupade nimekirja, millele maksuvabastus kohaldub. Euroopa Komisjon on lähtunud Maailma Terviseorganisatsiooni soovitustest ja ELi liikmesriikide poolt välja toodud vajadustest ning koostanud indikatiivse loetelu kaitsevahenditest ning meditsiinitarvikutest ja -seadmetest, mis võiksid maksuvabastuse alla kuuluda. Sellised kaubad on näiteks kaitsemaskid, kaitseprillid, kindad, kitlid, desinfitseerimisvahendid, katseklaasid, hingamisaparaadid, ultraheliaparaadid, EKG-seadmed, monitorid, ratastoolid, välihaigla telgid ja voodid. Eesti võtab ELi soovitusliku nimekirja maksuvabastuse kohaldamisel aluseks.
Kaupade nimekiri COVID-19 (545.61 KB, PDF)
Kellel on õigus maksuvabalt importida?
Komisjoni otsuse kohaselt on isikud, kellel on õigus maksuvabalt kaupu importida (õigustatud isikud):
1) riiklikud organisatsioonid, sealhulgas riigiasutused, avaliku sektori asutused ja muud avalik-õiguslikud asutused; ning
2) pädeva asutuse heakskiidetud organisatsioonid.
Riiklike organisatsioonide määratlust tuleb siin kontekstis mõista laialt. Riigiasutused on valitsusasutused (Riigikantselei, ministeeriumid, ametid, inspektsioonid, Kaitsevägi, Häirekeskus, Rahvusarhiiv ja Prokuratuur) ja nende hallatavad asutused (n erinevad teadusasutused, instituudid ja keskused ning vanglad). Avaliku sektori asutused laiemalt on hõlmatud riigieelarve seaduse valitsussektori mõistega, mille alla kuuluvad lisaks eelpool toodule ka kohaliku omavalitsuse asutused ning nende hallatavad asutused, samuti näiteks haiglad, asenduskodud ja hoolekandeasutused. Muud avalik-õiguslikud asutused saavad olla seaduse alusel asutatud avalik-õiguslikud juriidilised isikud.
Ainuüksi asutuse staatus ei anna õigust maksuvabastusele. Samaaegselt peavad täidetud olema ka muud maksuvabastuse tingimused. Vt alajaotust „Millistele kaupadele maksuvabastus kohaldub?“ ja „Kellele ja millisel otstarbel kasutamiseks on kaubad mõeldud?“.
Kaupu võib importida õigustatud isik ise või teine isik õigustatud isiku eest. Väljendit „õigustatud isiku eest“ tuleb Euroopa Komisjoni suuniste kohaselt tõlgendada laialt, mis tähendab seda, et kaupu võib importida ka näiteks äriühing õigustatud isikule (vt allpool toodud näide 1). Reeglina eeldab selline tehing eelnevat tarnelepingut või muud kirjalikku kokkulepet, mis näitab, et kaubad tarnitakse õigustatud isikule. Maksu- ja Tolliamet saab tollivormistuse teha ja maksuvaba importi lubada juhul, kui koos tollideklaratsiooniga esitatakse lisadokumendid, mis tõendavad allpool toodud näite 1 puhul äriühingu ja haigla vahel sõlmitud kokkulepet, et kaubad tarnitakse haiglale COVID-19 viiruse vastaseks võitluseks.
Haigla (õigustatud isik) on sõlminud hankelepingu Eesti äriühinguga 400 000 kaitsemaski tarnimiseks. Äriühing impordib kaubad ELi välisest riigist. Impordideklaratsiooni teeb äriühing haigla eest ning maksuvabastust saab kohaldada, kui haigla kinnitab hankelepingu olemasolu ja kaitsemaskide vastuvõtmist.
Valitsuskabineti 02.04.2020 otsusega tehti riigihalduse ministrile ülesandeks koordineerida riigis desinfitseerimis- ja isikukaitsevahendite varude soetamist ja vastavate hangete läbiviimist. Rahandusministeerium sõlmib hankelepingud äriühingutega X, Y ja Z, kes kaubad ELi välisest riigist Eestisse impordivad. Impordideklaratsioonid teevad äriühingud Rahandusministeeriumi eest. Riigile soetatud isikukaitsevahendid (riigivara) jagatakse tasuta valitsuskomisjoni otsuses täpsustatud kohalike omavalitsuste kriisikomisjonidele, kes jagavad isikukaitsevahendid omakorda kohalikele tervishoiuteenuse osutajatele ja hoolekandeasutustele.
Kui kaubad impordib õigustatud asutuse eest äriühing, on tungivalt soovitatav, et enne tollivormistuse tegemist kontrollib õigustatud asutus kauba nõuetele vastavust ning kinnitab, et soovib selle kauba äriühingult vastu võtta.
Kellele ja millisel otstarbel kasutamiseks on kaubad mõeldud?
Maksuvabastust saab kohaldada ainult sellisele kaubale, millel on üks järgmistest kasutusotstarvetest:
1) kaubad jagatakse tasuta isikutele, keda COVID-19 haiguspuhang mõjutab või ohustab;
2) kaubad jagatakse tasuta isikutele, kes on seotud COVID-19 haiguspuhangu vastu võitlemisega;
3) kaubad antakse COVID-19 haiguspuhangust mõjutatud või ohustatud isikutele tasuta kasutamiseks ning kaup jääb samal ajal kauba importinud riikliku organisatsiooni omandisse;
4) kaupu kasutavad COVID-19 haiguspuhangust mõjutatud või ohustatud isikuid abistavad üksused abistamistegevuse ajal.
Punktis 1 nimetatud isikud on näiteks haigla patsiendid ja kohaliku omavalitsuse sotsiaaltöötajad.
Punktis 2 nimetatud isikud on näiteks haigla personal.
Punkt 3 – hingamisaparaate kasutatakse haiglas patsientide ravimisel. Hindamisaparaadid on haigla omandis.
Punktis 4 nimetatud üksus on näiteks Päästeamet, kes on peaministri korraldusega määratud korraldama desinfitseerimis- ja isikukaitsevahendite maakondadesse laiali vedu ja abivajajateni toimetamist ning Kaitseliit, kes on kaasatud abistamistegevustesse Saaremaal.
Maksuvabastust ei kohaldata automaatselt, vaid selle aluseks on Maksu- ja Tolliameti otsus. Maksuvabastust taotleb õigustatud isik tollideklaratsiooniga, millele märgib maksuvabastuse lisakoodi (C26) ning lisab maksuvabastuse alust tõendavad dokumendid. Enne tollideklaratsiooni kinnitamist ja kauba vabastamist (maksuvabastuse otsuse tegemine) kontrollib Maksu- ja Tolliamet, kas maksuvabastuse tingimused on täidetud.
1) kas importija on õigustatud isik või kui importija tegutseb õigustatud isiku eest, siis kas on olemas tarnekokkulepet tõendavad dokumendid;
2) milline on kaupade kasutuseesmärk;
3) kas kaubad on sellised, mis on mõeldud COVID-19 viiruse vastu võitlemiseks või selle tagajärgede kõrvaldamiseks.
Tõendid, lisadokumendid
Maksuvabastuse saamise tingimuste täitmise hindamiseks on Maksu- ja Tolliametil õigus küsida dokumente, mis tõendavad hankelepingute olemasolu, kauba vastuvõtmist ja üleandmist ning muid tehingutega seotud asjaolusid. Lisadokumendid esitatakse enne tollivormistust. Vt ka alajaotust „Kellel on õigus maksuvabalt importida?“.
Rahandusministeerium esitab Maksu- ja Tolliametile kinnituskirja, mille kohaselt kõik Rahandusministeeriumiga sõlmitud lepingute alusel hangitud isikukaitsevahendid jagatakse tasuta kasutamiseks COVID-19 viiruse vastase võitlusega seotud riigiasutustes, kohaliku omavalitsuse asutustes, tervishoiuasutustes, sotsiaalhoolekandeasutustes ja teistes viiruse tõrje seisukohalt kriitilise tähtsusega organisatsioonides. Kirja allkirjastab riigihalduse minister.
Maksuvabastuse periood
Euroopa Komisjon on oma otsuses määranud maksuvabastuse perioodiks 30.01.-31.07.2020. Kui viirusepuhang suveks ei taandu ning kaupade maksuvaba import on jätkuvalt vajalik, on Euroopa Komisjon valmis maksuvabastuse tähtaega pikendama.
Maksuvabalt imporditud kauba võõrandamine
Õigustatud isik võib maksuvabalt imporditud kaupu võõrandada (tasu eest või tasuta) teisele õigustatud isikule (vt alajaotus „Kellel on õigus maksuvabalt importida?“), st isikule, kellel oleks olnud samamoodi õigus kaupu maksuvabalt importida. Sellest tuleb enne tehingu tegemist Maksu- ja Tolliametile kirjalikult teada anda. Kaupade üleandmise ja vastuvõtmise kohta tuleb koostada akt. Maksu- ja Tolliametil on õigus aktiga ning muude tehingut kajastavate dokumentidega tutvuda, et veenduda, kas kaupade kasutamise eesmärk on kooskõlas maksuvabastuse tingimustega.
Haigla A on õigustatud isik, kes on importinud COVID-19 viiruse vastu võitlemiseks kasutatavat meditsiinivarustust patsientide raviks. Kuna maksuvabastuse tingimused on täidetud, kohaldati tolli- ja käibemaksuvabastust. Haigla A importis kaupu 100 ühikut. Kaks nädalat hiljem selgub, et Eesti haiglal B oleks hädasti vaja 30 ühikut sama kaupa. Haigla A saab haiglale B appi tulla ning müüa 30 ühikut haiglale B. Haigla A saadab Maksu- ja Tolliametile haigla poolt pädeva isiku allkirjastatud kirja, mis sisaldab vajalikku teavet (millised kaubad, mis koguses, kellele, mis eesmärgil kasutamiseks). Kauba vastuvõtmist haigla B poolt tõendab üleandmis-vastuvõtmise akt.
Maksu- ja Tolliameti kontakt maksuvabastusega seotud küsimustes
E-post: tolliinfo@emta.ee
Kontakttelefon: 8800 814


Tolliseadusega seotud Vabariigi Valitsuse määruste muutmine – Riigi Teataja
Tolliseadusega seotud Vabariigi Valitsuse määruste muutmine
RT I, 28.06.2017, 42
Vastu võetud 22.06.2017 nr 115
Määrus kehtestatakse Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 53 lõike 3, riigipiiri seaduse § 14 lõike 2 punkti 1, maksukorralduse seaduse § 17 lõike 1 ning loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi seaduse § 19 lõike 6 alusel.
§ 1. Vabariigi Valitsuse 26. augusti 2010. a määruse nr 125 „Eksporditoetuse andmise täpsem kord” muutmine
Vabariigi Valitsuse 26. augusti 2010. a määruses nr 125 „Eksporditoetuse andmise täpsem kord” tehakse järgmised muudatused:
„Määrus kehtestatakse Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 53 lõike 3 alusel.”;
„(3) Kui taotleja, kes on esitanud ekspordideklaratsiooni, keeldub viibimast kauba läbivaatuse juures või keeldub määramast isikut, kes on võimeline osutama tollile asjakohast abi, võib toll rakendada komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558–893), artiklites 239 ja 240 sätestatud meetmeid.”;
„(5) Tollitõkendi panemiseks peab veok või konteiner vastama komisjoni määruse (EL) nr 2015/2447 artikli 300 nõuetele.”.
Vabariigi Valitsuse 19. mai 2004. a määruses nr 194 „Laevade ja väikelaevade sisemerre, sadamatesse ning piiriveekogude Eestile kuuluvatesse vetesse sisenemise ja neist väljumise kord” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 1 lõike 3 teine lause sõnastatakse järgmiselt:
„Maksu- ja Tolliamet kooskõlastab ainult komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 2015/2446, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 seoses tolliseadustiku teatavaid sätteid täpsustavate üksikasjalike eeskirjadega (ELT L 343, 29.12.2015, lk 1–557), artikli 1 punkti 45 tähenduses regulaarlaevaliinide sõiduplaane laevaühingu taotluse menetlemise käigus vastavalt tollialastele õigusaktidele.”;
2) paragrahvi 42 lõige 4 sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Kui tolli elektroonilise andmetöötlussüsteemi või elektroonilise mereinfosüsteemi kaudu on esitatud turvalisuse ja julgeolekuandmed Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1–101), alusel, esitatakse lasti manifest elektroonilise mereinfosüsteemi kaudu PDF-vormingus.”.
§ 3. Vabariigi Valitsuse 30. juuli 2002. a määruse nr 240 „„Maksukohustuslaste registri” asutamine ja registri pidamise põhimäärus” muutmine
Vabariigi Valitsuse 30. juuli 2002. a määruse nr 240 „„Maksukohustuslaste registri” asutamine ja registri pidamise põhimäärus” § 211 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1–101), artikli 9 kohase EORI numbri registreerib ning annab välja Maksu- ja Tolliamet.”.
§ 4. Vabariigi Valitsuse 28. aprilli 2004. a määruse nr 154 „Nõuded loomade ja loomsete saaduste impordiks ettenähtud piiripunktile ja piiripunktide lahtioleku ajad, piiripunktide Euroopa Komisjoni loetellu kandmise ja sealt väljaarvamise alused, nõuded menetlusele ja menetlemise kord” muutmine
Vabariigi Valitsuse 28. aprilli 2004. a määruses nr 154 „Nõuded loomade ja loomsete saaduste impordiks ettenähtud piiripunktile ja piiripunktide lahtioleku ajad, piiripunktide Euroopa Komisjoni loetellu kandmise ja sealt väljaarvamise alused, nõuded menetlusele ja menetlemise kord” § 2 lõike 1 esimene lause sõnastatakse järgmiselt:
„Piiripunkt peab asuma Euroopa Liidu välispiiril asetsevas rahvusvaheliseks liikluseks avatud piiripunktis või piiripunkti vahetus läheduses. Raudteel võib piiripunkt asuda Euroopa Liidu välispiirile lähimas raudteejaamas. Piiripunkti asukoha peab olema aktsepteerinud Maksu- ja Tolliamet.”.


Taimekaitseseaduse ja sellega seonduvate seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Taimekaitseseaduse ja sellega seonduvate seaduste muutmise seadus
Vastu võetud 21.05.2008
Vabariigi Presidendi 5. juuni 2008. a otsusega nr 288
I. Taimekaitseseaduses (RT I 2004, 32, 226; 2008, 15, 108) tehakse järgmised muudatused:
§ 1. Paragrahvi 31 lõikes 1 asendatakse sõnad «ühest riigist teise» sõnadega «riigisiseselt või ühest riigist teise».
§ 2. Paragrahvi 4 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
« (5) Ohtliku taimekahjustajana käesoleva seaduse tähenduses käsitatakse ka käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud nimekirjas loetlemata taimekahjustajat, mille esinemine tuvastatakse Eestis esmakordselt ning mis võib põhjustada olulist majanduslikku kahju.»
« (3) Taime, taimse saaduse või muu objekti, millele on levinud ohtlik taimekahjustaja, tunnistab vaatlusandmete ja muude asjakohaste andmete põhjal saastunuks järelevalveametnik.»;
2) lõike 5 kolmanda lause lõppu lisatakse sõnad «, või kuni tõrjeabinõude rakendamise kohustuse lõppemiseni».
§ 4. Paragrahvi 6 lõikest 2, § 25 lõikest 1 ja § 35 lõikest 1 jäetakse välja sõna «esmatöötlemise,».
§ 5. Paragrahvi 9 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Ohtliku taimekahjustaja esinemise, saastumiskahtluse või saastumisohu korral tuleb rakendada käesoleva seaduse alusel kehtestatud tõrjeabinõusid.»
§ 6. Paragrahvi 12:
1) täiendatakse lõigetega 11 ja 12 järgmises sõnastuses:
« (11) Taimetoodangu Inspektsioon võib eriloa andmisest keelduda või eriloa andmise otsuse kehtetuks tunnistada, kui sordiaretaja, teadus- ja arendusasutus või Põllumajandusuuringute Keskus on jätnud käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud taimetervisenõuded täitmata.
(12) Eriloa andmise, eriloa andmisest keeldumise või eriloa kehtetuks tunnistamise otsus tehakse 60 päeva jooksul taotluse saamisest arvates. Nimetatud otsus toimetatakse isikule kätte posti teel lihtkirjaga või elektrooniliselt hiljemalt viiendal tööpäeval otsuse tegemisest arvates.»;
« (3) Sordiaretaja, teadus- ja arendusasutus ning Põllumajandusuuringute Keskus peavad ohtlike taimekahjustajate ja nende peremeestaimede käitlemise üle arvestust, kogudes ja säilitades sellekohaseid andmeid.
(4) Iga aasta 1. augustiks esitavad sordiaretaja, teadus- ja arendusasutus ning Põllumajandusuuringute Keskus järelevalveasutusele andmed selliste ohtlike taimekahjustajate ja nende peremeestaimede kohta, mida kasutati käitlemisel andmete esitamise aastale eelnenud aasta 1. juulist kuni andmete esitamise aasta 30. juunini, ning nende koguste kohta.»
§ 7. Paragrahv 15 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 15. Tõrjeabinõude rakendamise kulude hüvitamine
(2) Tõrjeabinõude rakendamise kulud hüvitatakse maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduses või selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud korras.»
§ 8. Paragrahvi 17 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Fütosanitaarsertifikaat või reekspordi fütosanitaarsertifikaat väljastatakse, kui isik on kantud taimetervise registrisse ja on tasunud riigilõivu ning käesoleva seaduse ja sihtriigi taimetervisenõuded on täidetud.»
§ 9. Paragrahvi 23 lõiget 4 täiendatakse pärast sõna «piirkonda» sõnadega «või seal turustamisel».
§ 10. Paragrahvi 30 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Taimetervise register on riigi infosüsteemi kuuluv Vabariigi Valitsuse asutatud andmekogu. Registri põhimääruse kehtestab Vabariigi Valitsus.»
1) lõikest 1 jäetakse välja sõna «esmatöötleb»;
« (11) Taimetervise registrisse kantakse andmed isiku kohta, kes toodab taimetervise kontrolli alla kuuluvaid taimi, taimseid saadusi ja muid objekte ning toimetab neid Eestist ühendusevälisesse riiki või üksnes toimetab neid Eestist ühendusevälisesse riiki.»;
« 2) kasvatab oma tarbeks kartulit kuni ühel hektaril;».
§ 12. Paragrahvi 33 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) pidama arvestust toodetud, ostetud, ladustatud, pakendatud, ühendusevälisest riigist või teisest liikmesriigist Eestisse toimetatud ja turustatud ning Eestist ühendusevälisesse riiki toimetatud taimede, taimsete saaduste ja muude objektide üle, säilitades nende saatedokumente ning päritolu ja taimetervisenõuete kohasust kinnitavaid dokumente vähemalt üks aasta nende koostamisest arvates;».
« (1) Käesoleva seaduse § 41 lõike 2 alusel kehtestatud loetelus nimetatud taime, taimset saadust ja muud objekti on lubatud ühendusevälisest riigist Eestisse toimetada piiril asuva selleks ettenähtud piiripunkti kaudu. Nimetatud taime, taimse saaduse ja muu objekti toimetamisest ühendusevälisest riigist Eestisse tuleb kaubasaajal või tema esindajal piiripunkti taimetervise järelevalveametnikule teatada kirjalikult vähemalt 24 tundi enne kauba Eestisse toimetamist või, kui see pole võimalik, viivitamata pärast veovahendile laadimist. Kirjalikult esitatavas teates peab sisalduma kaubasaadetise saabumise eeldatav aeg, veovahendi number või mõni muu tähis, kauba tariifne kood, taime puhul selle botaaniline nimetus, taimse saaduse või muu objekti nimetus, sihtkoht, märge «kaubasaadetis kuulub taimetervise kontrolli alla», liikmesriik, mille ametlikku registrisse on kaubasaaja andmed kantud, kaubasaaja registreerimisnumber liikmesriigi ametlikus taimetervise registris ning kaubasaadetise päritolukoht.»;
« (11) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kaubasaadetise ühendusevälisest riigist Eestisse toimetamisest nädalavahetusel, rahvuspühal või riigipühal sellise piiripunkti kaudu, milles järelevalvet teostatakse väljakutsel, peab kaubasaaja või tema esindaja piiripunkti taimetervise järelevalveametnikule kirjalikult teatama hiljemalt nädalavahetusele, rahvuspühale või riigipühale vahetult eelneval tööpäeval.»
§ 14. Paragrahvi 38:
1) lõiget 1 täiendatakse pärast sõna «päritoluriigi» sõnadega «või lähteriigi»;
« (4) Kui ühendusevälisest riigist Eestisse toimetatavas kaubasaadetises on taim, taimne saadus või muu objekt, mille kohta on kehtestatud nõuded käesoleva seaduse § 6 lõike 4 alusel, peab fütosanitaarsertifikaadil olema viide nendele nõuetele või rakendatud meetmele, millega on tagatud nimetatud nõuete täitmine.
(5) Tolliametnik võib kaubasaadetise vabasse ringlusse vormistada, kui kaubasaadetis on läbinud taimetervise kontrolli, mille tulemusena on kaubasaadetis tunnistatud nõuetekohaseks ja mille kohta on järelevalveametnik teinud lubava märke saatedokumendile või elektroonilisse tolliinfosüsteemi.»
§ 15. Paragrahvi 41:
« (11) Fütosanitaarsertifikaat ühendusevälisest riigist Eestisse toimetatava kaubasaadetise kohta ei tohi olla väljastatud rohkem kui 14 päeva enne kaubasaadetise ühendusevälisest riigist Eestisse toimetamist.»;
« (3) Saastumiskahtlase kaubasaadetise korral määrab järelevalveametnik vaatlusandmete ja muude asjakohaste andmete põhjal viivitamata tõrjeabinõude rakendamise. Kui järelevalveametnikul ei ole võimalik saastumiskahtlust kindlaks teha vaatlusandmete või muude asjakohaste andmete põhjal, võtab ta sellest kaubasaadetisest proovi ja peatab kaubasaadetise ühendusevälisest riigist Eestisse toimetamise kuni proovi analüüsimise tulemuste selgumiseni, kuid mitte kauemaks kui 10 tööpäevaks. Kui kaubasaadetisele on vaja teha lisakontroll, võib nimetatud tähtaega pikendada kuni 30 päeva võrra. Tähtaja pikendamisest tuleb kaubasaajat viivitamata teavitada posti teel lihtkirjaga või elektrooniliselt.»
« (11) Sihtriigi taimetervisenõuetele vastavuse kontroll tehakse taimede, taimsete saaduste ja muude objektide ladustamiskohas, taimede kasvukohas või muus ülevaatuskohas, kus on järelevalvetoimingute tegemiseks vajalikud tingimused.»;
« (2) Pärast fütosanitaarsertifikaadi väljastamist peab kaubasaadetise valdaja tagama taimede, taimsete saaduste ja muude objektide partii identsuse ning kauba saatedokumentidele ja taimetervisenõuetele vastavuse säilimise kuni partii ühendusevälisesse riiki toimetamiseni.»
§ 17. Paragrahv 442 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 442. Ühendusevälisest riigist Eestisse toimetatava kaubasaadetise taimetervise järelevalve lisatasu
(1) Taimetervise järelevalvetoimingute tegemise käigus on Taimetoodangu Inspektsioonil õigus võtta iga järelevalveametniku kohta lisatasu, mida makstakse käesoleva seaduse §-s 443 sätestatud korras, järgmiselt:
(2) Lisatasu arvutamisel võetakse aluseks järelevalveametniku kulutatud aeg tunni täpsusega ning iga alustatud tund loetakse järgmiseks täistunniks. Arvesse võetakse taimetervise kontrolli tegemise kohta kohalesõiduks ja sealt tagasisõiduks kulunud aeg.
(3) Tunnitasu arvutamisel võetakse aluseks järelevalveametniku keskmine töötasu, mille arvutamisel lähtutakse taimetervise järelevalvega tegelevate järelevalveametnike keskmisest palgast ning sellelt makstavast sotsiaal- ja töötuskindlustusmaksest taimetervise järelevalvetoimingu tegemisele eelnenud kalendriaastal.
(4) Kohustatud isik kannab järelevalveametniku taimetervise kontrolli tegemise kohta kohalesõidu ja sealt tagasisõidu kulud. Kui järelevalveametnik kasutab taimetervise kontrolli tegemise kohta kohalesõiduks ja sealt tagasisõiduks Taimetoodangu Inspektsiooni ametisõidukit, arvutatakse transpordikulu täiskilomeetrite kohta.
(5) Transpordikulu arvutamisel lähtutakse Taimetoodangu Inspektsiooni ametisõidukite kasutamise keskmisest kulust sõidukilomeetri kohta taimetervise järelevalvetoimingu tegemise aastale eelnenud kalendriaastal.
(6) Taimetervise järelevalvetoimingu tegemise eest võetava tunnitasu määra ning taimetervise järelevalvetoimingu tegemiseks kasutatava ametisõiduki transpordikulu määra igaks aastaks kehtestab põllumajandusminister.
(8) Laboratooriumi võetavad tasud peavad olema kulupõhised, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad ning kujundatud selliselt, et kataksid nende teenustega seotud põhjendatud kulutused.»
§ 18. Paragrahvi 443 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Taime, taimse saaduse ja muu objekti ühendusevälisest riigist Eestisse toimetamisel peab kohustatud isik enne kaubasaadetise ühendusevälisest riigist Eestisse toimetamise lubamist maksma järelevalvetasu järelevalveametniku esitatud järelevalvetasu sissenõudmise otsuses toodud summas tolliasutuse kassasse.
(2) Taime, taimse saaduse ja muu objekti ühendusevälisest riigist Eestisse toimetamisel võib Taimetoodangu Inspektsiooni järelevalveametnik küllaldase garantii korral või juhul, kui kohustatud isik on varem maksnud järelevalvetasu õiges suuruses ja õigel ajal, vabastada kohustatud isiku järelevalvetasu maksmisest enne kaubasaadetise ühendusevälisest riigist Eestisse toimetamise lubamist ja teha kaubasaadetise ühendusevälisest riigist Eestisse toimetamist lubava märke saatedokumendile või elektroonilisse tolliinfosüsteemi.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud juhul teeb järelevalveasutus eelmise kalendrikuu jooksul tehtud taimetervise järelevalvetoimingute eest järelevalvetasu sissenõudmise otsuse iga kalendrikuu 10. kuupäevaks. Järelevalvetasu sissenõudmise otsuse tegemisel arvestab Taimetoodangu Inspektsioon ühe kalendrikuu jooksul kontrollitud kaubasaadetiste arvu, neis sisalduvate taimede, taimsete saaduste ja muude objektide liiki ja kogust.
(6) Järelevalvetasu maksmise ja maksmise kontrollimise korra kehtestab Vabariigi Valitsus.»
§ 19. Paragrahvi 444 lõiget 4 täiendatakse lausetega järgmises sõnastuses:
«Järelevalvetasu ei tagastata, kui isikul puudub õigus tagasimakse saamiseks või kui ei ole võimalik kindlaks teha järelevalvetasu maksnud isikut või isikut, kelle eest on järelevalvetasu makstud. Tagastatav järelevalvetasu kantakse üle taotluses märgitud pangakontole 10 kalendripäeva jooksul järelevalvetasu tagastamise otsuse tegemisest arvates.»
§ 20. Seadust täiendatakse pärast 2. peatüki 7. jao pealkirja pealkirjaga järgmises sõnastuses:
«1. jaotis
Puidu kuivatamine ja vastavusmärgiga märgistamine».
§ 21. Paragrahvi 45 lõike 3 teist lauset täiendatakse pärast sõna «kuivatusprotseduuri» sõnaga «, kuivatusprotokolli».
§ 22. Paragrahvi 46 lõikes 1 asendatakse sõnad «edaspidi ettevõte» sõnadega «edaspidi käesolevas jaotises ettevõte».
§ 23. Paragrahvi 47:
« (1) Käesoleva seaduse § 45 lõigetes 1 ja 2 nimetatud isikud peavad teostama enesekontrolli ettevõtte nõuetele vastavuse ja vastavusmärgistuse kasutamise üle. Enesekontrolliga tagatakse nõuetele vastav puidu kuivatamine, puidu kuivatamise korral kuivatusprotokolli koostamine ning puidu ja puidust toodete märgistamine.»;
« (3) Puidu kuivatamise korral koostatavat kuivatusprotokolli tuleb säilitada üks aasta selle koostamisest arvates.»
§ 24. Seadust täiendatakse pärast § 49 pealkirjaga järgmises sõnastuses:
Puidumärgiga märgistamine».
§ 25. Paragrahv 50 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 50. Puidumärgi kasutamise õiguse taotlemine
(1) Puitu või puidust tooteid rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni alusel kehtestatud rahvusvahelises fütosanitaarmeetmete standardis* sätestatud märgiga (edaspidi puidumärk) märgistada sooviva taimetervise registrisse kantud isiku ettevõte või selle osa, kus puitu või puidust tooteid märgistatakse (edaspidi käesolevas jaotises ettevõte), peab olema tunnistatud puidumärgi kasutamise nõuetele vastavaks. Ettevõtte nõuetele vastavaks tunnistamise otsus ja sellega antud puidumärgi kasutamise õigus kehtib üks aasta otsuse tegemisest arvates.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ettevõtte nõuetele vastavaks tunnistamiseks esitab isik taotluse Taimetoodangu Inspektsioonile.
(3) Ettevõtte nõuetele vastavuse hindamiseks kontrollib Taimetoodangu Inspektsioon ettevõtte vastavust käesoleva seaduse nõuetele nii isiku esitatud andmete alusel kui ka kohapeal. Kui ettevõte vastab käesoleva seaduse nõuetele, teeb Taimetoodangu Inspektsioon ettevõtte nõuetele vastavaks tunnistamise otsuse. Kui ettevõte ei ole hindamistulemuste põhjal nõuetekohane, teeb Taimetoodangu Inspektsioon ettevõtte nõuetele vastavaks tunnistamisest keeldumise otsuse. Ettevõtte nõuetele vastavaks tunnistamise või sellest keeldumise otsuse teeb Taimetoodangu Inspektsioon 30 tööpäeva jooksul taotluse saamisest arvates.
(4) Ettevõtte nõuetele vastavaks tunnistamise või sellest keeldumise otsuse ärakiri või väljavõte sellest saadetakse isikule posti teel lihtkirjaga 10 tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.
(5) Ettevõtte, kus soovitakse tegeleda puidu ja puidust toodete puidumärgiga märgistamisega, nõuetele vastavaks tunnistamise taotlemise ja taotluse menetlemise korra kehtestab põllumajandusminister määrusega. Nimetatud määrusega kehtestatakse ka taotluses esitatavad andmed ja taotlusele lisatavate dokumentide loetelu.
(6) Isik, kellel on puidumärgi kasutamise õigus ja kes soovib puidumärgi kasutamist jätkata, peab hiljemalt kaks kuud enne puidumärgi kasutamise õiguse tähtaja lõppemist taotlema ettevõtte nõuetele vastavaks tunnistamist ja puidumärgi kasutamise õigust. Selleks esitab ta Taimetoodangu Inspektsioonile käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud taotluse, mida menetletakse käesoleva paragrahvi lõike 5 alusel kehtestatud korras.
* Rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni alusel kehtestatud rahvusvaheline fütosanitaarmeetmete standard nr 15 (Guidelines for regulating wood packaging material in international trade, ISPM 15). Standard on avalikustatud Taimetoodangu Inspektsiooni veebilehel.»
§ 26. Seadust täiendatakse §-dega 501–503 järgmises sõnastuses:
« § 501. Puidumärgi kasutamine ning enesekontroll
(1) Puidumärgiga märgistatav puit peab olema rahvusvahelises fütosanitaarmeetmete standardis nimetatud taimekaitsevahendiga nõuetekohaselt töödeldud. Puidumärgiga märgistatav puidust toode peab olema valmistatud rahvusvahelise fütosanitaarmeetmete standardis nimetatud taimekaitsevahendiga nõuetekohaselt töödeldud puidust.
(2) Isik, kellel on puidumärgi kasutamise õigus, peab tegema enesekontrolli ettevõtte nõuetele vastavuse ja puidumärgi kasutamise üle. Enesekontrolliga tagatakse puidu ja puidust toodete nõuetekohane märgistamine.
(3) Enesekontrolliks tuleb ettevõttes koostada enesekontrolliplaan. Enesekontrolliplaanis kirjeldatakse puidu ja puidust toodete ladustamist ja märgistamist. Enesekontrolliplaan ning ettevõttes puidu ja puidust toodete märgistamise nõuetekohasuse tagamiseks rakendatavad abinõud moodustavad enesekontrollisüsteemi. Enesekontrollisüsteemi andmed tuleb dokumenteerida ja neid tuleb säilitada üks aasta.
(4) Isik, kellel on puidumärgi kasutamise õigus, peab pidama arvestust puidumärgiga märgistatava puidu ja puidumärgiga märgistatavate puidust toodete valmistamiseks kasutatava puidu üle ning juhul, kui talle on koostatud kasutatud puidu töötlemise kohta väga mürgise taimekaitsevahendi kasutamise protokoll, peab ta seda säilitama ühe aasta jooksul selle saamisest arvates.
(5) Ettevõttes määratakse enesekontrollisüsteemi rakendamise eest vastutav töötaja, kes tagab enesekontrollisüsteemi täitmise ja selle andmete dokumenteerimise.
(6) Nõuded puidumärgiga märgistatava puidu ja puidust toote töötlemisele ja märgistamisele kehtestab põllumajandusminister määrusega. Määrusega kehtestatakse nõuded puidu või puidust toote töötlemise ajale, temperatuurile, kasutatava taimekaitsevahendi doosile ja kontsentratsioonile, samuti nõuded töödeldud puidu ja puidust toote valmistamisele ja enesekontrollisüsteemile ning puidumärgi vormile ja kasutamisele.
§ 502. Nõuetele vastavaks tunnistamise otsuse kehtivuse peatamine puidumärgi kasutamise korral
(1) Ettevõtte, kus tegeletakse puidu ja puidust toodete puidumärgiga märgistamisega, nõuetele vastavaks tunnistamise otsuse kehtivus peatatakse, kui järelevalveametniku hinnangul ei ole ettevõttes seal valitsevate olude tõttu võimalik tagada nõuetele vastavat puidumärgiga märgistamist, kuni:
(2) Nõuetele vastavaks tunnistamise otsuse kehtivuse peatamise korral ei ole isikul õigust puitu ja puidust tooteid puidumärgiga märgistada.
(3) Nõuetele vastavaks tunnistamise otsuse kehtivuse peatamise otsuse teeb Taimetoodangu Inspektsioon. Nõuetele vastavaks tunnistamise otsuse kehtivuse peatamise otsus tehakse isikule teatavaks posti teel lihtkirjaga või elektrooniliselt viivitamata, kuid mitte hiljem kui viiendal tööpäeval otsuse tegemisest arvates.
(4) Kui nõuetele vastavaks tunnistamise otsuse kehtivuse peatamise aluseks olnud asjaolud on kõrvaldatud, tunnistab Taimetoodangu Inspektsioon ettevõtte nõuetele vastavaks tunnistamise otsuse kehtivuse peatamise otsuse kehtetuks. Otsus tehakse isikule teatavaks posti teel lihtkirjaga või elektrooniliselt viivitamata, kuid mitte hiljem kui viiendal tööpäeval otsuse tegemisest arvates.
§ 503. Nõuetele vastavaks tunnistamise otsuse kehtetuks tunnistamine puidumärgi kasutamise korral
(2) Nõuetele vastavaks tunnistamise otsuse kehtetuks tunnistamise korral peab isik viivitamata lõpetama puidu ja puidust toodete puidumärgiga märgistamise.
(3) Nõuetele vastavaks tunnistamise otsuse kehtetuks tunnistamise otsuse teeb Taimetoodangu Inspektsioon. Otsus tehakse isikule teatavaks posti teel lihtkirjaga või elektrooniliselt viivitamata, kuid mitte hiljem kui viiendal tööpäeval otsuse tegemisest arvates.»
§ 27. Paragrahvi 62 lõike 4 lõppu lisatakse sõnad «põldkatsetes kuni ühe hektari suurusel maatükil».
§ 28. Paragrahvi 63 lõige 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (9) Taimetoodangu Inspektsioon teavitab Veterinaar- ja Toiduametit ning Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametit järelevalve käigus kindlaks tehtud taimekaitsevahendi mittenõuetekohasest kasutamisest, sealhulgas põllumajandustoodangust, milles taimekaitsevahendite jääkide sisaldus ületab kehtestatud piirnorme, ja turule mittelubatud taimekaitsevahendite kasutamisest või selle põhjendatud kahtlusest. Põllumajandustoodangut, milles taimekaitsevahendite jääkide sisaldus ületab lubatud piirnorme, ei ole lubatud turustada.»
§ 29. Paragrahvi 64:
« (3) Katseüksus, mis viib läbi taimekaitsevahendi efektiivsuskatse, peab olema Taimetoodangu Inspektsiooni poolt selles valdkonnas efektiivsuskatse läbiviimiseks tunnustatud. Katseüksusel peavad olema vajaliku hariduse, koolituse, tehniliste teadmiste ja kogemustega töötajad, seadmed, mis peavad olema mõõteseaduse kohaselt taadeldud ja kalibreeritud, töö- ja hoiuruumid, standardne töökord ning katsepõllud ja sõltuvalt katse valdkonnast kasvuhooned, kasvukambrid, hoidlad või laoruumid, mis võimaldavad katse korraldamist vastavalt hea katsetava põhimõtetele. Tunnustamise otsus kehtib viis aastat otsuse tegemisest arvates.»;
2) täiendatakse lõigetega 31–35 järgmises sõnastuses:
« (31) Taimekaitsevahendi efektiivsuskatsed viiakse läbi vastavalt Euroopa ja Vahemere Maade Taimekaitseorganisatsiooni (European and Mediterranean Plant Protection Organization, EPPO) juhistele, järgides eelnevalt koostatud katseplaani ja -skeemi. Efektiivsuskatse läbiviimine tuleb dokumenteerida.
(32) Katseüksuse tunnustamiseks esitab isik või asutus taotluse Taimetoodangu Inspektsioonile. Taimetoodangu Inspektsioon hindab katseüksuse vastavust käesoleva seaduse nõuetele nii isiku esitatud andmete alusel kui ka kohapeal. Kui katseüksus vastab käesoleva seaduse nõuetele, teeb Taimetoodangu Inspektsioon selle tunnustamise otsuse. Kui katseüksus ei ole hindamistulemuste põhjal nõuetekohane, teeb Taimetoodangu Inspektsioon katseüksuse tunnustamisest keeldumise otsuse. Katseüksuse tunnustamise või sellest keeldumise otsuse teeb Taimetoodangu Inspektsioon kolme kuu jooksul taotluse saamisest arvates. Otsuse ärakiri või väljavõte sellest saadetakse taotlejale posti teel kolme tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.
(33) Taimetoodangu Inspektsioon kontrollib taimekaitsevahendi efektiivsuskatsete korraldamise ja läbiviimise ning katseüksuse nõuetekohasust vähemalt üks kord viie aasta jooksul. Isik või asutus, kes soovib tunnustatud katseüksuse kaudu efektiivsuskatsete tegemist jätkata, peab hiljemalt kolm kuud enne tunnustatuse tähtaja lõppemist taotlema katseüksuse tunnustamist. Selleks esitab ta Taimetoodangu Inspektsioonile käesoleva paragrahvi lõikes 32 nimetatud taotluse, mida menetletakse käesoleva paragrahvi lõike 4 alusel kehtestatud korras.
(34) Taimetoodangu Inspektsioon tunnustab teises Euroopa Liidu liikmesriigis tehtud taimekaitsevahendi efektiivsuskatset, kui põllumajandus-, taimetervise- ja keskkonnatingimused, sealhulgas kliimatingimused, Eestis ja asjaomases Euroopa Liidu liikmesriigis on võrreldavad ning efektiivsuskatse on läbi viidud hea katsetava põhimõtete kohaselt.
(35) Tunnustatud katseüksuse kohta esitatakse Taimetoodangu Inspektsioonile üks kord aastas eelmisel aastal läbi viidud efektiivsuskatsetega seotud andmed, nagu esialgsed vaatlustulemused ja arvutused, ning neid käsitlevad dokumendid, samuti kalibreerimisprotokollid ja katsearuanded. Andmeid taimekaitsevahendi efektiivsuskatsete kohta tuleb säilitada kuni selle taimekaitsevahendi turule lubamise otsuse kehtivuse lõppemiseni.»;
3) lõikes 4 asendatakse sõnad «katseid läbiviivale isikule» sõnaga «katseüksusele».
§ 30. Paragrahvi 69 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Taimetoodangu Inspektsioon teeb teises Euroopa Liidu liikmesriigis tehtud taimekaitsevahendi turule lubamise otsuse tunnustamise otsuse ja kannab taimekaitsevahendi taimekaitsevahendite registrisse, kui taimekaitsevahend on teises Euroopa Liidu liikmesriigis turule lubatud ja kui selle toimeaine sisaldub taimekaitsevahendites lubatud toimeainete loetelus ning taimekaitsevahendi kasutamise seisukohast on põllumajandus-, taimetervise- ja keskkonnatingimused, sealhulgas kliimatingimused, Eestis ja asjaomases Euroopa Liidu liikmesriigis võrreldavad. Otsuse ärakiri või väljavõte sellest toimetatakse isikule kätte posti teel tähtkirjaga 10 tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.»
§ 31. Paragrahvi 71:
« (21) Taimetoodangu Inspektsioon hindab esitatud taotlust ja teeb asjakohase otsuse kolme kuu jooksul selle saamisest arvates.»;
« (5) Taimekaitsevahendi kasutusala laiendamise taotluse sisu- ja vorminõuded kehtestab põllumajandusminister.»
§ 32. Paragrahvi 72 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Lihtsustatud korras lubatakse turule taimekaitsevahend, mis on nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ kohaselt eelnevalt mis tahes Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigis turule lubatud, toodetud sama tootja poolt ja identne eelnevalt Eestis turule lubatud taimekaitsevahendiga.»
§ 33. Paragrahvi 76:
« (4) Väga mürgist taimekaitsevahendit on keelatud turustada jaemüügi korras.»;
§ 34. Paragrahvi 78 lõiked 6 ja 7 tunnistatakse kehtetuks.
§ 35. Seadust täiendatakse §-dega 791 ja 792 järgmises sõnastuses:
« § 791. Väga mürgist taimekaitsevahendit kasutavale isikule esitatavad nõuded
(7) Nõuded väga mürgise taimekaitsevahendi kasutamise plaanile ja protokollile kehtestab põllumajandusminister.
(3) Enne väga mürgise taimekaitsevahendi kasutamist peab selle kasutaja teavitama Päästeameti piirkondlikku päästeteenistust ja teisi asjaomaseid isikuid, kontrollima ohutuse tagamiseks objekti ja sellega piirnevat ala ning märgistama ohuala töötervishoiu ja tööohutuse seaduse kohaselt.
(7) Väga mürgise taimekaitsevahendi kasutamise täpsemad nõuded kehtestab põllumajandusminister. Nõuded kehtestatakse väga mürgise taimekaitsevahendi ohutu kasutamise tagamiseks vajaliku teavitamise, taimekaitsevahendi kasutamisele eelneva ja järgneva objekti kontrollimise, isikukaitsevahendite valiku ja hoolduse ning õnnetusjuhtumi korral tegutsemise kohta.»
§ 36. Paragrahvi 80 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Taimekaitsevahendite register on riigi infosüsteemi kuuluv Vabariigi Valitsuse asutatud andmekogu. Registri põhimääruse kehtestab Vabariigi Valitsus.»
§ 37. Paragrahvi 81 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (6) Taimekaitsevahendi Eestisse toimetaja ja Eestis tootja peavad esitama Taimetoodangu Inspektsioonile iga aasta 10. jaanuariks ja 10. juuliks andmed eelmisel poolaastal Eestis turustatud taimekaitsevahendite koguste kohta ja tasuma riigilõivu.»
§ 38. Paragrahvi 82:
« (1) Taimekaitsevahendite registrisse kantud andmed, välja arvatud ärisaladust sisaldavad andmed, on avalikud, arvestades isikuandmete kaitse seaduse ja avaliku teabe seaduse nõudeid.»;
« (3) Taimetoodangu Inspektsioon koostab ja avaldab Eestis turule lubatud taimekaitsevahendite ning nende kasutamise tingimuste loetelu jooksvalt oma veebilehel ja üks kord aastas paberkandjal.»
§ 39. Paragrahvi 87:
« (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tehnilist kontrolli teeb selleks käesoleva seaduse alusel volitatud isik või Eesti Maaviljeluse Instituut.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tehnilise kontrolli tegemiseks vajalikku tööalast koolitust korraldab Eesti Maaviljeluse Instituut, kes väljastab selle kohta tunnistuse.»;
« (32) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tehniline kontroll tehakse taimekaitseseadme omaniku või valdaja kulul.
(33) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tehnilise kontrolli tegija võetavad tasud peavad olema kulupõhised, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad ning kujundatud selliselt, et kataksid nende teenustega seotud põhjendatud kulutused.»
§ 40. Seadust täiendatakse §-dega 871–876 järgmises sõnastuses:
« § 871. Taimekaitseseadme tehnilise kontrolli tegija
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tehnilise kontrolli tegijate loetelu avaldatakse Taimetoodangu Inspektsiooni veebilehel.
Taimekaitseseadme tehnilise kontrolli tegemiseks volituse saamiseks esitab isik Taimetoodangu Inspektsioonile:
(1) Volituse taimekaitseseadme tehnilise kontrolli tegemiseks annab ja halduslepingu haldusülesande täitmiseks sõlmib Taimetoodangu Inspektsioon.
(2) Kui isik vastab käesoleva seaduse §-s 872 sätestatud nõuetele, otsustab Taimetoodangu Inspektsioon isikule volituse andmise 30 tööpäeva jooksul avalduse saamisest arvates.
(3) Taimetoodangu Inspektsioon võib volituse andmisest keelduda juhul, kui isik ei vasta käesolevas seaduses sätestatud nõuetele.
5) esitama järelevalveametnikule viimase nõudmisel taimekaitseseadme tehnilise kontrolli protokolli;
7) esitama Taimetoodangu Inspektsioonile viimase nõudmisel dokumendid, mis on vajalikud tema volitusega seotud tegevuse üle järelevalve teostamiseks;
(2) Kui haldusleping lõpetatakse ühepoolselt või kui esineb muu põhjus, mis takistab isikul jätkata haldusülesande täitmist, võtab Taimetoodangu Inspektsioon viivitamata tarvitusele meetmed haldusülesande täitmise tagamiseks.
(3) Kui taimekaitseseadme tehnilise kontrolli tegija volitusega seotud tegevus ei ole nõuetekohane, peatab Taimetoodangu Inspektsioon volituse ja annab tähtaja puuduse kõrvaldamiseks. Kui puudust tähtaja jooksul ei kõrvaldata, võtab Taimetoodangu Inspektsioon volituse tagasi ja lõpetab ühepoolselt halduslepingu.»
§ 41. Paragrahvi 94:
2) tegema õigusrikkumise lõpetamiseks, edasise õigusrikkumise ärahoidmiseks ja rikkumisega tekitatud tagajärgede kõrvaldamiseks vajalikke toiminguid.»;
2) täiendatakse lõikega 12 järgmises sõnastuses:
« (12) Järelevalveametnikul on õigus teha ettekirjutus sellise põllumajandustoodangu edasise käitlemise osaliseks või täielikuks peatamiseks, mille puhul on kasutatud turule mittelubatud taimekaitsevahendit või esineb põhjendatud kahtlus selle kasutamise kohta või mille puhul on kasutatud taimekaitsevahendit mittenõuetekohaselt või esineb põhjendatud kahtlus taimekaitsevahendi mittenõuetekohase kasutamise kohta.»
§ 42. Paragrahvi 96 lõikest 1 jäetakse välja sõna «esmatöötlemisel,».
§ 43. Seadust täiendatakse §-ga 981 järgmises sõnastuses:
« § 981. Taimetervise registrisse kantud isiku kohustuste täitmata jätmine
(1) Taimetervise registrisse kantud isiku kohustuste täitmata jätmise eest –
§ 44. Seadust täiendatakse §-dega 1001 ja 1002 järgmises sõnastuses:
« § 1001. Tehnilise kontrolli tegija kohustuste täitmata jätmine
(1) Tehnilise kontrolli tegija kohustuste täitmata jätmise või mittenõuetekohase täitmise eest –
§ 45. Paragrahvi 102 lõigetes 1 ja 2 asendatakse tekst «§-des 96–100» tekstiga «§-des 96–1002».
§ 46. Paragrahvi 111 senine tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõigetega 2 ja 3 järgmises sõnastuses:
« (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud taimekaitseseaduse alusel antud tähtajatu volitus taimekaitsevahendi katsete tegemiseks kehtib kuni käesoleva seaduse alusel taimekaitsevahendi efektiivsuskatseid läbiviiva isiku katseüksuse tunnustamiseni või kuni 2009. aasta 1. jaanuarini.
(3) Taimekaitseseadme korralise tehnilise kontrolli tegemiseks enne 2008. aasta 1. juulit sõlmitud leping kehtib kuni 2009. aasta 1. jaanuarini.»
§ 47. Seaduse normitehniline märkus muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«1 nõukogu direktiiv 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta (EÜT L 169, 10.07.2000, lk 1–112), viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2007/41/EÜ (ELT L 169, 29.06.2007, lk 51–52);
komisjoni direktiiv 2001/32/EÜ, millega tunnistatakse kaitstavaid alasid, mis ühenduses taimetervise ohtudega tõenäolisemalt kokku puutuvad (EÜT L 127, 09.05.2001, lk 38–41), viimati muudetud direktiiviga 2007/40/EÜ (ELT L 169, 29.06.2007, lk 49–50);
komisjoni direktiiv 95/44/EÜ, millega kehtestatakse tingimused, mille alusel võib teatavaid nõukogu direktiivi 77/93/EMÜ I–V lisas loetletud kahjulikke organisme, taimi, taimseid saadusi ja muid tooteid tuua ühendusse või teatavatele ühenduse kaitstavatele aladele või nende piires vedada katsete tegemiseks, teaduslikel eesmärkidel ja sordivalikuks (EÜT L 184, 03.08.1995, lk 34–46), muudetud direktiiviga 97/46/EÜ (EÜT L 204, 31.07.1997, lk 43–46);
nõukogu direktiiv 2007/33/EÜ, mis käsitleb kartuli-kiduussi tõrjet (ELT L 156, 16.06.2007, lk 12–22);
nõukogu direktiiv 93/85/EMÜ kartuli ringmädaniku kontrolli kohta (EÜT L 259, 18.10.1993, lk 1–25), muudetud komisjoni direktiiviga 2006/56/EÜ (ELT L 182, 04.07.2006, lk 1–43);
nõukogu direktiiv 98/57/EÜ haigusetekitaja Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. kontrolli kohta (EÜT L 235, 21.08.1998, lk 1–39), muudetud komisjoni direktiiviga 2006/63/EÜ (ELT L 206, 27.07.2006, lk 36–106);
komisjoni direktiiv 94/3/EÜ, millega sätestatakse menetlus kolmandatest riikidest pärinevate taimetervist otseselt ohustavate saadetiste või kahjulike organismide kinnipidamisest teavitamise kohta (EÜT L 32, 05.02.1994, lk 37–40);
nõukogu direktiiv 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (EÜT L 230, 19.08.1991, lk 1–172), viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2008/45/EÜ (ELT L 94, 05.04.2008, lk 21–23);
nõukogu direktiiv 79/117/EMÜ, millega keelatakse teatavaid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite turuleviimine ja kasutamine (EÜT L 033, 08.02.1979, lk 36–40), viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 850/2004 (ELT L 158, 30.04.2004, lk 7–49);
nõukogu direktiiv 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (EÜT 196, 16.08.1967, lk 1–98), viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/121/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 851–857);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/45/EÜ ohtlike preparaatide klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (EÜT L 200, 30.07.1999, lk 1–68), viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1–850).»
II. Halduskoostöö seaduses (RT I 2003, 20, 117; 2008, 3, 22) tehakse järgmine muudatus:
§ 48. Paragrahvi 13 lõiget 11 täiendatakse punktiga 91 järgmises sõnastuses:
« 91) taimekaitseseaduse § 874 lõikes 1 nimetatud haldusleping.»
III. Riigilõivuseaduses (RT I 2006, 58, 439; 2008, 16, 114) tehakse järgmised muudatused:
§ 49. Paragrahvi 204 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Taimekaitsevahendite registrisse kantud taimekaitsevahendi Eestisse toimetaja ja Eestis taimekaitsevahendi tootja tasuvad kontrollitoimingute eest iga aasta 10. jaanuariks ja 10. juuliks riigilõivu tema eelmisel poolaastal Eestis turustatud taimekaitsevahendi iga kilogrammi/liitri kohta 3 krooni.»
§ 50. Paragrahvi 207 lõike 2:
1) punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 5) puu- ja köögivilja puhul kuni 25 tonni kohta 300 krooni ja täiendavalt 15 krooni iga järgneva tonni kohta;»;
2) punktides 7 ja 8 asendatakse arv «200» arvuga «300».
IV. Taimede paljundamise ja sordikaitse seaduses (RT I 2005, 70, 540; 2007, 70, 428) tehakse järgmised muudatused:
§ 51. Seaduses asendatakse läbivalt sõnad «riiklik sordiregister» sõnaga «sordiregister» vastavas käändes.
§ 52. Paragrahvi 57 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Sordiregister (edaspidi register) on riigi infosüsteemi kuuluv Vabariigi Valitsuse asutatud andmekogu. Registri põhimääruse kehtestab Vabariigi Valitsus.»
§ 53. Paragrahvi 100 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks.
§ 54. Paragrahvi 131 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Käesoleva seaduse § 57 lõikes 1 nimetatud sordiregistrina käsitatakse sordikaitseseaduse § 8 lõike 1 alusel asutatud kaitsealuste sortide registrit, hilisema nimega riiklik sordiregister.»
§ 55. Käesolev seadus jõustub 2008. aasta 1. juulil, välja arvatud § 18, mis jõustub 2009. aasta 1. jaanuaril.