Jõustumine: 01.06.201501.07.201401.01.201401.07.201301.06.201216.01.2011
(4) Eesti Rahvusringhäälingule kohaldatakse käesolevat seadust niivõrd, kuivõrd Eesti Rahvusringhäälingu seadus ei sätesta teisiti. Teistele ajakirjanduslikul eesmärgil informatsiooni töötlevatele isikutele, keda ei ole käesoleva paragrahvi lõigetes 1–3 nimetatud, kohaldatakse üksnes käesoleva seaduse § 15. Elektroonilise side ettevõtjale, kes taasedastab meediateenust, kohaldatakse käesoleva seaduse § 51 ja 52.
(5) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuete kohaldamisel võib teha televisiooniteenuse osutamise tegevusloa tingimustes erandi valdavalt muusika-, spordi- või filmiprogrammi edastava televisiooniteenuse osutaja põhjendatud taotluse alusel.
(6) Teleprogrammidele, mis edastavad vaid telereklaami ja otsepakkumist või üksnes enesereklaami ei kohaldata käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 sätestatud nõudeid.
(9) Televisiooniteenuse osutaja esitab Kultuuriministeeriumile igal aastal hiljemalt 25. jaanuariks ja 25. juuliks andmed käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuete täitmise kohta eelmisel poolaastal kuude kaupa, arvestades käeoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatud erisusi.
(10) Televisiooniteenuse osutaja esitab Kultuuriministeeriumile igal aastal hiljemalt 15. veebruariks andmed käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 sätestatud nõuete täitmise kohta andmete esitamisele eelnenud kalendriaastal.
(1) Meediateenuse osutajal on õigus seadusest ning televisiooni- ja raadioteenuse osutamise tegevusloaga määratud tingimustest kinni pidades vabalt otsustada oma saate ja programmi või programmikataloogi sisu ja paigutuse üle.
5) viite Kultuuriministeeriumi kui riikliku järelevalve tegija kontaktandmetele.
2) veebilehel selle olemasolu korral – nime ja postiaadressi, elektroniposti aadressi, vastutava toimetaja nime ja kontaktandmed ning viite Kultuuriministeeriumi kui riikliku järelevalve tegija kontaktandmetele.
(7) Tellitav audiovisuaalmeedia teenus, mis võib oluliselt kahjustada alaealiste füüsilist, vaimset või kõlbelist arengut, tehakse tellitava audiovisuaalmeedia teenuse osutaja poolt kättesaadavaks üksnes viisil, mis ei ole alaealistele tavaolukorras kättesaadav.
(2) Tellitava audiovisuaalmeedia teenuse osutaja esitab Kultuuriministeeriumile igal aastal 15. veebruariks andmed käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud nõuete täitmise kohta andmete esitamisele eelnenud kalendriaastal.
(1) Äriteade on heliga või pildiga esitatav teave, mis on mõeldud majandustegevusega tegeleva füüsilise või juriidilise isiku kaupade või teenuste otseseks või kaudseks tutvustamiseks või maine edendamiseks ja mis kaasneb saatega või on sellesse lisatud tasu või muu samalaadse hüvitise eest.
Varjatud äriteade on tootja või teenuse osutaja kaupade, teenuste, nime, kaubamärgi või tegevuse esitamine saates sõnas või pildis, kui meediateenuse osutaja eesmärk on selle esitusega edastada reklaami ja kui see võib avalikkust esituse olemuse osas eksitada. Sellist esitamist käsitatakse eelkõige tahtlikuna, kui seda tehakse tasu või muu samalaadse hüvitise eest.
(8) Käesoleva seaduse nõudeid kohaldatakse teleprogrammidele, mis edastavad vaid telereklaami ja otsepakkumist või üksnes enesereklaami niivõrd, kuivõrd see ei ole vastuolus edastatava teleprogrammi olemusega.
(4) Kultuuriministeeriumil on õigus saada meediateenuse osutajalt teavet kehtivate sponsorlepingute kohta, et kontrollida edastatud sponsorteabe erinevust äriteate teistest vormidest.
(1) Vaba juurdepääsuga televisiooniteenuse osutamise tegevusluba antakse kuni kümneks aastaks, kui on täidetud käesoleva seaduse §-s 32 nimetatud tingimused ning taotleja osutus valikmenetluses parimaks pakkujaks.
Tingimusjuurdepääsuga televisiooniteenuse osutamiseks antakse, juhul kui on täidetud käesoleva seaduse §-s 32 nimetatud tingimused, kuni viieks aastaks välja järgmisi tegevuslubasid:
(1) Raadioteenuse osutamise tegevusluba antakse kuni viieks aastaks, kui on täidetud käesoleva seaduse §-s 32 nimetatud tingimused ning taotleja osutus valikmenetluses parimaks pakkujaks.
Satelliittelevisiooni teenuse osutamise tegevusluba välisriigile suunatud teleprogrammi edastamiseks antakse kuni viieks aastaks, kui on täidetud käesoleva seaduse §-s 32 nimetatud tingimused ja Kultuuriministeerium on eelnevalt pidanud nõu teleprogrammi sihtriigi asjaomase asutusega, kas kavandatava teleprogrammi sisu vastab sihtriigis kehtivatele nõuetele, eelkõige telereklaami ja alaealiste kaitse osas.
§ 38. Tegevusloaga määratavad tingimused
(1) Tegevusloaga määratakse:
1) edastatava programmi nimi;
2) oluline teave programmi struktuuri ja mahu kohta nädalas;
3) programmi edastamise alustamise kuupäev;
4) edastatava programmi levipiirkond, märkides selles olevad Eesti territooriumi haldusüksused või nende osad ja rahvusvaheliste lubade puhul riigid.
(2) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatule võib tegevusloaga määrata:
1) Eesti autorite teoste osakaalu programmis;
2) Eesti riigi rahalisel toetusel valminud audiovisuaalteoste miinimummahu programmis;
3) sõnasaadete ja muusikateoste osakaalu programmis;
4) levipiirkonna uudiseid ja teemasid kajastavate saadete mahu;
5) programmi sõnasaadete keele.
(1) Tegevusloa taotluse lahendab Kultuuriministeerium.
(2) Tegevusloa taotluses märgitakse taotletava loa liik, programmi iseloomustus, andmed edastatava programmi levipiirkonna kohta ja muud andmed, mis on vajalikud tegevusloa tingimuste määramiseks.
(5) Kultuuriminister kehtestab määrusega tegevusloa taotluse vormi.
(1) Vaba juurdepääsuga televisiooniteenuse ja raadioteenuse osutamise tegevusloa väljaandmiseks kuulutab kultuuriminister välja konkursi, selgitades eelnevalt välja teenuse osutamisega seotud tehnilised võimalused Tehnilise Järelevalve Ametiga või multipleksimisteenuse osutajaga.
(2) Konkursi väljakuulutamine, väljaantavate tegevuslubade liigid, arv, tegevusloa taotluste esitamise tähtpäev ja muud tingimused tehakse teatavaks Kultuuriministeeriumi veebilehel.
(3) Tingimusjuurdepääsuga televisiooniteenuse osutamise, satelliittelevisiooni teenuse osutamise ja ajutise tegevusloa annab kultuuriminister välja esitatud taotluse alusel konkurssi välja kuulutamata, selgitades eelnevalt välja teenuse osutamisega seotud tehnilised võimalused Tehnilise Järelevalve Ametiga või multipleksimisteenuse osutajaga.
(4) Vaba juurdepääsuga televisiooniteenuse ja raadioteenuse osutamise tegevusloa väljaandmise, sellest keeldumise või taotluse läbi vaatamata jätmise kohta teeb kultuuriminister otsuse kolme kuu jooksul pärast konkursil väljakuulutatud tegevusloa taotluste esitamise tähtpäeva.
(5) Tingimusjuurdepääsuga televisiooniteenuse osutamise tegevusloa ja ajutise tegevusloa väljaandmise, sellest keeldumise või taotluse läbi vaatamata jätmise kohta teeb kultuuriminister otsuse ühe kuu jooksul pärast taotluse saamist.
(6) Satelliittelevisiooni teenuse osutamise tegevusloa väljaandmise, sellest keeldumise või taotluse läbi vaatamata jätmise kohta teeb kultuuriminister otsuse kuue kuu jooksul pärast taotluse saamist.
Kultuuriminister moodustab tegevuslubade taotluste hindamiseks kuni 11-liikmelise nõuandva komisjoni, millesse kuuluvad meediateenustega seotud ametite ja asjatundjate esindajad. Komisjoni töökord ja ülesanded määratakse kultuuriministri käskkirjaga.
(2) Parima pakkuja väljaselgitamisel hinnatakse muu hulgas:
1) kavandatava programmi mitmekesisust ja eristatavust teistest samaliigilistest programmidest;
2) omatoodetud saadete osakaalu programmis;
3) sihtrühma;
4) sõna- ja uudistesaadete osakaalu programmis;
5) äriplaani;
6) taotleja senist tegevust meediateenuste osutamisel;
7) taotleja majanduslikku olukorda ja jätkusuutlikkust teenuse osutamisel.
(1) Kultuuriminister keeldub tegevusloa väljaandmisest, kui taotleja kavandatav tegevus ei vasta käesoleva seaduse §-s 32 nimetatud tingimustele või taotleja ei osutunud valikmenetluses parimaks pakkujaks.
(2) Satelliittelevisiooni teenuse osutamise tegevusloa andmisest võib kultuuriminister keelduda, kui sellise loa alusel edastatav teleprogramm rikuks oluliselt sihtriigis kehtivaid nõudeid, eelkõige telereklaami ja alaealiste kaitse osas.
(1) Kultuuriminister tunnistab tegevusloa kehtetuks, kui tegevusloal märgitud isik:
3) ei ole edastanud tegevusloa tingimustes määratud programmi enam kui ühe kuu jooksul.
(2) Kultuuriminister võib tegevusloa kehtetuks tunnistada, kui tegevusloal märgitud isik:
1) ei täida tegevusloaga määratud tingimusi;
2) on esitanud valeandmeid tegevusloaga määratud tingimuste või käesolevas seaduses sätestatud nõuete täitmise kohta;
Kultuuriminister võib tegevusloa omaniku taotluse alusel peatada programmi edastamise tegevusloa kuni üheks kuuks, kui programmi tehnilisel edastamisel on ilmnenud olulisi takistavaid asjaolusid.
(1) Ettevõtja, kes soovib hakata osutama tellitavat audiovisuaalmeedia teenust, esitab Kultuuriministeeriumile taotluse, mille andmed kantakse majandustegevuse registrisse majandustegevuse registri seaduses sätestatud korras.
5) viide Kultuuriministeeriumile kui riikliku järelevalve tegijale.
(5) Kultuuriminister võib teha registreeringu kustutamise otsuse juhul, kui majandustegevuse registrisse kantud tellitava audiovisuaalmeedia teenuse osutaja rikub oma tegevuses korduvalt käesoleva seaduse nõudeid.
(2) Kultuuriministeerium teeb liikmesriigist või konventsiooniga ühinenud riigist pärit teleprogrammi taasedastajale taasedastamise lõpetamise ettekirjutuse järgmistel põhjustel:
2) Kultuuriministeerium on kirjalikult teavitanud käesoleva lõike punktis 1 nimetatud rikkumisest ja taasedastamise lõpetamise ettekirjutuse tegemisest teise riigi järelevalveasutust, televisiooniteenuse osutajat, teleprogrammi taasedastajat ja Euroopa Komisjoni;
(3) Kultuuriministeerium loobub kavandatud või juba tehtud taasedastamise lõpetamise ettekirjutusest, kui Euroopa Komisjon otsustab, et Eesti tegevus käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel ei ole kooskõlas Euroopa Liidu õigusega.
(4) Kui teleprogrammi taasedastamine, mis ei ole pärit liikmesriigist või konventsiooniga ühinenud riigist, rikub oluliselt ja korduvalt käesoleva seaduse § 19 lõigetes 1–5 sätestatud nõudeid, on Kultuuriministeeriumil õigus teha teleprogrammi taasedastajale teleprogrammi taasedastamise lõpetamise ettekirjutus.
(5) Kui teisest riigist pärit raadioprogrammi taasedastaja rikub oluliselt ja korduvalt käesoleva seaduse § 19 lõigetes 1–3 sätestatud nõudeid, on Kultuuriministeeriumil õigus teha raadioprogrammi taasedastamise lõpetamise ettekirjutus.
(2) Kultuuriministeerium võib teha Euroopa Liidu liikmesriigist pärit taasedastajale programmikataloogi pakkumise lõpetamise ettekirjutuse juhul, kui see on vajalik ja proportsionaalne ja kui programmikataloog takistab või ohustab vähemalt üht järgmist põhimõtet:
(3) Enne programmikataloogi pakkumise lõpetamise ettekirjutuse tegemist ja piiramata võimalusi kohtumenetluseks, peab Kultuuriministeerium:
(4) Edasilükkamatutel asjaoludel, nagu avalikku julgeolekut selgelt ähvardava ohu korral, võib teha erandeid käesoleva paragrahvi lõike 3 tingimustest. Sel juhul teavitab Kultuuriministeerium viivitamata Euroopa Komisjoni ja Euroopa Liidu liikmesriigi järelevalveasutust, näidates ära põhjused, miks Kultuuriministeerium peab juhtumit edasilükkamatuks ja kiiret tegutsemist nõudvaks.
(5) Kultuuriministeerium võib loobuda kavandatud või juba tehtud programmikataloogi pakkumise lõpetamise ettekirjutusest, kui Euroopa Komisjon otsustab, et ettekirjutus ei ole kooskõlas Euroopa Liidu õigusega.
(6) Euroopa Liitu mittekuuluvast riigist pärit programmikataloogi puhul võib Kultuuriministeerium ühel käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud alusel teha programmikataloogi pakkuvale taasedastajale programmikataloogi pakkumise lõpetamise ettekirjutuse.
(1) Kultuuriministeerium on kohustatud andma teavet käesoleva seaduse rakendamisega seotud küsimustes Euroopa Komisjonile ja võib anda teavet ka liikmesriigi või konventsiooniga ühinenud riigi järelevalveasutusele nende soovi korral.
(2) Kui Kultuuriministeerium leiab, et teabe avaldamine Euroopa Liidu liikmesriigi järelevalveasutusele ei ole põhjendatud, teavitab ta Euroopa Komisjoni, et ei soovi teabe avaldamist, ning esitab sellekohased põhjendused.
(3) Kui teabe avaldamine Euroopa Komisjonile või liikmesriigi või konventsiooniga ühinenud riigi järelevalveasutusele puudutab Eestis asuvat meediateenuse osutajat, teavitab Kultuuriministeerium teabe avaldamisest ka meediateenuse osutajat.
(4) Kui mõni liikmesriigi või konventsiooniga ühinenud riigi jurisdiktsiooni alla kuuluv televisiooniteenuse osutaja teenus on tervikuna või põhiosas suunatud Eesti elanikkonnale ja televisiooniteenuse osutaja on asutatud teises liikmesriigis või konventsiooniga ühinenud riigis ilmse eesmärgiga hoiduda kõrvale käesoleva seadusega sätestatud nõuetest ja rikub neid järjekindlalt, võtab Kultuuriministeerium ühendust liikmesriigi või konventsiooniga ühinenud riigi järelevalveasutusega, et leida mõlemapoolselt rahuldav lahendus.
(5) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud teabevahetuses Euroopa Liidu liikmesriigi järelevalveasutusega ei ole leitud mõlemaid pooli rahuldavat lahendust, on Kultuuriministeeriumil õigus pöörduda Euroopa Komisjoni poole hinnangu saamiseks, kas Kultuuriministeeriumi poolt kavandatavad meetmed on põhjendatud, objektiivselt vajalikud ja mittediskrimineerivad.
(6) Kui Euroopa Komisjon on otsustanud, et need meetmed on vastavuses Euroopa Liidu õigusega ja Eesti hinnangud on asjakohased ning piisavalt põhjendatud, võib Kultuuriministeerium erandkorras teha käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud teleprogrammi taasedastajale teleprogrammi taasedastamise lõpetamise ettekirjutuse.
(7) Kui mõni liikmesriigi või konventsiooniga ühinenud riigi järelevalveasutus teavitab Kultuuriministeeriumi asjaolust, et Eestis asuv audiovisuaalmeedia teenuse osutaja, kelle teenused on mõeldud vastuvõtmiseks tervikuna või osaliselt ühes või mitmes liikmesriigis või konventsiooniga ühinenud riigis, rikub järjekindlalt ja oluliselt nimetatud riigis audiovisuaalmeediateenuste osutamisele sätestatud nõudeid, on Kultuuriministeeriumil õigus teha vajaduse korral audiovisuaalmeediateenuse osutajale nimetatud nõuete järgimise ettekirjutus. Kultuuriministeerium teavitab liikmesriigi või konventsiooniga ühinenud riigi järelevalveasutust kasutusele võetud meetmetest ja nende tulemustest kahe kuu jooksul pärast teabe saamist.
(8) Kultuuriministeeriumil on õigus teavitada Euroopa Komisjoni käesoleva paragrahvi lõikes 7 nimetatud juhtumist, kui Kultuuriministeerium ei nõustu Euroopa Liidu liikmesriigi järelevalveasutuselt saadud teabega.
Käesoleva seaduse täitmise ja käesoleva seaduse alusel kehtestatud nõuete täitmise, välja arvatud käesoleva seaduse §-s 15 sätestatud nõuete täitmise üle teeb riiklikku järelevalvet Kultuuriministeerium.
2) kontrollida meediateenuse osutaja tegevusloaga määratud tingimuste täitmist;
4) nõuda meediateenuse osutajalt dokumente, programmi ja saadete salvestisi;
(1) Riiklikku järelevalvet tegev ametiisik võib käesoleva seaduse ning televisiooni- ja raadioteenuse osutaja tegevusloa tingimuste rikkumise korral teha meediateenuse osutajale ettekirjutuse, milles:
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ettekirjutuse tähtajaks täitmata jätmise korral võib rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 1300 eurot, korduva ettekirjutuse täitmata jätmise korral kuni 5000 eurot.
(1) Käesoleva seaduse §-des 28–31 sätestatud nõuete rikkumise eest –
(2) Käesoleva seaduse §-des 57 ja 58 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Kultuuriministeerium.
Käesoleva seaduse §-s 23 sätestatud nõuet rakendavad audiovisuaalmeedia teenuste osutajad järk-järgult pärast käesoleva seaduse jõustumist, esitades Kultuuriministeeriumile teabe oma pakutavate teenuste kättesaadavaks tegemise kohta nägemis- ja kuulmispuudega inimestele. Teave esitatakse esmakordselt 2011. aasta 15. novembriks, edaspidi iga ülejärgmise aasta 15. novembriks kahe eelneva aasta kohta.
(3) Kaabellevivõrgu ringhäälinguloa omajad teatavad Kultuuriministeeriumile kahe kuu jooksul pärast käesoleva seaduse jõustumist levipiirkonna, lähtudes käesoleva seaduse §-s 34 sätestatud nõuetest. Kehtivad ringhäälinguload kaabellevivõrgus võrdsustatakse tingimusjuurdepääsuga televisiooniteenuse osutamise tegevuslubadega vastavalt levipiirkonna suurusele.
(4) Kohaliku ja regionaalse raadiovõrgu ringhäälinguloa omajad teatavad Kultuuriministeeriumile kahe kuu jooksul pärast käesoleva seaduse jõustumist levipiirkonna, lähtudes käesoleva seaduse § 35 lõike 2 punktides 1 ja 2 sätestatud nõuetest. Kehtivad ringhäälinguload kohalikus või regionaalses raadiovõrgus võrdsustatakse regionaalse või üleriigilise raadioteenuse osutamise tegevuslubadega vastavalt levipiirkonna suurusele.
Kuni käesoleva seaduse §-de 47 ja 48 jõustumiseni esitavad Kultuuriministeeriumile teate need ettevõtjad, kes soovivad hakata osutama tellitavaid meediateenuseid, märkides andmed teenuse osutaja kohta, osutatava teenuse nimetuse ja liigi, teenuse kättesaadavuse vormi ja levipiirkonna ning programmikataloogi vastutava toimetaja nime.
§ 66. Autoriõiguse seaduse muutmine
Autoriõiguse seaduses (RT I 1992, 49, 615; 2010, 22, 108) asendatakse läbivalt sõnad „ringhäälinguorganisatsioon” ning „raadio- ja televisiooniorganisatsioon” sõnadega „televisiooni- ja raadioteenuse osutaja”, sõnad „raadio- või televisiooniorganisatsioon“ sõnadega „televisiooni- või raadioteenuse osutaja“ ja sõna „televisiooniorganisatsioon“ sõnadega „televisiooniteenuse osutaja".
Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 3 ja Riigikogu kultuurikomisjoni 6.01.2011. a taotluse nr 2.3-3/11 alusel lisatud lauseosa „, sõnad „raadio- või televisiooniorganisatsioon“ sõnadega „televisiooni- või raadioteenuse osutaja“ ja sõna „televisiooniorganisatsioon“ sõnadega „televisiooniteenuse osutaja.“.
§ 67. Avaliku teabe seaduse muutmine
Avaliku teabe seaduses (RT I 2000, 92, 597; 2010, 41, 241) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 29 lõike 2 punktis 1 asendatakse sõna „ringhäälingus” sõnadega „tele- või raadioprogrammis”;
2) paragrahvi 30 lõikes 4 asendatakse sõna „ringhäälinguorganisatsioonidele” sõnadega „meediateenuse osutajatele”.
§ 68. Eesti Rahvusringhäälingu seaduse muutmine
Eesti Rahvusringhäälingu seaduses (RT I 2007, 10, 46; 2010, 22, 108) tehakse järgmised muudatused:
„(2) Käesolevas seaduses reguleerimata küsimustes rakendatakse meediateenuste seaduses meediateenuse osutaja ning teistes õigusaktides Rahvusringhäälingu tegevuse kohta sätestatut.
(3) Rahvusringhääling ei vaja oma tegevuseks televisiooni- või raadioteenuse osutamise tegevusluba ega tellitava audiovisuaalmeedia teenuse osutamise registreerimist majandustegevuse registris. Rahvusringhäälingule käesolevas seaduses sätestatud ülesannete täitmiseks vajalikud raadiosagedused ja -kanalid ning muud vajalikud parameetrid kinnitab Tehnilise Järelevalve Ameti ettepanekul Vabariigi Valitsus korraldusega.”;
2) paragrahvides 15, 24, 36 ja 37 asendatakse läbivalt sõna „ringhäälinguorganisatsioon” sõnadega „meediateenuse osutaja” vastavas käändes;
(3) Kultuuriministeerium teeb järelevalvet meediateenuste seaduse §-des 8, 9, 16, 17, 19–21, 23–25, 29–31, 49 ja 50 ning käesoleva seaduse §-des 10, 11 ja 38 sätestatud nõuete täitmise üle.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud järelevalve tegemise õigus on Kultuuriministeeriumi ametiisikul meediateenuste seaduse kohaselt.”
§ 69. Elektroonilise side seaduse muutmine
Elektroonilise side seaduses (RT I 2004, 87, 593; 2010, 38, 230) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 punktid 321 ja 322 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„321) multiplekser on seade, mille abil muudetakse meedia- või andmesideteenus ühtseks digitaalseks andmevooks, mis edastatakse raadiosaateseadmesse;
322) multipleksimisteenus on elektroonilise side teenus, millega multiplekseri omanik muudab meedia- või andmesideteenuse ühtseks digitaalseks andmevooks ja edastab selle raadiosaateseadmete kaudu;”;
„39) raadiohäire on elektromagnetlaine, mis häirib seadmete ja süsteemide, sealhulgas navigatsiooniseadmete tööd või mingil teisel viisil katkestab, takistab või oluliselt moonutab muud seaduslikult toimivat raadiosidet või meediateenuse osutamist;”;
„463) ringhäälinguvõrk on üldkasutatav elektroonilise side võrk, mis on loodud meediateenuse osutamiseks.”;
„(3) Kui isik taotleb raadioteenuse osutamiseks raadiosageduste kasutamise sagedusluba, tuleb käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud taotlusele lisada raadioteenuse osutamise tegevusluba või kirjalik kokkulepe raadioteenuse osutamise tegevusluba omava raadioteenuse osutajaga tema programmi edastamiseks, kui nimetatud luba ei ole antud sagedusloa taotlejale.”;
6) paragrahvi 15 lõigetes 1 ja 2 ning § 18 lõike 3 punktis 5 asendatakse sõna „ringhäälinguluba” sõnadega „raadioteenuse osutamise tegevusluba” vastavas käändes;
(1) Sideettevõtja, kes pakub tingimusjuurdepääsu süsteeme, on kohustatud tagama, et tingimusjuurdepääsu süsteemid võimaldaksid tehniliselt läbi viia kulupõhist ristkontrolli teenuste üle, mida osutatavad tingimusjuurdepääsu süsteemide abil teised sideettevõtjad.
(2) Sideettevõtja, kes osutab tingimusjuurdepääsu teenust televisiooni- ja raadioteenuse osutajale ning kelle teenusest sõltub televisiooni- või raadioteenuse juurdepääs potentsiaalsetele vaatajatele ja kuulajatele, on kohustatud:
1) osutama televisiooni- ja raadioteenuse osutajale õiglastel, mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel tehnilisi teenuseid, mis võimaldavad dekodeerimisvahenditega varustatud vaatajatel ja kuulajatel vastu võtta televisiooni- ja raadioteenuse osutaja edastatavaid teenuseid;
„(1) Sideettevõtja, kes osutab kaabelleviteenust, peab tagama järgmiste programmide pideva taasedastamise:
2) vaba juurdepääsuga televisiooniteenuse osutaja edastatavad ja kaabellevivõrgu piirkonnas tehnilistele nõuetele vastava signaalitugevuse juures vastuvõetavad teleprogrammid, mille edastamise eest televisiooniteenuse osutaja tasu ei nõua.”;
(1) Multipleksimisteenuse osutaja peab avalik-õigusliku meediateenuse osutaja ja vaba juurdepääsuga televisiooniteenuse osutamise tegevusloa omaja soovil tagama nende teleprogrammide edastamise. Avalik-õiguslik meediateenuse osutaja ja vaba juurdepääsuga televisiooniteenuse osutamise tegevusloa omaja peavad multipleksimisteenuse osutajat kirjalikult teavitama oma teleprogrammide edastamise soovist vähemalt kuus kuud enne edastamise alustamist.
(2) Multipleksimisteenuse osutaja, kes edastab avalik-õigusliku meediateenuse osutaja ja vaba juurdepääsuga televisiooniteenuse osutamise tegevusloa omaja teleprogramme, võib edastusparameetreid muuta viisil, mille tulemusel peab olema tagatud teleprogrammide vastuvõtt käesoleva seaduse ja selle alusel antud õigusaktidega sätestatud nõuete kohaselt.
(3) Nõuded vaba juurdepääsuga ja tingimusjuurdepääsuga teleprogrammide edastamisele ning taasedastamisele kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.”;
10) paragrahvi 122 lõike 3 punktis 4 asendatakse sõnad „televisiooni- ja raadioringhäälingu saadete” sõnadega „tele- ja raadioprogrammide”.
§ 70. Hasartmänguseaduse muutmine
Hasartmänguseaduses (RT I, 08.11.2010, 3) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 5 lõikes 1 asendatakse sõna „ringhäälingu” sõnaga „meediateenuste”;
2) paragrahvi 56 lõigetes 4 ja 5 ning § 92 lõikes 1 asendatakse sõna „ringhäälinguorganisatsioon” sõnadega „meediateenuse osutaja” vastavas käändes;
3) paragrahvi 73 lõikes 3 asendatakse sõnad „ringhäälinguorganisatsioonile ja operaatorile ringhäälinguseaduse tähenduses” sõnadega „meediateenuse osutajale”.
§ 71. Infoühiskonna teenuse seaduse muutmine
Infoühiskonna teenuse seaduses (RT I 2004, 29, 191; 2010, 38, 230) tehakse järgmised muudatused:
„Käesolevas seaduses sätestatut ei kohaldata infoühiskonna teenusega seonduvatele küsimustele, mis on reguleeritud elektroonilise side seaduse, isikuandmete kaitse seaduse ja meediateenuste seadusega.”;
„Infoühiskonna teenus ei ole faksi ega telefonikõne abil edastatud teenus ega televisiooni- või raadioteenus.”
§ 72. Kaitseväeteenistuse seaduse muutmine
Kaitseväeteenistuse seaduses (RT I 2000, 28, 167; 2010, 41, 240) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 1299 lõike 1 punktis 3 ja lõikes 2, § 130 lõike 5 punktis 3 ning lõigetes 6 ja 7 asendatakse sõna „ringhäälingu kaudu” sõnadega „tele- või raadioprogrammis”;
2) paragrahvi 130 lõikest 6 jäetakse välja tekstiosa „(raadio või televisioon)”.
§ 73. Karistusseadustiku muutmine
Karistusseadustiku (RT I, 10.12.2010, 1) §-s 2251 tehakse järgmised muudatused:
1) pealkirjas asendatakse sõna „ringhäälingu” sõnaga „meediateenuse”;
2) lõikes 1 asendatakse tekstiosa „televisiooni- või raadioprogrammile või -saatele” sõnaga „meediateenusele”.
§ 74. Reklaamiseaduse muutmine
Reklaamiseaduses (RT I 2008, 15, 108; 2010, 77, 590) tehakse järgmised muudatused:
(2) Lisaks käesolevas seaduses sätestatule kohaldatakse reklaamile, otsepakkumisele ja teistele äriteadetele meediateenuste seaduses sätestatud nõudeid.”;
2) paragrahvi 21 lõike 1 punktis 6 asendatakse sõna „ringhäälingu vahendusel” sõnadega „tele- ja raadioprogrammis”;
3) paragrahvi 28 lõike 1 punktis 9 asendatakse sõna „ringhäälingus” sõnadega „tele- ja raadioprogrammis”.
§ 75. Riigihangete seaduse muutmine
Riigihangete seaduse (RT I 2007, 15, 76; 2010, 22, 108) § 14 lõike 1 punktis 7 ja seaduse lisas nr 2 asendatakse sõna „ringhäälinguorganisatsioonide” sõnadega „meediateenuse osutajate”.
§ 76. Riigilõivuseaduse muutmine
Riigilõivuseaduses (RT I, 09.12.2010, 1) tehakse järgmised muudatused:
1) seaduse 7. peatüki 1. jao 1. jaotise pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
Televisiooni- ja raadioteenuse osutamise tegevusloa taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 255,64 eurot.”;
3) lisa 3 punktis 13 asendatakse sõna „ringhäälingu” sõnadega „raadioteenuse osutaja”.
§ 77. Ringhäälinguseaduse kehtetuks tunnistamine
Ringhäälinguseadus (RT I 1994, 42, 680; 2010, 22, 108) tunnistatakse kehtetuks.


Ohtliku taimekahjustaja ja eriti ohtliku loomataudi tõttu kahjustunud põllumajandusliku tootmise potentsiaali taastamise toetus – Riigi Teataja
Ohtliku taimekahjustaja ja eriti ohtliku loomataudi tõttu kahjustunud põllumajandusliku tootmise potentsiaali taastamise toetus
Ohtliku taimekahjustaja ja eriti ohtliku loomataudi tõttu kahjustunud põllumajandusliku tootmise potentsiaali taastamise toetus - sisukord
2 Toetuse saamiseks esitatavad nõuded
§ 3 Nõuded taotlejale
§ 4 Loomataudi puhkemise tõttu kahjustunud põllumajandusliku tootmise potentsiaali taastamiseks toetatav tegevus
§ 5 Taimekahjustaja esinemise tõttu kahjustunud põllumajandusliku tootmise potentsiaali taastamiseks toetatav tegevus
§ 7 Mitteabikõlblikud kulud
§ 8 Nõuded hinnapakkumuse kohta
§ 81 Toetuse suurus
§ 10 Nõuded taotluse osaks oleva avalduse kohta
§ 16 Toetuse saaja muud kohustused
§ 17 Toetatud tegevuse elluviimist tõendavate dokumentide esitamine
RT I, 29.01.2019, 13
Vastu võetud 26.06.2017 nr 48
RT I, 28.06.2017, 68
21.02.2018 RT I, 27.02.2018, 2 02.03.2018
24.01.2019 RT I, 29.01.2019, 2 01.02.2019, osaliselt rakendatakse tagasiulatuvalt alates 30.10.2018
Määrusega kehtestatakse „Eesti maaelu arengukava 2014–2020” (edaspidi arengukava) meetme 5 „Loodusõnnetuses ja katastroofides kahjustatud põllumajandusliku tootmise potentsiaali taastamine ning asjakohaste ennetusmeetmete kasutuselevõtmine” raames antava ohtliku taimekahjustaja esinemise ja eriti ohtliku loomataudi puhkemise tõttu kahjustunud põllumajandusliku tootmise potentsiaali taastamise toetuse (edaspidi toetus) andmise ja kasutamise tingimused ning kord.
2. peatükk Toetuse saamiseks esitatavad nõuded
(1) Toetust võib taotleda äriseadustiku tähenduses ettevõtja, kelle põllumajandusliku tootmise potentsiaal on kahjustunud seetõttu, et:
1) ettevõtja loomadel on puhkenud põllumajandusministri 25. novembri 1999. a määruse nr 34 „Teatamiskohustuslike ja registreerimiskohustuslike loomataudide loetelu kinnitamine” 1. osa 1. peatüki 1. jaos nimetatud eriti ohtlik loomataud (edaspidi loomataud) ning Veterinaar- ja Toiduamet (edaspidi VTA) on seda ametliku diagnoosiga kinnitanud mitte varem kui 1. jaanuaril 2015. aastal või
2) ettevõtja mitmeaastastel taimedel on esinenud põllumajandusministri 7. juuli 2004. a määruses nr 116 „Ohtlike taimekahjustajate nimekiri” nimetatud ohtlik taimekahjustaja (edaspidi taimekahjustaja) ja Põllumajandusamet (edaspidi PMA) on selle esinemise tõttu teinud ettekirjutuse tõrjeabinõude rakendamiseks mitte varem kui 1. jaanuaril 2015. aastal.
(2) Loomataudi puhkemise tõttu loetakse ettevõtja põllumajandusliku tootmise potentsiaal kahjustunuks, kui taotleja loomataudist tabandunud liiki loomadest vähemalt 30 protsenti on loomataudi puhkemise tõttu hukkunud, VTA ettekirjutuse alusel hukatud või tapetud, sealhulgas kontrolltapetud. Ettevõtja loomade arvuks loetakse põllumajandusloomade registris viimane 12 kuu jooksul vahetult enne taotleja loomadel loomataudi diagnoosimist olnud taotleja asjaomast liiki loomade arv.
(21) Kodulindudel loomataudi puhkemise tõttu loetakse ettevõtja põllumajandusliku tootmise potentsiaal kahjustunuks, kui:
1) loomataud on puhkenud taotleja loomakasvatushoonetest, -rajatistest või loomade pidamiseks piiritletud aladest, kus ta peab loomataudist tabandunud liiki kodulinde, vähemalt 30 protsendil;
2) taotleja peab üksnes munakanu ja selle loomakasvatushoone, -rajatise või loomade pidamiseks piiritletud ala maksimumvõimsus, kus loomataud puhkes, moodustab põllumajandusloomade registri andmete kohaselt vähemalt 30 protsenti taotleja kogu munakanade pidamise loomakasvatushoonete, -rajatiste või loomade pidamiseks piiritletud alade maksimumvõimsusest.
[RT I, 27.02.2018, 2 - jõust. 02.03.2018]
(22) Ettevõtja kodulindude pidamiseks ettenähtud loomakasvatushoonete, -rajatiste või loomade pidamiseks piiritletud alade arvuks loetakse põllumajandusloomade registris vahetult enne taotleja kodulindudel loomataudi diagnoosimist olnud asjaomast liiki kodulindude pidamiseks ettenähtud loomakasvatushoonete, -rajatiste või loomade pidamiseks piiritletud alade arv. Ettevõtja munakanade pidamiseks ettenähtud loomakasvatushoone, -rajatise või loomade pidamiseks piiritletud ala maksimumvõimsuseks loetakse põllumajandusloomade registris vahetult enne taotleja munakanadel loomataudi diagnoosimist olnud munakanade pidamiseks ettenähtud loomakasvatushoone, -rajatise või loomade pidamiseks piiritletud ala maksimumvõimsus.
(3) Taimekahjustaja esinemise tõttu loetakse ettevõtja põllumajandusliku tootmise potentsiaal kahjustunuks, kui taimekahjustaja esinemise tõttu on PMA ettekirjutuse alusel rakendatud tõrjeabinõuna saastunud taimede hävitamist alal, mis hõlmab vähemalt 30 protsenti taotleja asjaomast liiki taimede kasvupinnast. Taotleja taimede kasvupinnaks loetakse põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registris viimane 12 kuu jooksul vahetult enne taotleja taimedel taimekahjustaja kindlakstegemist olnud taotleja asjaomast liiki taimede kasvupind.
(4) [Kehtetu - RT I, 27.02.2018, 2 - jõust. 02.03.2018]
§ 3. Nõuded taotlejale
(1) Paragrahvi 2 lõikes 1 nimetatud ettevõtja (edaspidi taotleja) tegeleb põllumajanduslike toodete tootmisega ja tema põllumajanduslike toodete müügitulu oli taotluse esitamisele vahetult eelnenud majandusaastal üle 4000 euro, mis moodustas üle 50,00 protsendi kogu müügitulust. Kui taotleja tegeleb põllumajanduslike toodete tootmise ja hobusekasvatusega, siis:
1) müüs ta taotluse esitamisele vahetult eelnenud majandusaastal hobuseid või osutas hobusekasvatusega seotud teenuseid,
2) moodustas tema põllumajanduslike toodete müügitulu taotluse esitamisele vahetult eelnenud majandusaastal üle 30,00 protsendi kogu müügitulust ja koos hobusekasvatusega seotud teenuste müügituluga üle 50,00 protsendi kogu müügitulust ning
3) tema põllumajanduslike toodete müügitulu ja hobusekasvatusega seotud teenuste müügitulu kokku oli taotluse esitamisele vahetult eelnenud majandusaastal üle 4000 euro.
(2) Põllumajanduslikud tooted selle määruse tähenduses on omatoodetud Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisas nimetatud tooted, välja arvatud kalandus- ja vesiviljelustooted, ning nende töötlemisel saadud I lisaga hõlmatud või I lisaga hõlmamata tooted.
(3) Lõikes 1 nimetatud hobusekasvatusega seotud teenused selle määruse tähenduses on justiitsministri 28. detsembri 2005. a määruse nr 59 „Kohtule dokumentide esitamise kord” lisas 16 „Eesti majanduse tegevusalade klassifikaator (EMTAK)” nimetatud järgmised tegevused:
1) EMTAKi jao A alajakku 01621 „Loomakasvatuse abitegevused” liigitatavad hobustega seotud teenuste osutamise tegevus ja hobuserautajate tegevus;
2) EMTAKi jao R alajakku 93199 „Mujal liigitamata sporditegevus” liigitatav võidusõidu - ja ratsahobuste tallide tegevus;
3) EMTAKi jao N alajakku 77399 „Muu mujal liigitamata masinate, seadmete jm materiaalse vara rentimine ja kasutusrent” liigitatav hobuste rentimise tegevus.
1) taotlejal ei ole riikliku maksu võlga või tema riikliku maksu võla tasumine on ajatatud ning maksuvõla tasumise ajatamise korral on maksuvõlg, mille tasumise tähtaeg on möödunud, tasutud ettenähtud summas;
2) taotleja ei ole saanud ega taotle samal ajal sama kulu kohta toetust riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest või muud tagastamatut riigiabi või kindlustushüvitist;
3) taotleja kohta ei ole karistusregistrisse kantud karistusandmeid loomatauditõrje seaduse §-s 583, 588 või 589, taimekaitseseaduse §-s 97, karistusseadustiku §-s 192 või 193 sätestatud süüteo toimepanemise eest;
4) taotleja suhtes ei ole algatatud likvideerimismenetlust ega nimetatud pankrotiseaduse kohaselt ajutist pankrotihaldurit või kohtuotsusega välja kuulutatud pankrotti.
(5) Lisaks lõigetes 1 ja 4 sätestatud nõuetele peab taotleja vastama järgmistele nõuetele:
1) taotleja ei ole saanud selle määruse alusel toetust sama loomataudi puhkemise või sama taimekahjustaja esinemise tõttu kahjustunud põllumajandusliku tootmise potentsiaali taastamiseks;
2) taotleja on varem riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest saadud ja tagasimaksmisele kuulunud summa tagasi maksnud või toetuse tagasimaksmise ajatamise korral tasunud tagasimaksed ettenähtud summas;
3) taotleja taotluse esitamisele vahetult eelnenud majandusaasta oli vähemalt 12 kuu pikkune;
4) äriühingust taotleja, kes äriseadustiku kohaselt peab äriregistrile esitama majandusaasta aruande, on taotluse esitamisele vahetult eelnenud majandusaasta aruande taotluse esitamise ajaks äriregistrile esitanud.
(6) Kui äriühingust taotleja taotluse esitamisele vahetult eelnenud majandusaasta aruanne ei ole äriregistrile esitatud ja nimetatud aruande äriregistrile esitamise tähtpäev ei ole taotluse esitamise ajaks saabunud, võetakse taotluse kontrollimisel aluseks sellele majandusaastale vahetult eelnenud majandusaasta aruanne, mille esitamise tähtaeg on möödunud.
(61) Kui füüsilisest isikust ettevõtja taotluse esitamisele vahetult eelnenud majandusaasta kohta ei ole tuludeklaratsioon Maksu- ja Tolliametile esitatud ning nimetatud tuludeklaratsiooni esitamise tähtpäev ei ole taotluse esitamise ajaks saabunud, võetakse taotluse kontrollimisel aluseks sellele majandusaastale vahetult eelnenud majandusaasta kohta esitatud andmed.
(7) Taotleja võib toetatava tegevuse elluviimist alustada ja kulude tegemist tõendavad dokumendid võivad olla väljastatud eriti ohtliku loomataudi diagnoosimise või ohtliku taimekahjustaja kindlakstegemise päevale järgnevast päevast, kuid mitte varem kui 1. märtsil 2018.
(8) Ostetava looma pidamiseks kasutada kavatsetav loomakasvatushoone, -rajatis või loomade pidamiseks piiritletud ala peab olema taotleja omandis või loomakasvatushoone või -rajatise puhul peab taotleja kasuks olema seatud hoonestusõigus vähemalt üheks aastaks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest.
(9) Ostetava taime istutamiseks kasutada kavatsetav maa peab olema taotleja omandis.
§ 4. Loomataudi puhkemise tõttu kahjustunud põllumajandusliku tootmise potentsiaali taastamiseks toetatav tegevus
(1) Kui taotleja põllumajandusliku tootmise potentsiaal on kahjustunud loomataudi puhkemise tõttu, võib toetust taotleda kas loomataudist tabandunud liiki või teist liiki looma ostmiseks.
(2) Toetust võib taotleda loomataudist tabandunud liiki loomade ostmiseks sellisel arvul, mis ei ületa loomataudi puhkemise tõttu hukkunud või VTA ettekirjutuse alusel hukatud või tapetud, sealhulgas kontrolltapetud, taastamata loomade arvu.
(3) Kui taotleja taotleb toetust teist liiki kui loomataudist tabandunud liiki looma ostmiseks, ei tohi ostetavat liiki loomade arv ületada arvestuslikult loomataudi puhkemise tõttu hukkunud või VTA ettekirjutuse alusel hukatud või tapetud, sealhulgas kontrolltapetud, liiki taastamata loomade arvu.
(4) Teist liiki kui loomataudist tabandunud liiki loomade arv saadakse, korrutades loomataudi puhkemise tõttu hukkunud või VTA ettekirjutuse alusel hukatud või tapetud, sealhulgas kontrolltapetud, taastamata loomade arv nimetatud looma liigi kohta sätestatud loomühikute koefitsiendiga ning jagades saadud tulemuse ostetavate loomade liigi kohta sätestatud loomühikute koefitsiendiga.
(5) Loomühikute koefitsiendid on sätestatud komisjoni määruse (EÜ) nr 1200/2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1166/2008, mis käsitleb põllumajandusettevõtete struktuuriuuringuid ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut, loomühikute koefitsientide ja karakteristikute määratluste osas (ELT L 329, 15.12.2009, lk 1–28), I lisas.
§ 5. Taimekahjustaja esinemise tõttu kahjustunud põllumajandusliku tootmise potentsiaali taastamiseks toetatav tegevus
(1) Kui taotleja põllumajandusliku tootmise potentsiaal on kahjustunud taimekahjustaja esinemise tõttu, võib toetust taotleda kas taimekahjustajaga saastunud lisas 1 nimetatud liiki mitmeaastase taime ostmiseks või teist lisas 1 nimetatud liiki mitmeaastase taime ostmiseks.
(2) Koos lõikes 1 nimetatud tegevusega võib toetust taotleda pinnase desinfitseerimiseks vajaliku desinfitseerimisvahendi või desinfitseerimisteenuse ostmiseks.
(3) Toetust võib taotleda taimekahjustajaga saastunud lisas 1 nimetatud liiki mitmeaastaste taimede ostmiseks sellisel arvul, mis ei ületa taimekahjustaja esinemise tõttu PMA ettekirjutuse alusel hävitatud taimede arvu.
(4) Teist liiki kui taimekahjustajaga saastunud liiki ostetavate taimede arv saadakse, korrutades PMA ettekirjutuse alusel hävitatud taimede arv lisas 1 nimetatud ostetavat liiki taimede arvuga hektari kohta ning jagades saadud tulemuse taimekahjustajaga saastunud liiki taimede arvuga hektari kohta.
(5) Lõikes 4 sätestatud korras saadud ostetavate taimede arv ei tohi ületada lisas 1 sätestatud maksimaalset asjaomast liiki taimede arvu hektari kohta.
(2) Paragrahvi 5 lõikes 2 nimetatud tegevuse abikõlblik kulu võib moodustada kuni 30 protsenti kogu abikõlbliku kulu maksumusest.
(3) Abikõlblik kulu peab olema mõistlik, põhjendatud, selge, üksikasjalikult kirjeldatud, majanduslikult otstarbekas ja vajalik toetuse eesmärgi saavutamiseks. Taotleja tagab toetusraha otstarbeka ja säästliku kasutamise.
§ 7. Mitteabikõlblikud kulud
1) käibemaks, välja arvatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320–469), artikli 69 lõike 3 punktis c sätestatud juhul;
2) sularahamakse, teenustasu pangatoimingu eest, intress, tagatismakse ja finantsteenusega seotud muu kulu;
3) rahatrahv, riigilõiv ja kohtumenetluse korral menetluskulud;
4) tasu taotleja enda, tema töötaja või tema liikme tehtud töö eest;
5) notaritasu;
6) õigusteenuse ja raamatupidamisteenuse kulud;
7) seemnete ja üheaastase taime ostmise kulud;
8) taimekahjustaja esinemise korral looma ostmise või loomataudi esinemise korral mitmeaastase taime ostmise kulud;
9) taime istutamise kulud;
10) pinnase eemaldamise või asendamise kulud;
11) taimekahjustaja esinemise korral kulud, millega taotleja ületab taimekahjustaja kindlakstegemisele vahetult eelnenud põllumajandusliku tootmise potentsiaali, mis on kindlaks tehtud § 2 lõike 3 alusel;
111) loomataudi esinemise korral looma ostmise kulud, kui loomataud diagnoositi enne 2018. aastat ning kui taotleja on põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registri andmetel oma tootmispotentsiaali taastanud enne 1. märtsi 2018.
12) toreduslikud kulutused tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 63 punkti 3 tähenduses ja muud ebaotstarbekad kulutused;
13) muud kulud, mis ei ole tegevuse elluviimise või investeeringuobjektiga otseselt seotud.
§ 8. Nõuded hinnapakkumuse kohta
(1) Toetuse taotlemiseks peab taotleja olema saanud vähemalt kolmelt teenust osutavalt isikult võrreldavad hinnapakkumused (edaspidi hinnapakkumus).
(2) Hinnapakkumus esitatakse iga tegevuse kohta eraldi.
(3) Hinnapakkumuses märgitakse taotleja nimi, pakkuja nimi, pakkuja kontaktandmed, hinnapakkumuse väljastamise kuupäev ja kavandatava investeeringuobjekti või tegevuse käibemaksuta ja käibemaksuga maksumus.
(4) Väljavalitud hinnapakkumus ei tohi olla põhjendamatult kõrge võrreldes tavaliselt sarnase tegevuse eest tasutava hinnaga.
(5) Väljavalitud hinnapakkumus peab olema objektiivselt põhjendatud ning juhul, kui taotleja ei ole valinud odavaimat hinnapakkumust, peab ta selle kohta esitama põhjenduse hinnapakkumuste võrdlustabelis.
(6) Taotleja ja hinnapakkuja ning nende osanik, aktsionär, liige või juhtorgani liige ei tohi omada osalust üksteise äriühingus ega kuuluda üksteise juhatusse või nõukokku.
(7) Hinnapakkuja ja hinnapakkuja osanik, aktsionär või juhtorgani liige ei tohi omada osalust teise hinnapakkuja äriühingus ega kuuluda teise hinnapakkuja juhatusse või nõukokku.
§ 81. Toetuse suurus
Ühe ja sama loomataudi või ühe ja sama taimekahjustaja esinemise korral on maksimaalne toetuse suurus ühe taotleja kohta 250 000 eurot.
(1) Toetuse saamiseks esitab taotleja kirjalikult paberil või elektrooniliselt selleks ettenähtud tähtajal Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile (edaspidi PRIA) Microsoft Exceli tarkvaraga töödeldavas vormingus avalduse ja selles esitatud andmeid tõendavad dokumendid (edaspidi koos taotlus).
(2) PRIA koostab toetuse saamiseks esitatava avalduse vormi ja avaldab selle oma veebilehel.
(3) PRIA teatab taotluse esitamise tähtaja väljaandes Ametlikud Teadaanded ja oma veebilehel.
(4) Taotleja võib ettenähtud tähtajal esitada ühe taotluse.
§ 10. Nõuded taotluse osaks oleva avalduse kohta
(1) Taotleja esitab avalduse, mis sisaldab järgmisi andmeid:
2) teave selle kohta, kas taotleja peab raamatupidamise arvestust tekke- või kassapõhiselt, kui taotleja on füüsilisest isikust ettevõtja;
3) andmed taotluse esitamisele vahetult eelnenud majandusaastal põllumajanduslike toodete müügitulu ja muu müügitulu kohta;
4) investeeringuobjekti nimetus ja selle kirjeldus ning olenevalt investeeringuobjektist koguselised näitajad nagu arv, ruumala või pindala;
5) investeeringuobjekti kavandatav asukoht;
6) taotleja veebilehe aadress, kui tal on veebileht;
8) taotleja senine tegevusala;
9) tegevusala, milles taotleja plaanib toetatava tegevuse ellu viia;
10) muud andmed, mis on vajalikud taotleja nõuetele vastavuse kontrollimiseks või seireks ja hindamiseks.
(2) Taotleja esitab PRIA-le koos avaldusega järgmised dokumendid:
1) täisühingu või usaldusühingu puhul taotluse esitamisele vahetult eelnenud majandusaasta aruande ärakiri;
2) kolme pakkuja investeeringuobjekti hinnapakkumuse ärakirjad;
3) hinnapakkumuste võrdlustabel, mis sisaldab pakkuja nime, pakkuja äriregistri- või isikukoodi, olulisimaid näitajaid investeeringuobjekti valimisel, kavandatava investeeringuobjekti täpset nimetust, valitud hinnapakkumuse eelistust ja selle põhjendust ning kavandatava investeeringuobjekti käibemaksuta maksumust;
4) looma ostmise korral ärakiri hoonestusõiguse seadmise lepingust, kui taotleja kavatseb pidada ostetavat looma loomakasvatushoones või -rajatises, mis asub hoonestusõiguse alusel kasutataval maal.
(3) Loomataudi puhkemise tõttu kahjustunud põllumajandusliku tootmise potentsiaali taastamiseks toetuse taotlemise korral esitab taotleja PRIA-le lisaks lõikes 2 sätestatud dokumentidele järgmised dokumendid:
1) VTA loomataudi ametliku diagnoosi kinnitamise käskkirja ärakiri;
2) VTA põllumajandusloomade hukkamise või tapmise, sealhulgas kontrolltapmise akti ärakiri;
3) VTA väljastatud dokumendi ärakiri, millest nähtub loomataudi puhkemise tõttu põllumajandusloomade hukkamise või tapmise, sealhulgas kontrolltapmise eelne kaal, arv ja sugu.
(4) Taimekahjustaja esinemise tõttu kahjustunud põllumajandusliku tootmise potentsiaali taastamiseks toetuse taotlemise korral esitab taotleja PRIA-le lisaks lõikes 2 sätestatud dokumentidele PMA taimekahjustajaga saastunuks tunnistamise otsuse ja tõrjeabinõude rakendamise ettekirjutuse ärakirja.
(5) PRIA koostab hinnapakkumuste võrdlustabeli ning avaldab selle oma veebilehel.
(1) PRIA kontrollib vastuvõetud taotluse nõuetele vastavust ja selles esitatud andmete õigsust ning taotleja ja toetatava tegevuse vastavust Euroopa Liidu õigusaktides, Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduses, arengukavas ja selles määruses sätestatud nõuetele.
(2) Kui kõigi taotluste rahastamise summa ületab toetatava tegevuse rahastamise eelarvet üle 20 protsendi, kontrollib PRIA taotluse nõuetele vastavust ja selles esitatud andmete õigsust ning taotleja ja toetatava tegevuse nõuetele vastavust pärast taotluste hindamist.
(3) Nõuetele vastavust kontrollitakse üksnes nende taotluste puhul, mis kuuluksid rahuldamisele hindamistulemuste alusel koostatud taotluste paremusjärjestuse kohaselt.
(4) Pärast taotluse esitamise tähtpäeva esitab PRIA Maksu- ja Tolliametile toetust taotlenud füüsilisest isikust ettevõtjate nimekirja järgmiste andmete saamiseks:
2) tuludeklaratsiooni vormi E andmed.
(1) PRIA hindab taotlusi lisas 2 sätestatud hindamiskriteeriumite alusel.
(2) Hindamistulemuste põhjal moodustab PRIA taotluste paremusjärjestuse.
(3) Taotluste paremusjärjestuse moodustamisel loetakse paremaks suurema hindepunktide summa saanud taotlus. Võrdsete hindepunktide summaga taotluste puhul eelistatakse taotlust, milles taotletav toetuse summa on väiksem.
(3) Minimaalne hindepunktide summa taotluse rahuldamiseks on vähemalt 25 protsenti maksimaalsest hindepunktide summast.
(4) Taotlus vastab nõuetele, kui taotleja, taotlus ja toetatav tegevus vastavad Euroopa Liidu õigusaktides, Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduses, arengukavas ja selles määruses sätestatud nõuetele.
(5) Kui taotluse täies ulatuses rahuldamine ei ole põhjendatud taotluses sisalduvate mitteabikõlblike kulude tõttu, võib PRIA teha taotluse osalise rahuldamise otsuse, vähendades toetuse summat Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 79 lõike 6 alusel mitteabikõlblike kulude võrra.
(6) Kui taotluse nõuetele vastavuse kontrollimise käigus tehakse kindlaks, et taotleja, taotlus või toetatav tegevus ei vasta toetuse saamiseks esitatud nõuetele, teeb PRIA Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 79 lõike 4 alusel taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
(7) PRIA teeb taotluse osalise või täieliku rahuldamise otsuse või taotluse rahuldamata jätmise otsuse 75 tööpäeva jooksul taotluse esitamise tähtpäevast arvates.
(1) Toetuse saaja täidab toetuskõlblikkuse tingimusi, kui ta vastab § 3 lõike 4 punktis 4 sätestatud nõudele PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisele vahetult järgneva vähemalt 12 kuu pikkuse majandusaasta lõpuni.
1) viia toetatav tegevus ellu ühe aasta jooksul PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest arvates;
2) tagada, et tema põllumajanduslike toodete müügitulu on PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisele vahetult järgneval vähemalt 12 kuu pikkusel majandusaastal vähemalt 1200 eurot.
§ 16. Toetuse saaja muud kohustused
(1) Loomataudi puhkemise tõttu kahjustunud põllumajandusliku tootmise potentsiaali taastamiseks toetuse saaja tagab, et:
1) ta ei riku asjaomase loomataudi tõttu talle tehtud VTA ettekirjutust vähemalt kuni PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmiseni;
2) ostetava looma pidamiseks kasutatavas ehitises, rajatises või loomade pidamiseks piiritletud alal rakendatakse asjaomast liiki looma pidamiseks kehtestatud bioohutusmeetmeid.
(2) Taimekahjustaja esinemise tõttu kahjustunud põllumajandusliku tootmise potentsiaali taastamiseks toetuse saaja tagab, et ta ei riku asjaomase taimekahjustaja tõttu talle tehtud PMA ettekirjutust vähemalt kuni PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmiseni.
(3) Toetuse saaja täidab PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisele vahetult järgneva vähemalt 12 kuu pikkuse majandusaasta lõpuni järgmisi kohustusi:
1) võimaldab teostada toetuse saaja kohustuste täitmise üle järelevalvet ja teha muid toetuse saamisega seotud kontrolle ning osutab selleks igakülgset abi, sealhulgas võimaldab viibida oma kinnisasjal, ehitises ja ruumis ning läbi vaadata dokumente ja toetuse abil soetatud vara kohapeal;
5) säilitab toetusega seotud dokumente;
6) teavitab taotluses esitatud või investeeringuobjektiga seotud andmete muutumisest või tegevuse elluviimist takistavast asjaolust viivitamata PRIA-t;
7) täidab § 3 lõike 4 punktides 2 ja 3 sätestatud nõudeid.
(4) Toetuse saaja täidab kuni PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmiseni § 3 lõike 4 punktis 1 sätestatud nõuet.
(5) Lisaks lõigetes 3 ja 4 sätestatud kohustustele on toetuse saaja muud kohustused:
1) esitada tegevuse elluviimist tõendavad dokumendid PRIA-le kuni kahes osas ühe taotluse kohta ühe aasta jooksul PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest arvates;
2) tagada toetuse väljamaksmise aluseks olevate dokumentide nõuetekohasus ja kulude abikõlblikkus.
§ 17. Toetatud tegevuse elluviimist tõendavate dokumentide esitamine
2) punktis 1 nimetatud arve-saatelehe või arve ärakirjal märgitud rahalise kohustuse tasumist tõendav maksekorralduse ärakiri või arvelduskonto väljavõte või väljatrükk;
3) selle isiku väljastatud osutatud teenuse, tehtud töö või kauba üleandmist-vastuvõtmist tõendava dokumendi ärakiri, kellelt toetuse saaja tellis teenuse või töö või ostis kaupa.
2) teave elluviidud tegevuse maksumuse ja selle eest osaliselt või täielikult tasumise kohta;
3) teave tegevuse elluviimist tõendavate lõikes 1 nimetatud dokumentide kohta.
(3) PRIA koostab maksetaotluse vormi ning avaldab selle oma veebilehel.
(4) Lõike 1 punktis 1 nimetatud arve-saatelehe või arve ärakirjal näidatud tehingu sisu peab vastama arve väljastanud isiku hinnapakkumusele.
(1) Toetus makstakse välja üksnes abikõlblike kulude hüvitamiseks ja üksnes siis, kui toetuse saaja on tegevuse nõuetekohaselt ellu viinud.
(2) Enne toetuse maksmist esitab PRIA esmakordselt maksetaotluse esitanud isikute nimekirja VTA-le, et saada teavet nende isikute kohta, kes ei rakenda ostetava looma pidamiseks kasutatavas ehitises, rajatises või loomade pidamiseks piiritletud alal asjaomast liiki looma pidamiseks kehtestatud bioohutusmeetmeid.
(3) PRIA teeb toetuse saaja esitatud maksetaotluse alusel toetuse maksmise otsuse sellise aja jooksul, et toetusraha oleks võimalik kanda toetuse saaja arvelduskontole kolme kuu jooksul §-s 17 nimetatud nõuetekohaste dokumentide saamisest arvates.
(4) PRIA teeb toetuse maksmisest keeldumise otsuse Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 81 lõikes 3 sätestatud juhtudel 25 tööpäeva jooksul toetuse maksmisest keeldumise aluseks olevast asjaolust teadasaamisest arvates.
(5) Toetuse maksmisest keeldumise otsuse tegemise korral tunnistab PRIA taotluse rahuldamise otsuse täielikult või osaliselt kehtetuks.
[RT I, 29.01.2019, 2 - jõust. 01.02.2019]
(1) 2017. aasta esimesel taotluste esitamise tähtajal loetakse taotluse esitamisele vahetult eelnenud majandusaastaks taotluse esitamisele vahetult eelnenud teine majandusaasta nende taotlejate puhul, kelle põllumajandusliku tootmise potentsiaal kahjustus §-s 2 nimetatud asjaolude tõttu enne 2017. aastat.
(2) Enne 2018. aastat taotluse esitanud toetuse saaja ei või toetatava tegevuse elluviimist alustada varem ja kulude tegemist tõendavad dokumendid ei või olla väljastatud varem kui taotluse esitamisele järgneval päeval.
(3) Paragrahvi 7 punktis 111 sätestatut ei kohaldata enne 2018. aastat taotluse esitanud toetuse saaja suhtes.
(4) Toetuse saaja, kes esitas taotluse 2017. aastal, võib viia toetatava tegevuse ellu kahe aasta jooksul arvates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest.
[RT I, 29.01.2019, 2 - jõust. 01.02.2019, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 30.10.2018]
Lisa 1 Toetuse abil ostetavate taimede maksimaalne arv hektari kohta
Lisa 2 Ohtliku taimekahjustaja ja eriti ohtliku loomataudi tõttu kahjustunud põllumajandusliku tootmise potentsiaali taastamise toetuse taotluste hindamise kriteeriumid