URANTIA RAAMAT, 140. Kiri. Kaheteistkümne apostli ametissepühitsemine
URANTIA RAAMAT - 140. Kiri. Kaheteistkümne apostli ametissepühitsemine
140. Kiri. Kaheteistkümne apostli ametissepühitsemine
§ 1. Esialgsed õpetused
§ 2. Ametissepühitsemine
§ 3. Pühitsusjutlus
§ 4. Teie olete maa sool
§ 5. Isa- ja vennaarmastus
§ 6. Ametissepühitsemise päeva õhtu
§ 7. Pühitsemisele järgnenud nädal
§ 8. Neljapäeva õhtupoolik järvel
§ 9. Õnnistamispäev
§ 10. Õhtupoolik pärast õnnistamist
140:0.1 (1568.1) PÜHAPäEvAL, 12. jaanuaril 27. a pKr veidi enne keskpäeva kutsus Jeesus apostlid kokku, et nad taevariigi evangeeliumi avalike jutlustajatena ametisse pühitseda. Need kaksteist olid juba mitu päeva seda kutset oodanud, seepärast polnud nad tol päeval läinud kalastama kaldast kaugemale. Mitu neist oli jäänud kalda äärde võrke parandama ja kalapüügivarustusega tegelema.
140:0.2 (1568.2) Kui Jeesus kõndis mööda järvekallast, et apostleid kutsuda, hüüdis ta kõigepealt kalda ääres kalastanud Andreast ja Peetrust, järgmisena andis ta märku lähedal paadis olnud Jaakobusele ja Johannesele, kes vestlesid oma isa Sebedeusega ja parandasid võrke. Ta kogus ka ülejäänud apostlid kahekaupa kokku ja kui kõik kaksteist olid koos, rändas koos nendega Kapernaumast põhja poole mägedesse, kus hakkas neile ametlikuks ametissepühitsemiseks õpetusi andma.
140:0.3 (1568.3) Kõik kaksteist olid väga vaiksed, isegi Peetrus oli mõtlik. viimaks ometi oli saabunud kauaoodatud tund! Kohe pidi järgnema pühalik tseremoonia, mille käigus Meister pühitseb nad isiklikult ametisse ning nad pühenduvad ühiselt pühale tööle Meistri esindamiseks tema Isa taevariigi tuleku kuulutamisel.
1. Esialgsed õpetused
140:1.1 (1568.4) Enne ametlikku ametissepühitsemisteenistust rääkis Jeesus tema ümber istuvatele kaheteistkümnele: „Mu vennad, taevariigi tund on nüüd tulnud. Kutsusin teid siia enda juurde, et esitleda teid Isale taevariigi saadikutena. Mõned teist kuulsid mind sellest taevariigist kõnelemas sünagoogis, kui ma teid esimest korda kutsusin. Sellest ajast, kui olete koos minuga töötanud Galilea järve ümbruse linnades, olete kõik saanud Isa taevariigist rohkem teada. Ent nüüd on mul teile selle taevariigi kohta veel midagi öelda.
140:1.2 (1568.5) Uuest taevariigist, mille mu Isa peagi oma maiste laste südameis sisse seab, saab igikestev riik. Sellele minu Isa valitsemisele nende südameis, kes tahavad tema jumalikku tahet täita, ei tule enam kunagi lõppu. Teatan teile, et minu Isa ei ole juutide ega paganate Jumal. Meiega tulevad Isa taevariiki paljud nii idast kui ka läänest, aga paljud Aabrahami lapsed keelduvad astumast sellesse uude vennaskonda, kus Isa vaim valitseb inimlaste südameis.
140:1.3 (1568.6) Selle taevariigi võim ei seisne mitte sõjavägede jõus ega rikkuste vägevuses, vaid pigem jumaliku vaimu auhiilguses, mis tuleb õpetama selle taevariigi uuestisündinud kodanike, Jumala poegade meelt ja valitsema nende südameid. See on armastuse vennaskond, milles valitseb õiglus ja mille lahinguhüüd on „rahu maa peal ja hea tahe inimeste seas”. See taevariik, mida te nüüd varsti siirdute kuulutama, on kõigi ajastute heade inimeste soov, kogu maailma lootus ja kõigi prohvetite tarkade tõotuste täitumine.
140:1.4 (1569.1) Ent teid, mu lapsed, ja kõiki teisi, kes teid selles taevariigis järgivad, ootab ees raske katsumus. Läbi selle viib teid ainult usk, ent kui te soovite jumaliku vennaskonna elus järjest kõrgemale tõusta, peate tooma esile minu Isa vaimu viljad. Tõesti, tõesti, ma ütlen teile, mitte igaüks, kes ütleb „Issand, Issand”, ei saa taevariiki, vaid pigem see, kes täidab minu taevase Isa tahet.
140:1.5 (1569.2) Teie sõnum maailmale olgu: otsige kõigepealt jumalariiki ja Jumala õiglust ning kui olete need leidnud, kindlustatakse teile sellega ka kõik muu, mis on igaveseks ellujäämiseks vajalik. Ning nüüd ma teen teile selgeks, et see minu Isa taevariik ei tule võimu kohatu välise esitamisega ega mingi näotu demonstratsiooniga. Te ei tohi minna siit taevariiki kuulutama sõnadega „see on siin” või „see on seal”, sest see taevariik, millest te jutlustate, on Jumal teie sisimas.
140:1.6 (1569.3) Kes iganes soovib saada suureks minu Isa taevariigis, peab hakkama kõigi eest hoolt kandma; ning kes teist soovib teie seas esimeseks saada, peab hakkama oma vendi teenima. Kui teid aga kord taevariigi kodanikeks tõeliselt vastu võetakse, ei ole te enam teenijad, vaid pojad, elava Jumala pojad. Ning nii edeneb see taevariik maailmas, kuni murrab kõik tõkked, nii et iga inimene saab tunda minu Isa ja uskuda päästvat tõde, mida ma olen tulnud kuulutama. Taevariik on praegugi ligidal ja mõned teist näevad Jumala valitsemisaja võimsat saabumist veel enne oma surma.
140:1.7 (1569.4) Ning see, mida teie silmad praegu näevad, see väike algus kaheteistkümne lihtsa inimesega, saab mitmekordseks ja kasvab, kuni lõpuks on kogu maailm minu Isa kiitust täis. Ja inimesed aduvad mitte niivõrd teie sõnade, kuivõrd teie elu järgi, et te olete olnud minuga ja õppinud tundma tegelikku taevariiki. Ehkki ma ei taha teie meelt muredega koormata, sooviksin panna teie hingele pühaliku kohustuse esindada mind maailmas, kust ma peagi lahkun, sest mina esindan praegu selles lihalikus elus oma Isa.” Ning seda öelnud, tõusis ta.
2. Ametissepühitsemine
140:2.1 (1569.5) Jeesus andis nüüd kaheteistkümnele surelikule, kes olid tema kuulutusi taevariigist kuulanud, korralduse tema ümber põlvitades ring moodustada. Seejärel pani Meister oma käe iga apostli pea peale, alustades Juudas Iskariotist ja lõpetades Andreasega. Olles neid selliselt õnnistanud, sirutas ta käed välja ja palvetas:
140:2.2 (1569.6) „Mu Isa, ma toon nüüd need mehed, oma sõnumitoojad, sinu juurde. Olen valinud need kaksteist meie maiste laste seast, et nad läheksid mind esindama, nii nagu mina tulin sind esindama. Armasta neid ja ole nende juures, nii nagu sa oled armastanud mind ja minuga olnud. Ning nüüd, mu Isa, jaga neile meestele tarkust, sest ma annan kogu saabuva taevariigi nende kätesse. Ja kui see on sinu tahe, jään ma veel mõneks ajaks maa peale, et neid nende taevariigitöös abistada. Mu Isa, ma tänan sind taas nende meeste nimel ja annan nad sinu hoolde, ise aga lähen lõpetama tööd, mis sa oled mulle andnud.”
140:2.3 (1570.1) Kui Jeesus oli palvetamise lõpetanud, jäid kõik apostlid kummardudes oma kohale. Ning kulus mitu minutit, enne kui isegi Peetrus söandas silmad tõsta ja Meistrile otsa vaadata. Nad kõik embasid kordamööda Jeesust, kuid keegi ei lausunud sõnagi. valitses sügav vaikus, taevaste olendite vägi aga vaatas pealt seda pühalikku ja pühitsetud stseeni, millega universumi Looja andis inimeste jumaliku vennaskonna elu inimeste suunata.
3. Pühitsusjutlus
140:3.1 (1570.2) Siis ütles Jeesus neile: „Nüüd, mil te olete minu Isa taevariigi saadikud, on teist saanud kõigist teistest selle maailma inimestest selgesti eristuv inimklass. Te pole enam inimesed inimeste seas, vaid teise, taevase riigi valgustatud kodanikud selle pimeda maailma teadmatute loodud-olendite seas. Ei piisa enam sellest, et elate nii, nagu olete elanud praeguse tunnini, vaid nüüdsest peate elama nagu need, kes on maitsnud parema elu auhiilgust ja kes on saadetud maa peale selle uue ning parema maailma Suverääni saadikutena. Õpetajalt oodatakse rohkem kui õpilaselt, meistrilt nõutakse rohkem kui teenrilt. Taevariigi kodanikelt nõutakse rohkem kui maise valitsuse all elavatelt kodanikelt. Osa sellest, mis ma nüüd teile ütlen, võib teile karm tunduda, kuid te olete otsustanud esindada maailmas mind, nii nagu mina esindan praegu Isa; ning minu esindajatena maa peal olete kohustatud kinni pidama neist õpetustest ja tavadest, mis kajastavad minu ideid surelike elust kosmosemaailmades ja mille näiteks on minu maine elu, millega ma ilmutan oma taevast Isa.
140:3.2 (1570.3) Saadan teid kuulutama vabadust vaimuvangidele ja rõõmu hirmuköidikuis olijatele ning tervendama haigeid vastavalt minu taevase Isa tahtele. Kui leiate mu lapsed hädas olevat, kõnelge nendega julgustavalt, öeldes:
140:3.3 (1570.4) Õndsad on vaimus vaesed, alandlikud, sest nende päralt on taevariigi rikkused.
140:3.4 (1570.5) Õndsad on need, kellel on nälg ja janu õigluse järele, sest nad saavad seda küllaga.
140:3.5 (1570.6) Õndsad on tasased, sest nemad pärivad maa.
140:3.6 (1570.7) Õndsad on puhtad südamelt, sest nemad näevad Jumalat.
140:3.7 (1570.8) Ning samal moel öelge mu lastele veel neidki vaimse lohutuse ja tõotuse sõnu:
140:3.8 (1570.9) Õndsad on kurvad, sest neid lohutatakse. Õndsad on need, kes nutavad, sest nad saavad rõõmu vaimu.
140:3.9 (1570.10) Õndsad on halastajad, sest nende peale halastatakse.
140:3.10 (1570.11) Õndsad on rahutegijad, sest neid hüütakse Jumala lasteks.
140:3.11 (1570.12) Õndsad on need, keda õigluse pärast taga kiusatakse, sest nende päralt on taevariik. Õndsad olete teie, kui teid minu pärast laimatakse ja taga kiusatakse ning teie kohta igasugust kurja valetatakse. Olge rõõmsad ja hõisake, sest teie palk taevas on suur.
140:3.12 (1570.13) Mu vennad, ma läkitan teid maailma — te olete maa sool, päästva maiguga sool. Aga kui see sool läheb läägeks, millega saab siis seda soolaseks teha? Ei kõlba see enam millekski muuks kui visata inimeste jalgade tallata.
140:3.13 (1570.14) Teie olete maailma valgus. Ei saa jääda märkamatuks linn, mis on mäe otsas. Süüdatud küünalt ei panda vaka alla, vaid küünlajalale ning see annab valgust kõigile majasolijatele. Nõnda paistku teiegi valgus inimestele, et nad teie häid tegusid nähes ülistaksid teie Isa, kes on taevas.
140:3.14 (1571.1) Saadan teid maailma enda esindajatena ja minu Isa taevariigi saadikutena; minnes häid uudiseid kuulutama, usaldage Isa, kelle saadikud te olete. ärge astuge jõuga ebaõigluse vastu, ärge usaldage lihaliku käe jõudu. Kui naaber lööb teid paremale põsele, keerake talle ette ka teine. Olge pigem valmis ebaõiglust taluma kui omavahel kohut käima. Hoolitsege headuse ja halastusega kõigi hädasolijate ja puudusttundjate eest.
140:3.15 (1571.2) Ma ütlen teile: armastage oma vaenlasi, tehke head neile, kes teid vihkavad, õnnistage neid, kes teid neavad, ja palvetage nende eest, kes teid pahatahtlikult ära kasutavad. Mida iganes te usute mind inimestele tegevat, seda tehke ka teie neile.
140:3.16 (1571.3) Teie taevane Isa laseb päikesel paista kurjale samamoodi kui heale, ta saadab vihma ühtmoodi nii õiglase kui ka ebaõiglase peale. Teie olete Jumala pojad; veel enam, te olete nüüd minu Isa taevariigi saadikud. Olge halastavad, nii nagu Jumal on halastav, ja taevariigi igaveses tulevikus saate te täiuslikeks, nii nagu teie taevane Isa on täiuslik.
140:3.17 (1571.4) Teid on lähetatud inimesi päästma, mitte nende üle kohut mõistma. Maise elu lõpus loodate te kõik halastusele, seepärast nõuan ma teilt, et te osutaksite oma maises elus halastust kõigile oma lihalikele vendadele. ärge tehke seda viga, et püüate võtta oma venna silmast pindu, kui teie enda silmas on palk. Kui võtate kõigepealt enese silmast palgi, näete paremini ka oma venna silmast pindu välja võtta.
140:3.18 (1571.5) Eristage selgesti tõde, elage kartmatult õiglast elu ja olge minu apostlid ning mu Isa saadikud. Te olete kuulnud ütlust „Kui pime juhib pimedat, kukuvad mõlemad auku”. Selleks et teisi taevariiki juhtida, peate ise kõndima elava tõe selges valguses. Kõiges kuningriiki puutuvas manitsen teid tegema õiglasi otsuseid ja ilmutama terast tarkust. ärge andke seda, mis on püha, koertele ega heitke pärleid sigade ette, et nad teie kalliskive oma jalge alla ei tallaks ega teid lõhki kiskuma asuks.
140:3.19 (1571.6) Hoiatan teid valeprohvetite eest, kes tulevad teie juurde lambanahas, olles sisimas kiskjad hundid. Te tunnete nad ära nende viljast. Ega viinamarju korjata kibuvitstelt ega viigimarju ohakailt? Nõnda siis kannab iga hea puu head vilja, aga rikutud puu kannab halba vilja. Hea puu ei või kanda halba vilja ega rikutud puu kanda head vilja. Iga puu, mis head vilja ei kanna, raiutakse maha ja visatakse tulle. Tegutsemismotiiv määrab, kas pääsetakse taevariiki või mitte. Minu Isa vaatab inimeste südameisse ja otsustab nende sisimate soovide ja siirate kavatsuste järgi.
140:3.20 (1571.7) Taevariigi suurel kohtumõistmispäeval tulevad mulle paljud ütlema: „Kas me ei teinud sinu nimel ettekuulutustööd ega saatnud nii palju imelist korda?” Ent ma olen sunnitud neile vastama: „Ma ei tunne teid, minge eemale, te väärõpetajad.” Ent kõik, kes seda manitsust kuulevad ja siiralt täidavad minult saadud korraldust mind inimeste ees esindada nii, nagu mina olen teie ees oma Isa esindanud, leiavad küllusliku pääsu minu teenistusse ja taevase Isa kuningriiki.”
140:3.21 (1571.8) Apostlid polnud kunagi kuulnud Jeesust selliselt kõnelemas, sest nüüd rääkis ta nagu ülima võimu esindaja. Loojangu ajal tulid nad mäelt alla, kuid ükski mees ei küsinud Jeesuselt midagi.
4. Teie olete maa sool
140:4.1 (1572.1) Niinimetatud mäejutlus ei ole Jeesuse evangeelium. See sisaldab palju kasulikke õpetusi, kuid oli mõeldud Jeesuse manitsusena kaheteistkümnele apostlile nende ametissemääramisel. See oli Meistri isiklik õpetus neile, kes pidid minema jutlustama evangeeliumi ja püüdma teda inimeste maailmas esindada, nagu tema nii kõnekalt ja täiuslikult esindas oma Isa.
140:4.2 (1572.2) „Teie olete maa sool, päästva maiguga sool. Ent kui see sool läheb läägeks, millega saab siis seda soolaseks teha? Ei see kõlba enam millekski muuks kui visata inimeste jalgade tallata.”
140:4.3 (1572.3) Sool oli Jeesuse ajal väga väärtuslik. Seda kasutati isegi raha asemel. Nüüdisaegne palka tähendav ingliskeelne sõna salary tuleneb soola tähendavast sõnast salt. Sool nii maitsestab toitu kui ka säilitab seda. Sool muudab toidu maitsvamaks ning teenib sellega neid, kes teda kasutavad.
140:4.4 (1572.4) „Teie olete maailma valgus. Ei saa jääda märkamatuks linn, mis on mäe otsas. Ega süüdata ka küünalt ja panda vaka alla, vaid küünlajalale; ning see annab valgust kõigile majasolijatele. Nõnda paistku teiegi valgus inimestele, et nad teie häid tegusid nähes ülistaksid teie Isa, kes on taevas.”
140:4.5 (1572.5) Ehkki valgus hajutab pimeduse, võib see olla ka nii „pimestav”, et ajab segadusse ja tekitab pettumustunnet. Meid manitsetakse oma valgust selliselt paista lasta, et see juhiks meie kaaslasi parema elu uutele ja vagadele radadele. Meie valgus peaks paistma nii, et see meile endile tähelepanu ei tõmbaks. Selle eluvalguse levitamiseks võib kasutada tõhusa „peegeldina” isegi oma kutseala.
140:4.6 (1572.6) Tugev iseloom ei teki selle tulemusena, et ei tehta midagi valesti, vaid pigem sellest, et tehakse tegelikult õigesti. Isetus on inimese suuruse märk. Kõrgeima eneseteostuseni jõutakse palveldamise ja teenimise teel. Õnnelikku ja tõhusalt tegutsevat inimest ajendab mitte hirm teha midagi valesti, vaid armastus õigete tegude vastu.
140:4.7 (1572.7) „Te tunnete nad ära nende viljadest.” Isiksus jääb sisuliselt muutumatuks, muutub — kasvab — tema moraalne olemus. Nüüdisaegsete religioonide põhiline viga on nende negativism. Puu, mis vilja ei kanna, „raiutakse maha ja heidetakse tulle”. Moraalset väärtust ei saavuta pelga surveavaldusega — kuuletumisega käsule „sa ei tohi”. Hirm ja häbi on usuelule vääritud motivatsioonid. Religioon on põhjendatud vaid siis, kui see ilmutab Jumala isadust ja parandab inimestevahelist vendlust.
140:4.8 (1572.8) Tõhus elufilosoofia kujuneb kosmosest arusaamisest kombinatsioonis inimese emotsionaalsete reageeringutega sotsiaalsele ja majanduslikule keskkonnale. Pidage meeles: ehkki päritud tunge ei saa põhiolemuselt muuta, võib muuta emotsionaalseid reageeringuid neile tungidele, seega saab moraalset olemust muuta ja iseloomu parandada. Tugevas iseloomus on emotsionaalsed reageeringud integreeritud ja kooskõlastatud ning seega kujunenud ühtne isiksus. Puudulik ühtlustumine nõrgestab moraalset olemust ja tekitab kurbust.
140:4.9 (1572.9) Väärilise eesmärgita elu muutub sihituks ja tulutuks ning toob kaasa palju kurbust. Jeesuse jutlus kaheteistkümne ametissepühitsemisel sisaldab meisterlikku elufilosoofiat. Jeesus manitses oma järgijaid uskuma kogemustele tuginedes. Ta manitses neid mitte sõltuma intellektuaalsest järeleandlikkusest, kergeusklikkusest ja kehtivast autoriteetsest arvamusest.
140:4.10 (1573.1) Haridus peaks olema viis õppida tundma (avastama) paremaid meetodeid meie loomupäraste ja päritud tungide rahuldamiseks ning õnn on nende parema emotsionaalse rahulduse leidmise viiside kogusumma. Õnn sõltub vähe keskkonnast, ehkki meeldiv ümbrus võib sellele üsna palju kaasa aidata.
140:4.11 (1573.2) Iga surelik soovib tegelikult olla täielik isik, täiuslik nagu taevane Isa, ning seda on võimalik saavutada, sest „universum on lõppkokkuvõttes tõesti isasarnane”.
5. Isa- ja vennaarmastus
140:5.1 (1573.3) Mäejutlusest kuni viimsel õhtusöömaajal peetud kõneni õpetas Jeesus oma järgijaid ilmutama pigem isalikku kui vennalikku armastust. vennaarmastusega armastaksite oma ligimest nagu iseennast ning sellega oleks „kuldreegel” piisavalt täidetud. Ent isaarmastus nõuab, et te armastaksite oma kaasinimesi nii, nagu Jeesus teid armastab.
140:5.2 (1573.4) Jeesus armastab inimkonda kahese armastusega. Ta elas maa peal kahese isiksusena — inimlikuna ja jumalikuna. Jumala Pojana armastab ta inimest isaliku armastusega — ta on inimese Looja, tema universumi-Isa. Inimese Pojana armastab Jeesus surelikke nagu vend — ta oli tõeline inimene inimeste seas.
140:5.3 (1573.5) Jeesus ei oodanud, et tema järgijad suudavad ilmutada võimatul määral vennaarmastust, kuid lootis, et nad püüavad olla Jumala sarnased — olla täiuslikud, nii nagu taevane Isa on täiuslik —, ja hakkavad vaatama inimestele nii, nagu Jumal vaatab oma loodud-olenditele —, ilmutades neile isaliku armastuse algeid. Neis oma kaheteistkümnele apostlile antud manitsustes püüdis Jeesus ilmutada seda uut arusaama isalikust armastusest, nagu see on seotud teatavate emotsionaalsete hoiakutega, mis puudutavad arvukaid sotsiaalseid ümberkorraldusi inimese keskkonnas.
140:5.4 (1573.6) Meister juhtis selle ülitähtsa jutluse sissejuhatuseks tähelepanu neljale usuhoiakule, enne kui kirjeldas isaliku armastuse nelja transtsendentset ja ülimat reageeringut, mis eristavad seda piiratud vennalikust armastusest.
140:5.5 (1573.7) Ta rääkis kõigepealt neist, kes on vaimult vaesed, janunevad õigluse järele, on nurisemata vagurad ja puhta südamega. Need vaimse tunnetusega surelikud võivad jõuda sellistele jumaliku omakasupüüdmatuse tasemetele, et suudavad hämmastaval määral ilmutada isalikku armastust; isegi kurvastuses on neil jõudu ilmutada halastust, edendada rahu ja taluda tagakiusamisi ning kõigis neis katsumustes armastada koguni ebameeldivat inimsugu isaliku armastusega. Isa armastus võib jõuda selliste andumustasemeteni, mis mõõtmatult ületavad vennaarmastuse.
140:5.6 (1573.8) Neis õndsusavaldustes ilmnevad usk ja armastus tugevdavad moraalset iseloomu ja loovad õnne. Hirm ja viha nõrgestavad iseloomu ja hävitavad õnne. See ülimalt tähtis jutlus algas rõõmsas toonis.
140:5.7 (1573.9) 1. „Õndsad on vaimus vaesed — alandlikud.” Lapsele tähendab õnn vahetute naudingusoovide rahuldamist. Täiskasvanu soovib külvata enesesalgamise seemneid, et hiljem lõigata suurema õnne saake. Jeesuse ajal ja pärast seda on õnne liigagi sageli seostatud rikkuse omamisega. Loos templis palvetavast variserist ja tölnerist tundis üks end vaimus rikkana — ennast ülesupitavana, teine aga „vaimus vaesena” — alandlikuna. Üks tuli ise endaga toime, teine oli õpetustele avatud ja tõdeotsiv. vaimus vaesed taotlevad vaimurikkuse sihte — otsivad Jumalat. Need tõeotsijad ei pea ootama kauges tulevikus saabuvat hüvitust, nad saavad oma hüvituse praegu. Nad leiavad taevariigi omaenda südameis ja kogevad seda õnne praegu.
140:5.8 (1574.1) 2. „Õndsad on need, kellel on nälg ja janu õigluse järele, sest nad saavad seda küllaga.” Õigluse järele janunevad ainult need, kes tunnevad end vaimus vaeseina. Ainult alandlikud otsivad jumalikku jõudu ja ihkavad vaimujõudu. Ent väga ohtlik on teadlikult vaimselt paastuda, et oma isu vaimuandide järele suurendada. Pärast nelja-viit päeva muutub füüsiline paast ohtlikuks: nii võib kaotada igasuguse söögiisu. Pikemaajaline füüsiline või vaimne paast kaotab näljatunde.
140:5.9 (1574.2) Kogemuslik õiglus on nauding, mitte kohustus. Jeesuse õiglus on dünaamiline armastus — isalik-vennalik kiindumus. See ei ole negatiivne ega „sa ei tohi” tüüpi õiglus. Kuidas võikski januneda millegi negatiivse järele — millegi järele, mida „ei tohi teha”?
140:5.10 (1574.3) Pole sugugi nii kerge õpetada last neid kaht esimest õndsust silmas pidama, kuid küps meel peaks nende tähendusest aru saama.
140:5.11 (1574.4) 3. „Õndsad on tasased, sest nemad pärivad maa.” Tõelisel tasasusel pole mingit seost hirmuga. See on pigem Jumalaga koostööd tegeva inimese suhtumine — „Sinu tahtmine sündigu”. See hõlmab kannatlikkust ja pikameelsust ning on ajendatud vankumatust usust seaduspärasesse ja sõbralikku universumisse. See ohjeldab kõiki kiusatusi mässata jumaliku juhtimise vastu. Jeesus oli ideaalne tasane Urantia mees ja ta sai pärandiks kogu tohutu universumi.
140:5.12 (1574.5) 4. „Õndsad on puhtad südamelt, sest nemad näevad Jumalat.” vaimne puhtus ei ole eitav omadus, kui mitte arvestada seda, et selles puudub kahtlustamine ja kättemaksuhimu. Puhtusest kõneldes ei piirdunud Jeesus ainult inimeste suguliste suhete käsitlemisega. Ta viitas pigem usule, mis inimesel peaks oma kaasinimese suhtes olema: lapsevanema usk oma lapsesse võimaldab tal armastada kaasinimesi nii, nagu isa neid armastaks. Isaarmastus ei tarvitse last ära hellitada ega pahet soosida, see pole kunagi küüniline. Isaarmastusel on vaid üks eesmärk ning see otsib inimeses alati kõige paremat — see on tõelise lapsevanema hoiak.
140:5.13 (1574.6) Näha Jumalat usu kaudu tähendab omandada tõeline vaimne taipamine. Ja vaimne taipamine hõlmab ka Kohandaja-poolset juhendamist ning lõppkokkuvõttes parandab see teadlikkust Jumalast. Kui te tunnete Isa, saab kinnitust teie jumalik pojaseisus ja te võite armastada iga oma lihalikku venda üha enam mitte ainult nagu venda — vennaliku armastusega —, vaid ka nagu isa — isaliku kiindumusega.
140:5.14 (1574.7) Seda manitsust on kerge õpetada isegi lapsele. Lapsed on loomult usaldavad ning vanemad peaksid hoolitsema, et nad seda lihtsat usku ei kaotaks. Hoiduge suhetes lastega igasugusest pettusest ja ärge andke neile alust kahtlustusteks. Aidake neil targasti oma kangelasi ja elutööd valida.
140:5.15 (1574.8) Siis õpetas Jeesus oma järgijatele, kuidas saavutada kõigi inimvõitluste põhieesmärki — täiuslikkust, isegi jumalikkust. Ta manitses neid alati: „Olge täiuslikud, nii nagu teie taevane Isa on täiuslik.” Ta ei manitsenud neid kahtteist armastama oma ligimesi, nii nagu nad iseennast armastasid. See oleks olnud vääriline saavutus, see oleks näidanud vennaliku armastuse saavutamist. Ta manitses pigem oma apostleid armastama inimesi nii, nagu tema neid oli armastanud — nii isaliku kui ka vennaliku kiindumusega. Ning ta nimetas selle näitlikustamiseks isaliku armastuse nelja ülimat reageeringut:
140:5.16 (1575.1) 1. „Õndsad on kurvad, sest neid lohutatakse.” Niinimetatud terve mõistus või parim loogika ei ütleks kunagi, et kurvastusest võiks õnne leida. Ent Jeesus ei mõelnud sellega välist ehk nähtavat kurvastamist. Ta vihjas õrnatundelisusele kui emotsionaalsele hoiakule. On suur viga õpetada poistele ja noormeestele, et õrnust ilmutada või muul viisil oma emotsioone ja füüsilisi kannatusi näidata on ebamehelik. Osavõtlikkus on nii mehe kui ka naise väärtuslik omadus. Mehelik mees ei pea olema tingimata kalestunud. Nii ei ole õige meestesse julgust sisendada. Maailma suurmehed ei ole kartnud kurvastada. Kurvastav Mooses oli suurem inimene kui Simson või Koljat. Mooses oli suurepärane juht, aga ka tasane mees. Tundlikkus ja reageerimine inimlikele hädadele loob tõelise ja kestva õnne, samal ajal kui heatahtlik suhtumine kaitseb hinge viha, vihkamise ja kahtlustamise hävitavate mõjude eest.
140:5.17 (1575.2) 2. „Õndsad on halastajad, sest nende peale halastatakse.” Halastus tähendab siin tõelise sõpruse — armastava headuse — kõrgust, sügavust ja laiust. Halastus võib vahel olla ka passiivne, kuid siin on see aktiivne ja dünaamiline — ülim isalikkus. Armastaval lapsevanemal ei ole raske oma lapsele ka korduvalt andestada. Ja rikkumata lapse korral on soov leevendada kannatusi täiesti loomulik. Kui lapsed on küllalt vanad, et tegelikku olukorda hinnata, on nad üldjuhul heatahtlikud ja osavõtlikud.
140:5.18 (1575.3) 3. „Õndsad on rahutegijad, sest neid hüütakse Jumala lasteks.” Jeesuse kuulajad igatsesid vabanemist sõjalisel teel, mitte rahutegemise kaudu. Ent Jeesuse rahu ei ole ei patsifistlik ega negatiivne. Katsumuste ja tagakiusamistega silmitsi seistes ütles ta: „Ma jätan teile oma rahu.” „Teie süda ärgu ehmugu ega mingu araks.” See on rahu, mis hoiab ära hukutavad konfliktid. Isiklik rahu annab isiksusele terviklikkuse. Sotsiaalne rahu hoiab ära hirmu, ahnuse ja viha. Poliitiline rahu hoiab ära rassivastuolud, riikidevahelised kahtlustamised ja sõjad. Rahutegemine kaotab usaldamatuse ja kahtlustamise.
140:5.19 (1575.4) Lapsi võib kergesti õpetada lepitust sobitama. Neile meeldivad rühmategevused, neile meeldib koos mängida. Meister ütles kord: „Kes iganes päästab oma elu, kaotab selle, kuid kes iganes kaotab oma elu, leiab selle.”
140:5.20 (1575.5) 4. „Õndsad on need, keda õigluse pärast taga kiusatakse, sest nende päralt on taevariik. Õndsad olete teie, kui teid minu pärast laimatakse ja taga kiusatakse ning teie kohta igasugust kurja valetatakse. Olge rõõmsad ja hõisake, sest teie palk taevas on suur.”
140:5.21 (1575.6) Seega järgneb rahule sageli tagakiusamine. Ent noored inimesed ja vaprad täiskasvanud ei kohku raskuste ega ohu ees kunagi tagasi. „Ei ole olemas suuremat armastust sellest, kui keegi annab elu oma sõprade eest.” Ning isalik armastus võib vabalt teha kõike seda, mida vennalik armastus vaevalt suudab hõlmata. Ja tagakiusamise lõpptulemus on alati olnud progress.
140:5.22 (1575.7) Lapsed reageerivad alati julgusproovile. Noorus on alati valmis „väljakutset vastu võtma”. Ning iga laps peaks varakult õppima ohvreid tooma.
140:5.23 (1575.8) Nii selgub, et mäejutluses sisalduvad õndsaks saamise õpetused põhinevad usul ja armastusel, mitte aga normidel — eetikal ja kohusetundel.
140:5.24 (1575.9) Isaarmastus vastab meeleldi kurjale heaga — tasub ebaõiglust headusega.
6. Ametissepühitsemise päeva õhtu
140:6.1 (1576.1) Pühapäeva õhtul, kui Jeesus ja kaksteist apostlit olid mägedest Kapernaumast põhja pool Sebedeuse majja tagasi pöördunud, sõid nad lihtsa eine. Seejärel läks Jeesus rannale jalutama, kaksteist aga jäid omavahel vestlema. Pärast lühikest nõupidamist, mille ajal kaksikud tegid veidi tuld, et kõigile sooja ja rohkem valgust anda, läks Andreas Jeesust otsima ja Jeesusele järele jõudnud, ütles ta: „Meister, mu vennad ei saanud sellest aru, mida sa taevariigi kohta rääkisid. Me ei usu, et oleme võimelised seda tööd alustama, enne kui sa pole meile veel õpetust andnud. Tulin, et kutsuda sind tagasi aeda meie juurde, et sa aitaksid meil oma sõnade tähendusest aru saada.” Ja Jeesus läks Andrease saatel apostlitega kohtuma.
140:6.2 (1576.2) Kui nad aeda jõudsid, kogus ta apostlid enese ümber ja õpetas neid edasi, öeldes: „Teil on raske minu sõnumit vastu võtta, sest te soovite ehitada uue õpetuse otse vana peale, kuid mina ütlen teile, et te peate ümber sündima. Peate alustama algusest nagu väikesed lapsed ja olema valmis usaldama mu õpetust ning uskuma Jumalasse. Uut taevariigi evangeeliumi ei saa millegi olemasolevaga vastavusse viia. Teil on Inimese Pojast ja tema missioonist maa peal väär ettekujutus. Ent ärge ekslikult arvake, et ma olen tulnud seadusi ja prohveteid kõrvale lükkama: ma pole tulnud mitte hävitama, vaid täitma, avardama ja valgustama. Ma ei tulnud seadustest üle astuma, vaid pigem kirjutama neid uusi käsuseadusi teie südame tahvlitele.
140:6.3 (1576.3) Nõuan teilt õiglust, mis ületaks nende õigluse, kes püüavad võita Isa soosingut almuste andmise, palvetamise ja paastumisega. Kui soovite taevariiki astuda, peab teie õiglus seisnema armastuses, halastuses ja tões — siiras soovis täita minu taevase Isa tahet.”
140:6.4 (1576.4) Siis ütles Siimon Peetrus: „Meister, kui sul on uus käsuseadus, siis tahaksime seda kuulda. Ilmuta meile seda uut teed.” Ja Jeesus vastas Peetrusele: „Olete kuulnud, mida ütlevad seaduseõpetajad: „Sa ei tohi tappa; ja igaüks, kes tapab, peab minema kohtu alla.” Kuid mina vaatan teo taga olevat motiivi ja teatan teile, et igaüks, kes oma venna peale vihastab, riskib hukkamõistmisega. See, kes kannab südames vimma ja kavandab mõtteis kättemaksu, riskib kohtu alla sattumisega. Teie peate otsustama oma kaaslaste üle nende tegude järgi, taevane Isa otsustab kavatsuste järgi.
140:6.5 (1576.5) Te olete kuulnud seaduseõpetajaid ütlemas, et abielu ei tohi rikkuda. Ent mina ütlen teile, et iga mees, kes vaatab naist ihaldava pilguga, on juba temaga oma südames abielu rikkunud. Teie võite inimeste üle otsustada ainult nende tegude järgi, kuid mu Isa vaatab oma laste südameisse ja mõistab halastavalt nende üle kohut nende kavatsusi ja tegelikke soove arvestades.”
140:6.6 (1576.6) Jeesus tahtis jätkata teiste käsuseaduste arutamist, kuid Jaakobus Sebedeus katkestas teda, küsides: „Meister, mida tuleks meil inimestele õpetada abielulahutuse kohta? Kas lubame mehel oma naisest lahutada, nagu Mooses on käskinud?” Kui Jeesus oli küsimuse ära kuulanud, ütles ta: „Ma pole tulnud seadusi kehtestama, vaid valgustama. Ma pole tulnud selle maailma kuningriike reformima, vaid taevariiki rajama. Isa tahe ei ole see, et ma alistuksin kiusatusele õpetada teile haldus-, kaubandus- või ühiskondliku käitumise reegleid, mis võiksid küll sobida täna, kuid poleks kaugeltki sobivad mõne teise ajastu ühiskonnale. Ma olen maa peal ainult selleks, et lohutada inimeste meelt, vabastada nende vaim ja päästa inimhingi. Ent lahutamisküsimuse kohta ütlen ma vaid, et kuigi Mooses niisuguseid asju soosis, polnud see nii Aadama ajal ja Aias.”
140:6.7 (1577.1) Kui apostlid olid küsimust veidi aega omavahel arutanud, lisas Jeesus: „Igasugust inimkäitumist võib alati vaadelda kahest vaatepunktist — inimlikust ja jumalikust, liha tee ja vaimu tee järgi, aja seisukohalt ja igaviku seisukohalt”. Ehkki need kaksteist ei saanud kõigest aru, mida ta neile õpetas, aitas see õpetus neid tõesti.
140:6.8 (1577.2) Jeesus ütles siis: „Aga te takerdute minu õpetusse sellepärast, et olete harjunud minu sõnumit sõna-sõnalt võtma; teil läheb minu õpetuse vaimust arusaamisega aega. Ma pean teile taas meelde tuletama, et te olete minu sõnumitoojad; te olete kohustatud elama oma elu nii, nagu mina olen vaimus oma elu elanud. Te olete minu isiklikud esindajad; kuid ärge hellitage asjatuid lootusi, et kõik inimesed hakkavad igas suhtes teie eeskujul elama. Te peate ka meeles pidama, et mul on peale selle karja ka muid lambaid, kellele ma pean näitama, kuidas täita Jumala tahet surelikku elu elades.”
140:6.9 (1577.3) Siis küsis Naatanael: „Meister, kas õiglusel polegi siis mingit kohta?” Moosese käsuseaduski ütleb: „Silm silma ja hammas hamba vastu.” Mis meil tuleks öelda?” Ja Jeesus vastas: „Kurjale vastake heaga. Minu sõnumitoojad ei tohi inimestega vastuollu sattuda, vaid peavad olema kõigi suhtes leebed. Teie reegliks ei tohi olla mõõt mõõdu vastu. Maistel valitsejatel võivad sellised seadused olla, kuid taevariigis ei ole see nii; teie otsused lähtugu alati halastusest ja käitumine armastusest. Ja kui need sõnad tunduvad teile karmid, võite veel nüüdki tagasi astuda. Kui apostlitele esitatavad nõuded tunduvad teile liiga ranged, võite pöörduda tagasi jüngrite vähemnõudlikule teele.”
140:6.10 (1577.4) Neid ehmatamapanevaid sõnu kuuldes läksid apostlid veidikeseks ajaks omaette nõu pidama, kuid tulid peagi tagasi ja Peetrus ütles: „Meister, me läheme koos sinuga edasi, mitte ükski meist ei astu tagasi. Oleme täiesti valmis seda lisahinda maksma, me joome selle karika põhjani. Oleme apostlid ja mitte lihtsalt jüngrid.”
140:6.11 (1577.5) Kui Jeesus seda kuulis, ütles ta: „Olge siis valmis asuma oma kohustusi täitma ja mind järgima. Tehke heategusid salaja, almuseid andes ärgu teie vasak käsi teadku, mida parem teeb. Palvetades olge omaette ning ärge kasutage asjatuid kordusi ja tähtsusetuid fraase. Pidage alati meeles, et Isa teab teie vajadusi veel enne, kui te temalt midagi palute. ärge paastuge kõigi nähes kurva näoga. Minu valitud apostlitena, kes on nüüd lähetatud taevariiki teenima, ärge koguge endile maist vara, vaid koguge oma omakasupüüdmatu teenistusega endale taevast vara, sest kus saab olema teie vara, seal saab olema ka teie süda.
140:6.12 (1577.6) Silm on keha valgus; seega, kui teie silm on helde, on kogu teie keha valgust täis. Kui aga teie silm on isekas, on kogu keha pimedust täis. Kui see teis olev tuli pimeneb, kui suur on siis see pimedus!”
140:6.13 (1577.7) Siis küsis Toomas Jeesuselt, kas neil peaks „ka edaspidi olema kõik ühine”. Meister ütles: „Jah, mu vennad, tahan, et me elaksime koos ühe mõistva perena. Teile on usaldatud suur töö ja ma sooviksin, et te pühenduksite sellele jäägitult. Nagu teate, on hästi öeldud, et ükski inimene ei saa teenida kaht isandat. Te ei saa siiralt palveldada Jumalat ja samal ajal kõigest hingest teenida mammonat. Olles nüüd kogu südamest taevariigi tööle pühendunud, ärge muretsege oma elu pärast ja veelgi vähem selle pärast, mida te sööma ja jooma hakkate; samuti mitte oma keha ja rõivastuse pärast. Te olete juba teada saanud, et abivalmis käed ja tõsimeelsed südamed ei jää kunagi nälga. Kui te nüüd valmistute pühendama kogu oma energia taevariigi heaks töötamisele, olge kindel, et Isa ei jäta teie vajadusi tähele panemata. Otsige kõigepealt jumalariiki ja kui te olete leidnud sinna sissepääsu, antakse teile kõik, mis vaja. Seepärast ärge homse päeva pärast ülearu muretsege. On küllalt, kui muretsete samagi päeva pärast.”
140:6.14 (1578.1) Kui Jeesus nägi, et nad on valmis kogu öö üleval istuma ja küsimusi esitama, ütles ta neile: „Mu vennad, teil on ainelised kehad; parem minge puhkama, et homseks tööks valmistuda.” Ent uni oli nende silmist kadunud. Peetrus söandas Meistrilt paluda: „Mul oleks sinuga väike erajutt. Mitte et mul oleks vendade ees saladusi, kuid mu hing on häiritud ja kui ma olen juhuslikult ära teeninud Meistri etteheite, oleks parem, kui see meie vahele jääks.” Ja Jeesus ütles: „Tule minuga, Peetrus,” ning läks ees majja. Kui Peetrus naasis Meistri juurest endisest rõõmsamana ja tunduvalt julgemana, otsustas ka Jaakobus Jeesusega juttu ajada. Nii käisid kõik apostlid ükshaaval kuni varaste hommikutundideni Meistriga vestlemas. Kui kõik olid temaga isiklikult nõu pidanud — välja arvatud kaksikud, kes olid magama jäänud —, läks Andreas majja Jeesuse juurde ja ütles: „Meister, kaksikud on aeda tule äärde magama jäänud. Kas äratan nad üles ja küsin, tahavad nad ka sinuga rääkida?” Kuid Jeesus ütles Andreasele naeratades: „Neil on hea magada — ära sega neid.” Ja öö oli nüüd lõppemas, koitis uus päev.
7. Pühitsemisele järgnenud nädal
140:7.1 (1578.2) Kui kaksteist olid mõne tunni maganud ja kogunesid Jeesusega koos hilist hommikueinet sööma, ütles Jeesus: „Nüüd peate alustama oma tööd — jutlustama häid uudiseid ja õpetama uskujaid. valmistuge minema Jeruusalemma.” Kui Jeesus oli lõpetanud, kogus Toomas julguse kokku ja ütles: „Ma tean, Meister, et me peaksime nüüd olema valmis tööd alustama, kuid ma kardan, et me ei ole veel võimelised seda suurt ettevõtmist läbi viima. Kas sa lubaksid meil veel mõneks päevaks siia jääda, enne kui me taevariigitööd alustame?” Kui Jeesus nägi, et kõik apostlid olid ühtmoodi hirmu täis, ütles ta: „Olgu nii, nagu soovite; jääme veel üheks sabatiks siia.”
140:7.2 (1578.3) Juba mitu nädalat olid väikesed tõsimeelsete tõeotsijate rühmad tulnud Betsaidast koos uudishimulikega Jeesust vaatama. Jutud temast olid levinud üle kogu maa, rühmi saabus ka kaugematest linnadest — Tüürosest, Siidonist, Damaskusest, Kaisareast ja Jeruusalemmast. Jeesus oli seni kõiki neid inimesi tervitanud ja neile taevariigi kohta õpetusi jaganud, kuid nüüd andis Meister selle töö üle kaheteistkümnele. Andreas valis iga külastajarühma juurde ühe apostli ja mõnikord olid sellega tegevuses isegi kõik kaksteist apostlit.
140:7.3 (1578.4) Nad töötasid kaks päeva, päeval õpetades ja hilisööni omavahel nõu pidades. Kolmandal päeval külastas Jeesus Sebedeust ja Saloomet, saates apostlid samal ajal „kalastama, meelt lahutama või oma peresid külastama”. Neljapäeval pöördusid nad tagasi, et veel kolm päeva õpetada.
140:7.4 (1578.5) Sel harjutamisnädalal kordas Jeesus apostlitele ikka ja jälle oma ristimisjärgse maise missiooni kaht suurt ülesannet:
140:7.5 (1578.6) 1. ilmutada inimestele Isa;
140:7.6 (1578.7) 2. panna inimesed tunnetama oma pojaseisust — mõistma usu kaudu, et nad on Kõigekõrgema lapsed.
140:7.7 (1579.1) Niisuguseid mitmekesiseid kogemusi täis nädal oli kaheteistkümnele väga kasulik, mõni neist muutus isegi liiga enesekindlaks. viimasel koosolekul sabatile järgnenud õhtul tulid Peetrus ja Jaakobus Jeesuse juurde ja ütlesid: „Me oleme valmis — mingem nüüd taevariiki võitma,” mille peale Jeesus vastas neile: „Olgu teil niisama palju tarkust kui innukust ning tehku julgus tasa lüngad teie teadmistes.”
140:7.8 (1579.2) Ehkki apostlid ei saanud suures osas tema õpetusest aru, mõistsid nad ometi tema lummavalt kauni nende seltsis elatud elu tähtsust.
8. Neljapäeva õhtupoolik järvel
140:8.1 (1579.3) Jeesus teadis hästi, et apostlid ei olnud tema õpetusi täielikult omandanud. Ta otsustas Peetrust, Jaakobust ja Johannest veidi eraldi õpetada, lootes, et nad suudavad tema ideid oma kaaslastele selgitada. Ta nägi, et kuigi mõnest vaimuriigi idee aspektist saavad aru kõik kaksteist, seostavad nad neid uusi vaimseid õpetusi ikkagi kangekaelselt oma vanade sissejuurdunud ettekujutustega taevariigist kui Taaveti trooni taastamisest ja Iisraelile maa peal ilmaliku võimu tagasivõitmisest. Seepärast läks Jeesus Peetruse, Jaakobuse ja Johannesega neljapäeva õhtupoolikul paadiga sõitma, et taevariigi asju arutada. See õpetustöö kestis neli tundi ja selle käigus esitati kümneid küsimusi ja saadi vastuseid, ning kõige õigem on siia kirja panna selle ülitähtsa pärastlõunavestluse kokkuvõte, mille Siimon Peetrus oma vennale Andreasele järgmisel hommikul tegi:
140:8.2 (1579.4) 1. Isa tahte täitmine. Jeesuse õpetus, et nad peavad usaldama end taevase Isa hoolde, ei olnud pime ega passiivne fatalism. Ta tõi sel õhtupoolikul näiteks vana heebrea õpetussõna „kes ei tee tööd, see ei pea ka sööma.” Oma õpetuse piisava põhjendusena viitas ta iseenda elule. Tema ettekirjutuse üle usaldada Isa ei tohiks otsustada nüüdisaja või mõne muu ajajärgu sotsiaalsetest või majanduslikest tingimustest lähtudes. Tema õpetused hõlmavad Jumala-lähedase elu ideaalseid põhimõtteid kõigi ajastute ja maailmade jaoks.
140:8.3 (1579.5) Neile kolmele selgitas Jeesus apostlitele ja jüngritele esitatavate nõuete vahet. Kuid ta ei keelanud kaheteistkümnel ettevaatlik ja ettenägelik olla. Ta soovitas oma jutlustes loobuda ärevusest ja muretsemisest, mitte aga ettemõtlemisest. Ta õpetas aktiivset ja ergast allumist Jumala tahtele. vastuseks nende paljudele küsimustele kokkuhoidlikkuse ja kitsiduse kohta juhtis ta lihtsalt tähelepanu oma elule puusepa, paadimeistri ja kalurina ning kaheteistkümne töö hoolikale korraldamisele. Ta püüdis neile selgeks teha, et maailma ei tuleks suhtuda kui vaenlasesse; et igapäevane elu-olu määrab Jumala lastega töötamise jumaliku elukorralduse.
140:8.4 (1579.6) Jeesusel oli neile väga raske selgitada, miks tema isiklikult on valinud mittevastupanu tee. Ta keeldus täielikult end kaitsmast ja apostlitele näis, et talle meeldiks, kui ka nemad sama põhimõtet järgiksid. Ta õpetas neile, et kurjale ei tohi vastu hakata, et ebaõigluse ega ülekohtuga ei tohi võidelda, kuid ta ei õpetanud väärtegusid passiivselt taluma. Ning ta tegi neile tol õhtupoolikul selgeks, et kiidab heaks kurjategijate karistamise ühiskonnas ning et tsiviilvalitsus peab vahel avaliku korra säilitamiseks ja õigluse jaluleseadmiseks jõudu rakendama.
140:8.5 (1579.7) Ta hoiatas alati oma jüngreid kättemaksu kui kurja teguviisi eest, ta ei lubanud kellelegi midagi tagasi teha. Ta põlastas vihakandmist. Ta pidas lubamatuks põhimõtet „silm silma ja hammas hamba vastu”. Talle oli vastumeelne igasugune mõte isiklikust kättemaksust ning ta andis need küsimused ühest küljest tsiviilvalitsuse ja teisest küljest Jumala otsustada. Jeesus selgitas neile kolmele, et tema õpetused kehtivad üksikisiku, mitte riigi kohta. Ta tegi oma senistest õpetustest neis küsimustes järgmise kokkuvõtte:
140:8.6 (1580.1) Armastage oma vaenlasi — pidage meeles inimestevahelise vendluse moraalinõudeid.
140:8.7 (1580.2) Kurjus on kasutu: väära ei saa kättemaksuga õigeks muuta. Ärge tehke seda viga, et võitlete kurjaga tema enda relvadega.
140:8.8 (1580.3) Uskuge, et lõpuks võidutsevad jumalik õiglus ja igavene headus.
140:8.9 (1580.4) 2. Suhtumine poliitikasse. Ta hoiatas apostleid, et nad peavad olema juudi rahva ja Rooma valitsuse vahelistes suhetes valitsevate pingete kommenteerimisel diskreetsed; ta keelas neil neisse probleemidesse sekkuda. Ta vältis hoolikalt oma vaenlaste seatud poliitilisi lõkse, vastates alati: „Andke keisrile, mis keisri oma, ja Jumalale, mis Jumala oma”. Ta keeldus laskmast tähelepanu kõrvale juhtida oma missioonilt, mis seisnes uue pääsetee rajamises, ega lubanud endal tegelda millegi muuga. Isiklikus elus täitis ta alati hoolikalt kõiki tsiviilseadusi ja -eeskirju, kõigis oma avalikes õpetustes jättis ta tsiviil-, sotsiaal- ja majandusküsimused puutumata. Ta rääkis kolmele apostlile, et teda huvitavad ainult inimese sisemised põhimõtted ja isiklik vaimne elu.
140:8.10 (1580.5) Seega polnud Jeesus poliitiline reformaator. Ta ei tulnud maailma ümber korraldama; isegi kui ta oleks seda teinud, oleks sel olnud kaalu vaid tolle aja ja põlvkonna jaoks. Hoolimata sellest näitas ta inimestele parimat viisi oma elu elamiseks; igal põlvkonnal tuleb uuesti avastada, kuidas Jeesuse eluviisi kõige paremini oma probleemidega kohandada. Ent ärge kunagi tehke seda viga, et seostate Jeesuse õpetusi mõne poliitilise või majandusliku teooriaga, sotsiaalse või majandussüsteemiga.
140:8.11 (1580.6) 3. Ühiskondlik hoiak. Juudi rabid olid juba ammu vaielnud küsimuse üle, kes on minu ligimene. Jeesus tuli esitama ideed aktiivsest ja spontaansest heatahtlikkusest, nii ehtsast armastusest oma kaasinimeste vastu, et ligimeskond hakkab hõlmama kogu maailma, muutes kõik inimesed ligimesteks. Ent kõige selle juures oli Jeesus huvitatud ainult üksikisikust, mitte massist. Jeesus ei olnud sotsioloog, kuid nägi siiski vaeva kõigi isekate teistest eraldumise vormide murdmiseks. Ta õpetas puhast osavõtlikkust, kaastunnet. Nebadoni Miikaelis on valdav armulisus, osavõtlikkus on tema loomuses.
140:8.12 (1580.7) Meister ei öelnud, et inimesed ei võiks oma sõpru kunagi einele kutsuda, kuid soovitas poolehoidjatel pakkuda süüa vaestele ja õnnetutele. Jeesusel oli tugev õiglustunne, millega käis aga alati kaasas halastus. Ta ei õpetanud oma apostlitele, et neid hakkavad kimbutama ühiskonna parasiidid või elukutselised almusepalujad. Sotsioloogilisele seisukohavõtule oli kõige lähemal tema ütlus „ärge mõistke kohut, et teie üle kohut ei mõistetaks.”
140:8.13 (1580.8) Ta selgitas, et paljudes ühiskonna pahedes võib süüdistada valimatult osutatavat headust. Järgmisel päeval andis Jeesus Juudale kindla korralduse, et apostlite raha võib anda almusteks vaid tema või kahe apostli ühisel palvel. Jeesus tavatses kõigi nende küsimuste kohta öelda: „Olge arukad nagu maod, kuid tasased nagu tuvid.” Tema eesmärk näis olevat õpetada igas sotsiaalses olukorras kannatlikkust, sallivust ja andeksandmist.
140:8.14 (1581.1) Perekond oli Jeesuse elufilosoofias kesksel kohal — nii siinses elus kui ka järgnevas. Tema õpetused Jumalast põhinesid perekonnal, kuid samal ajal püüdis ta võõrutada juute kalduvusest esivanemaid ülemäära austada. Ta ülistas perekonnaelu kui inimese kõrgeimat kohustust, kuid selgitas, et perekonnasuhted ei tohi segada religioossete kohustuste täitmist. Ta juhtis tähelepanu asjaolule, et perekond on ilmalik institutsioon, et see ei jää pärast surma püsima. Jeesus loobus kõhklematult oma perest, kui perekond astus Isa tahte vastu. Ta õpetas uut ja laiemat inimestevahelist vendlust — vendlust Jumala poegade vahel. Abielulahutamiskord oli Jeesuse ajal Palestiinas ja kogu Rooma impeeriumis vaba. Ta keeldus korduvalt abielu ja lahutuse kohta seadusi kehtestamast, kuid paljud Jeesuse varased poolehoidjad väljendasid abielulahutuse suhtes oma kindlaid seisukohti ega kõhelnud neid talle omistamast. Need rangemad ja arenenumad ideed lahutuse kohta esinesid kõigil Uue Testamendi kirjutajatel peale Johannes Markuse.
140:8.15 (1581.2) 4. Suhtumine majandusse. Jeesus elas, töötas ja kauples selles maailmas, mille ta eest leidis. Ta ei olnud majanduse reformija, kuigi juhtis sageli tähelepanu rikkuse ebavõrdse jaotumise õiglusetusele. Ent ta ei pakkunud välja ühtki teed selle kaotamiseks. Ta selgitas neile kolmele, et ehkki tema apostlitel ei peaks olema vara, ei jutlusta ta rikkuse ja omandi, vaid ainult selle ebavõrdse ja ebaõiglase jaotumise vastu. Ta tunnetas ühiskonna vajadust õigluse ja ausate majandussuhete järele, kuid ei pakkunud reegleid nende saavutamiseks.
140:8.16 (1581.3) Ta ei õpetanud oma poolehoidjatele kunagi, et nad peavad hoiduma maisest varast. Nii õpetas ta ainult oma kahtteistkümmet apostlit. Arst Luukas uskus kindlalt sotsiaalsesse võrdsusesse ja tõlgendas Jeesuse ütlusi, lähtudes üsna palju oma isiklikest tõekspidamistest. Jeesus ei käskinud kunagi oma poolehoidjatel kogukondlikku eluviisi omaks võtta, ta ei öelnud nende asjade kohta midagi.
140:8.17 (1581.4) Jeesus hoiatas kuulajaid sageli saamahimu eest, lausudes: „Inimese õnn ei seisne ainelise vara külluses”. Ta kordas alati: „Mis on inimesel kasu sellest, kui ta võidab terve maailma, aga kaotab omaenda hinge?” Ta ei rünnanud otseselt vara omamist, kuid väitis kindlalt, et igaviku seisukohalt on oluline, et vaimsed väärtused oleksid esikohal. Hilisemates õpetustes püüdis ta korrigeerida paljusid Urantial valitsevaid ekslikke vaateid elule, jutustades oma avaliku teenistuse käigus arvukaid mõistujutte. Jeesus ei püüdnud kunagi sõnastada majandusteooriaid, teades väga hästi, et iga ajastu peab leidma oma probleemidele ise lahenduse. Kui Jeesus elaks maa peal lihalikku elu tänapäeval, pettuks enamik häid mehi ja naisi temas sel lihtsal põhjusel, et ta ei asuks praegusaja poliitilistes, sotsiaalsetes ega majandusalastes vaidlustes kellegi poolele. Ta jääks suursuguselt neist kõrvale ja õpetaks teile, kuidas täiustada oma sisemist vaimuelu, et suuta selle tulemusena palju paremini puhtinimlikke probleeme lahendada.
140:8.18 (1581.5) Jeesus muudaks kõik inimesed Jumala-sarnasteks ja vaataks siis osavõtlikult pealt, kuidas need Jumala pojad oma poliitilisi, sotsiaalseid ja majanduslikke probleeme lahendavad. Ta ei mõistnud hukka mitte rikkust, vaid rikkuse mõju enamikule inimestele, kes end sellele pühendavad. Jeesus ütles tol neljapäeva õhtupoolikul oma kaaslastele esmakordselt, et „õndsam on anda kui võtta”.
140:8.19 (1581.6) 5. Isiklik religioon. Jeesuse õpetustest peaks aitama teil nagu ta apostlitelgi pare-mini aru saada tema enda elu. Ta elas Urantial täiuslikku elu ja tema ainulaadsetest õpetustest võib aru saada vaid siis, kui seda elu vaadelda selle vahetul taustal. Enamikku aitab Isa jumaliku olemuse ja armastava isiksuse ilmutamisel just tema enda elu, mitte tema kaheteistkümnele antud õppetunnid või hulkadele peetud jutlused.
140:8.20 (1582.1) Jeesus ei rünnanud heebrea prohvetite ega kreeka moralistide õpetusi. Meister leidis nende suurte õpetajate põhimõtetes palju head, kuid tema oli tulnud maa peale õpetama täiendavalt „inimese tahte vabatahtlikku allumist Jumala tahtele”. Jeesus ei soovinud luua lihtsalt religioosset inimest, surelikku, kes on täis religioosseid tundmusi ja tegutseb vaid vaimsetest ajenditest lähtudes. Kui oleksite saanud talle ühegi pilgu heita, oleksite näinud, et Jeesus oli tõeline inimene, kellel oli selle maailma asjadega palju kogemusi. Selles suhtes on Jeesuse õpetusi kogu ristiusu ajajärgu sajandite jooksul väga palju moonutatud ja vääriti esitatud, teil on olnud vildakas ettekujutus ka Meistri tasasusest ja tagasihoidlikkusest. Meie arvates püüdles ta oma elus kõrge eneseväärikuse poole. Ta soovitas inimestel olla alandlik selleks, et neid tõeliselt ülendataks; tema tegelik eesmärk oli tõeline alandlikkus Jumala ees. Jeesus hindas kõrgelt siirust — ausat südant. Ta hindas inimestes kõrgelt ustavust ja julgus oli tema õpetuste tuum. „ära karda” oli tema juhtlause ning kannatlik talumisvõime näitas tema jaoks ideaalset iseloomukindlust. Jeesuse õpetustest moodustub mehisuse, julguse ja kangelaslikkuse religioon. Ning just seepärast valis ta oma isiklikeks esindajateks kaksteist tavalist meest, kellest enamik olid tahumatud, mehelikud ja vaprad kalurid.
140:8.21 (1582.2) Jeesusel oli oma aja sotsiaalsete pahede kohta vähe öelda, ta mainis harva kombelõtvust. Ta oli positiivne, tõeliste vooruste õpetaja. Ta vältis hoolikalt negatiivsel teel õpetamist, ta keeldus kuulutamast kurja. Ta polnud isegi moraalireformide läbiviija. Ta teadis hästi ja õpetas ka apostlitele, et ei religioossete etteheidete ega isegi keelavate seadustega õnnestu inimkonna meelelisi tunge alla suruda. Tema harvad hukkamõistud olid suures osas suunatud uhkuse, julmuse, rõhumise ja silmakirjalikkuse vastu.
140:8.22 (1582.3) Jeesus ei mõistnud ägedalt hukka isegi varisere, nagu Johannes seda tegi. Ta teadis, et paljud kirjatundjad ja variserid on südamelt ausad; ta mõistis, et nad on orjalikult oma religioossete traditsioonide külge aheldatud. Jeesus pani suurt rõhku sellele, et „kõigepealt tuleb parandada puud”. Ta rõhutas neile kolmele pidevalt, et hindab elu kui tervikut, mitte ainult mõningaid erilisi voorusi.
140:8.23 (1582.4) Johannes mõistis selle päeva õpetustest, et Jeesuse religiooni tuum seisneb osavõtliku loomuse ja taevase Isa tahet täita sooviva isiksuse omandamises.
140:8.24 (1582.5) Peetrus sai aru, et evangeeliumist, mida nad kuulutama hakkavad, saab tegelikult kogu inimsugu uue alguse. Ta rääkis sellest muljest hiljem ka Paulusele, kes sõnastas selle alusel oma doktriini Kristusest kui „teisest Aadamast”.
140:8.25 (1582.6) Jaakobus mõistis erutavat tõde, et Jeesus tahtis näha oma maapealseid lapsi elavat nii, nagu oleksid nad juba taevariigi kodanikud.
140:8.26 (1582.7) Jeesus teadis, et inimesed on erinevad, ning ta õpetas seda ka apostlitele. Ta manitses neid pidevalt hoiduma püüetest vormida jüngreid ja usklikke mingi kindla mudeli järgi. Ta soovis, et iga hing võiks areneda omal viisil kui täiustuv ja eraldiseisev indiviid Jumala ees. vastuseks ühele Peetruse paljudest küsimustest ütles Meister: „Ma tahan inimesed vabastada, et nad saaksid alustada värskelt nagu väikesed lapsed uut ja paremat elu.” Jeesus väitis alati, et tõeline headus peab olema alateadlik ning et heategevusega tegeldes ei tohi vasak käsi teada, mida parem teeb.
140:8.27 (1583.1) Kolm apostlit avastasid tol õhtupoolikul ehmunult, et nende Meistri religioonis pole vaimset eneseuurimist ette nähtud. Kõik religioonid enne ja pärast Jeesuse aega, isegi ristiusk, nõuavad südametunnistusega eneseuurimist. Jeesus Naatsaretlase religioonis polnud aga seda ette nähtud. Jeesuse elufilosoofia on vaba religioossest enesevaatlusest. Puusepa poeg ei õpetanud kunagi oma iseloomu kujundamist; ta õpetas iseloomu kasvu, kuulutades, et taevariik on nagu sinepiiva. Kuid Jeesus ei öelnud ka midagi niisugust, mis oleks keelanud eneseanalüüsi, vältimaks upsakat eneseupitamist.
140:8.28 (1583.2) Õiguse pääseda taevariiki annab usk, isiklik uskumus. Järkjärgulisel taevariiki tõusu teel püsimise hinnaks on väärtuslik pärl, mille omandamiseks müüb inimene kõik, mis tal on.
140:8.29 (1583.3) Jeesuse õpetus on kõigi, mitte ainult nõrkade ja orjade religioon. Tema religioon ei kristalliseerunud (tema ajal) kunagi usutunnistusteks ja teoloogilisteks seadusteks, ta ei jätnud endast maha ridagi kirjutatud teksti. Tema elu ja õpetused jäid universumile innustava ja idealistliku pärandina, mis sobib vaimseks juhiseks ja moraaliõpetuseks kõigile ajastutele kõigis maailmades. Ning ka tänapäeval seisab Jeesuse õpetus kõigist religioonidest eraldi, ehkki see on kõigi nende elav lootus.
140:8.30 (1583.4) Jeesus ei õpetanud oma apostlitele, et religioon on inimese ainus maine püüdlus; see oli juutlik arusaam Jumala teenimisest. Ent ta nõudis, et kaksteist tegeleksid ainult religiooniga. Jeesus ei õpetanud midagi, mis võis kallutada temasse uskujaid kõrvale tõelise kultuuriga tegelemisest, ta laitis ainult traditsioonide kütkes olevaid Jeruusalemma religioonikoole. Ta oli helde, suuremeelne, õpetatud ja salliv. Ujedal vagadusel ei olnud tema õiglase elu filosoofias kohta.
140:8.31 (1583.5) Meister ei pakkunud lahendusi oma ajajärgu ega ka ühegi hilisema ajajärgu mittereligioossetele probleemidele. Jeesus soovis arendada vaimse taipamise igavesi reaalsusi ja äratada huvi omapärase elu vastu, tegeldes ainult inimsoo põhiliste ja alaliste vaimsete vajadustega. Ta ilmutas Jumalaga võrdväärset headust. Ta ülistas armastust — tõde, ilu ja headust — kui jumalikku ideaali ja igavest reaalsust.
140:8.32 (1583.6) Meister tuli looma inimeses uut vaimu, uut tahet — andma talle uut võimet tunda tõde, kogeda kaastunnet ja valida headust —, tahet olla kooskõlas Jumala tahtega ja igavest tungi saada täiuslikuks, nii nagu Isa taevas on täiuslik.
9. Õnnistamispäev
140:9.1 (1583.7) Järgmise sabatipäeva pühendas Jeesus oma apostlitele, rännates tagasi mägedesse, kus ta nad ametisse oli pühitsenud. Pärast pikka ja kaunist liigutavat isiklikku julgustavat sõnumit õnnistas ta need kaksteist pühalikult nende ametisse. Tol sabati pärastlõunal kogus Jeesus apostlid mäeküljele enda ümber ja andis nad oma taevase Isa kätesse, et valmistuda päevaks, mil ta peab nad maailma üksi maha jätma. Sel puhul uusi õpetusi ei antud, lihtsalt vesteldi ja tunti osadust.
140:9.2 (1584.1) Jeesus mõtles uuesti läbi paljud oma samas kohas peetud ametissemääramisjutluse õpetused, kutsus siis kõik ükshaaval enda juurde ja tegi neile ülesandeks minna enese esindajatena maailma. Meister õpetas õnnistamisel: „Minge kõik maailma ja jutlustage häid uudiseid taevariigi kohta. vabastage vaimsed vangid, lohutage rõhutuid ja hoolitsege vaevatute eest. Muidu olete saanud, muidu ka andke.”
140:9.3 (1584.2) Jeesus andis neile nõu mitte võtta vastu raha ega lisarõivaid, öeldes: „Töömees on oma elatist väärt.” Ning lõpuks lausus ta: „vaadake, ma läkitan teid nagu lambaid huntide sekka; olge siis arukad nagu maod ja tasased nagu tuvid. Ent olge ettevaatlikud, sest teie vaenlased viivad teid ülemkohtute ette ja teid piitsutatakse nende sünagoogides. Teid viiakse sellesse evangeeliumisse uskumise pärast maavalitsejate ja kuningate ette ja teie tunnistusi kasutatakse minu vastu. Ja kui nad teid kohtu ette viivad, ärge muretsege, kuidas või mida te peate rääkima, sest mu Isa vaim elab teie sisimas ja kõneleb teie kaudu. Mõned teist surmatakse ja enne kui te jõuate maa peal taevariigi rajada, saate selle evangeeliumi pärast paljude rahvaste vihaalusteks; ent ärge kartke, mina olen teiega ja minu vaim käib kogu maailmas teie ees. Ja mu Isa on teie sisimas, kui lähete algul juutide ja siis paganate juurde.”
140:9.4 (1584.3) Ning kui nad mäest alla tulid, rändasid nad tagasi oma koju, Sebedeuse majja.
10. Õhtupoolik pärast õnnistamist
140:10.1 (1584.4) Tol õhtupoolikul toimus õpetustöö majas, sest oli hakanud sadama, ja Jeesus rääkis pikalt sellest, kes need kaksteist peavad olema, mitte mida nad peavad tegema. Nemad tundsid ainult sellist religiooni, mis käskis õiglaseks saamiseks — pääsemiseks — teatavaid asju teha. Ent Jeesus kordas ikka ja jälle: „Selleks et taevariigis oma tööd teha, peate te olema õiglased.” Ta ütles palju kordi: „Seepärast olge täiuslikud, nii nagu teie Isa taevas on täiuslik.” Meister selgitas pidevalt oma hämmingusse sattunud apostlitele, et seda pääsemist, mida tema oli tulnud maailmale tooma, võib saavutada ainult uskumise teel, lihtsa ja siira usuga. Jeesus ütles: „Johannes jutlustas ristimist meeleparanduse kaudu, kurvastuse kaudu vana eluviisi pärast. Teie peate kuulutama ristimist osaduse kaudu Jumalaga. Jutlustage meeleparandust neile, kes seda õpetust vajavad, kuid neile, kes juba otsivad siiralt pääsu taevariiki, tehke uksed valla ja kutsuge nad Jumala poegade rõõmsasse vennaskonda.” Ent neid Galilea kalureid oli raske veenda selles, et õiglane olemine usus peab taevariigis eelnema õiglaste tegude tegemisele maapealsete surelike igapäevaelus.
140:10.2 (1584.5) Veel üks suur takistus kaheteistkümne õpetamisel seisnes nende kalduvuses võtta kõrged idealistlikud ja vaimsed religioosse tõe põhimõtted ja muundada need konkreetseteks isiklikeks käitumiseeskirjadeks. Jeesus tutvustas neile hingelise hoiaku kaunist vaimu, kuid nad tahtsid need õpetused tingimata isiklikeks käitumisreegliteks muuta. Nad jätsid küll korduvalt hästi meelde, mida Meister ütles, kuid unustasid peaaegu alati, mida ta ei öelnud. Ent nad võtsid tema õpetuse aegamööda vastu, sest Jeesus oli ise kõik see, mida ta õpetas. Mida nad ei saanud tema suulisest õpetusest, selle omandasid nad järk-järgult temaga koos elamise kaudu.
140:10.3 (1585.1) Apostlid ei saanud aga aru, et nende Meister andis oma eluga vaimset innustust kaugeleulatuva universumi kõigi maailmade kõigi ajastute kõigile isikutele. Hoolimata sellest, mida Jeesus apostlitele aeg-ajalt rääkis, ei saanud need ikkagi aru, et ta tegi oma tööd selles maailmas, kuid oma tohutu suure loodu kõigi maailmade jaoks. Jeesus elas Urantial oma maapealset elu mitte isikliku eeskuju andmiseks surelikuks eluks selle maailma meestele ja naistele, vaid pigem kõrge vaimse ja innustava ideaali loomiseks kõigi maailmade kõigile surelikele olenditele.
140:10.4 (1585.2) Toomas küsis samal õhtul Jeesuselt: „Meister, sa ütled, et me peame saama nagu väikesteks lasteks, enne kui me Isa taevariiki pääseme, kuid samas oled sa meid hoiatanud valeprohvetite eest ning et me ei viskaks oma pärleid sigade ette. Ma olen ausalt öeldes kimbatuses. Ma ei saa sinu õpetusest aru.” Jeesus vastas Toomale: „Kui kaua mul sinuga veel kannatust jätkub! Sa tahad kõiki mu õpetusi alati sõna-sõnalt võtta. Kui ma palusin teil saada nagu väikesteks lasteks, et taevariiki pääseda, ei mõelnud ma sellega seda, et teid peaks olema kerge petta, et oleksite kergeusklikud või usaldaksite meeldivaid võõraid. Tahtsin, et te selle näite varal mõistaksite lapse ja isa vahelist suhet. Sina oled laps ja soovid astuda oma Isa taevariiki. Iga normaalse lapse ja tema isa vahel on olemas loomulik kiindumus, mis kindlustab mõistva ja armastava suhte ning välistab igaveseks kalduvuse kaubelda Isa armastuse ja halastusega. Ning see evangeelium, mida te nüüd lähete jutlustama, ongi seotud sellesama igavese lapse ja isa vahelise suhte usus teostumisest tuleneva pääsemisega.”
140:10.5 (1185.3) Jeesuse õpetustele oli iseloomulik, et tema filosoofia moraaliõpetus pärines indiviidi isiklikust suhtest Jumalaga — sellestsamast lapse ja isa vahelisest suhtest. Jeesuse rõhuasetus oli üksikisikul, mitte rassil või rahval. Õhtust süües vestles Jeesus Matteusega ja selgitas talle, et iga teo eetilisus sõltub indiviidi motiivist. Jeesuse moraaliõpetus oli alati positiivne. Jeesuse tihti korratud kuldreegel nõuab aktiivseid sotsiaalseid kontakte, vanemat negatiivset reeglit võib täita üksi olles. Jeesus vabastas moraaliõpetuse kõigist eeskirjadest ja tseremooniatest ning tõstis selle vaimse mõtlemise ja tõeliselt õiglase elu majesteetlikele tasanditele.
140:10.6 (1585.4) Jeesuse uus religioon ei olnud ilma praktiliste kaastähendusteta, kuid milline ka ei olnud selle praktiline poliitiline, sotsiaalne või majanduslik väärtus, võib tema õpetuses leida hinge sisima kogemuse loomulikku mõju, sedamööda, kuidas see avaldub vaimuviljadena ehtsa isikliku usukogemuse spontaanses igapäevases teenistuses.
140:10.7 (1585.5) Kui Jeesus ja Matteus olid vestluse lõpetanud, küsis seloot Siimon: „Aga Meister, kas kõik inimesed on Jumala pojad?” Ja Jeesus vastas: „Jah, Siimon, kõik inimesed on Jumala pojad ja seda head uudist te hakkategi kuulutama.” Ent apostlid ei suutnud sellest doktriinist aru saada, kuna see oli uus, võõras ja hämmastav sõnum. Just sel põhjusel, et ta soovis seda tõde neile meelde jätta, õpetas Jeesus oma poolehoidjaid kohtlema kõiki inimesi nagu oma vendi.
140:10.8 (1585.6) Vastuseks Andrease küsimusele selgitas Meister, et tema õpetuse eetilised aspektid on lahutamatud tema elu religioonist. Ta õpetas moraalsust mitte inimese olemusest, vaid inimese ja Jumala vahelisest suhtest lähtudes.
140:10.9 (1585.7) Johannes küsis Jeesuselt: „Meister, mis on taevariik?” Ja Jeesus vastas: „Taevariik koosneb põhiliselt kolmest asjast: esiteks, Jumala suveräänsuse tunnustamisest; teiseks usust tõesse, et inimesed on Jumala pojad, ja kolmandaks usust inimese ülima soovi — täita Jumala tahet — olla Jumala sarnane — tõhususse. See ongi selle evangeeliumi hea sõnum, et iga surelik võib usu kaudu kõik need pääsemiseks vajalikud põhitingimused omandada.”
140:10.10 (1586.1) Ning nüüd oli ootamisnädal läbi ja nad valmistusid järgmisel päeval Jeruusalemma minema.


text:
Euroopa Kohus tegi mitu inimõiguste jaoks olulist lahendit – Eesti Inimõiguste Keskus
Esileht / Uudised / Euroopa Kohus tegi mitu inimõiguste jaoks olulist lahendit
Euroopa Kohus tegi mitu inimõiguste jaoks olulist lahendit
Euroopa Kohus otsustas esmaspäeval mitu olulist kaasust, mis puudutavad väljendusvabadust, privaatsust internetis ja varjupaigaõigust.
Õigus varjupaigale: Torubarovi kaasuses (C‑556/17) oli küsimuse all siseriikliku kohtu pädevus ise varjupaigataotlejale rahvusvaheline kaitse anda. Ungaris, nagu ka Eestis, ei saa kohtud varjupaiga andmise otsuseid teha. Kui ametnike tehtud otsus edukalt kohtus vaidlustatakse, siis peavad ametnikud tegema uue otsuse. Ungaris juhtus aga Venemaa dissidendi ja ärimehe Alekszij Torubaroviga nii, et kuigi kohus oli Ungari varjupaigaametnike otsused tühistanud, ei nõustunud ametnikud siiski pagulasstaatust andma. Euroopa Kohus tegi nüüd kohtu ja haldusorganite vahelisele ping-pongi mängule lõpu ja otsustas, et juhul kui varjupaigaotsuseid tegev ametkond keeldub kohtu otsust täitmast ja uusi asjaolusid ei ilmne, saab kohus ise varjupaigataotlejale rahvusvahelise kaitse andmise otsuse teha. Seda isegi juhul kui siseriiklik õigus kohtule sellist pädevust ei anna.
Privaatsus: Fashion ID kohtuasjas (C-40/17) leidis kohus, et kui veebilehe haldaja on lisanud lehele mooduli, mis võimaldab isikuandmeid koguda ja edastada, siis vastutab ta selle tegevuse kooskõla eest isikuandmete kaitse reeglitega koos mooduli pakkujaga. Antud kaasus puudutas Saksamaa veebipoodi, mis oli lisanud oma lehele Facebooki Meeldib-nupud. Iga kord kui lehte külastatakse, saadetakse Facebookile külastaja kohta isikuandmeid, isegi kui ta ei ole Facebookiga liitunud. Otsus tähendab, et kõik veebilehed, kus on sarnased võimalused, peavad veebilehe külastajat sellisest isikuandmete kogumisest ja edastamisest teavitama ning vajadusel küsima selleks nõusoleku enne lehe külastamist. Kuna see võib veebilehe kasutusmugavust häirida, valivad lehtede haldajad tõenäoselt nuppude eemaldamise ning see vähendab veidi Facebooki jt sotsiaalmeediahiiglaste isikuandmete kogumise haaret netis.
Väljendusvabadus: Spiegel Online kaasuses (C‑516/17) leidis Euroopa Kohus, et kui ajakirjandusväljaanded kajastavad päevakajalisi uudiseid, ei pea nad põhimõtteliselt autoriõiguse omaniku käest materjali avaldamiseks eelnevat nõusolekut küsima, sest intellektuaalomandi õigus ei ole piiramatu ning seda tuleb tasakaalustada väljendus- ja teabevabadusega. Muidugi tuleb autorlus jätkuvalt välja tuua ning tegemist peab olema informeeriva eesmärgiga. Antud juhtum puudutas Saksamaa poliitikut, kes oli Spiegel Online kohtusse kaevanud seoses tema enda pseudonüümi all kunagi ammu kirjutatud pedofiilia dekriminaliseerimist pooldava teksti avaldamisega. Samuti leidis kohus, et mujal internetis leiduva sisu tsiteerimine koos hüperlingiga allikale on samuti ajakirjandusväljaannete jaoks lubatud.
Euroopa Kohtu eelotsusmenetluse lahendid tõlgendavad Euroopa Liidu õigust kui siseriiklikud kohtud arutluse all olevates asjades tõlgendamist vajavaid küsimusi näevad ja need Euroopa Kohtule edastavad. Eelotsuseid ei saa vaidlustada ega edasi kaevata ning nendes antud tõlgendused on kohustuslikud nii liikmesriikidele kui nende elanikele ja juriidilistele isikutele.
#inimoigused
Inimõigustest ja nõukogu liikme tööst - intervjuu Märt Väljatagaga
Mis toimub Venemaal?

matches: Kohus Kohus Kohus Kohus kohus Kohus kohus


Täpsemad nõuded eurofondi riskide juhtimisele, eurofondi osakute või aktsiate väljalaskmise avalduse ja tagasivõtmise avalduste ning eurofondi varaga tehtud tehingute registreerimisele ja salvestamisele, tehingute salvestamiseks mõeldud elektroonilisele andmetöötlussüsteemile, tehingutest aruandmisele ning eurofondi investeerimisotsuste täitmisele – Riigi Teataja
Täpsemad nõuded eurofondi riskide juhtimisele, eurofondi osakute või aktsiate väljalaskmise avalduse ja tagasivõtmise avalduste ning eurofondi varaga tehtud tehingute registreerimisele ja salvestamisele, tehingute salvestamiseks mõeldud elektroonilisele andmetöötlussüsteemile, tehingutest aruandmisele ning eurofondi investeerimisotsuste täitmisele
Täpsemad nõuded eurofondi riskide juhtimisele, eurofondi osakute või aktsiate väljalaskmise avalduse ja tagasivõtmise avalduste ning eurofondi varaga tehtud tehingute registreerimisele ja salvestamisele, tehingute salvestamiseks mõeldud elektroonilisele andmetöötlussüsteemile, tehingutest aruandmisele ning eurofondi investeerimisotsuste täitmisele - sisukord
2 Nõuded eurofondi vara investeerimisega seotud riskide juhtimisele
§ 2 Eurofondi tuletisinstrumentide avatud riskipositsiooni arvutamine
§ 3 Riskipositsiooni arvutamine kohustustel põhineva meetodi alusel
§ 4 Eurofondi varasse kuuluvatest börsivälistest tuletisinstrumentidest tuleneva vastaspoole riski mõõtmine
§ 5 Börsiväliste tuletisinstrumentide väärtuse hindamise kord
§ 6 Aruanne tuletisinstrumentide kasutamise kohta
3 Eurofondi tehingute registreerimine, salvestamine ja nendest aruandmine ning tehingute salvestamiseks mõeldud elektrooniline andmetöötlussüsteem
§ 7 Eurofondi arvel tehtud tehingute registreerimine
§ 8 Eurofondi osakute või aktsiate väljalaskmise ja tagasivõtmise avalduste registreerimine
§ 9 Nõuded eurofondi tehingute salvestamisele ning tehingute salvestamiseks mõeldud elektroonilisele andmetöötlussüsteemile
§ 10 Eurofondi osakute või aktsiate väljalaskmise või tagasivõtmise avalduse täitmisest aruandmine
4 Eurofondi investeerimisotsuste täitmine
§ 11 Eurofondi arvel tehtava korralduse täitmine
§ 12 Eurofondi arvel tehtava korralduse edastamine täitmiseks kolmandale isikule
§ 13 Korralduste koondamine ja jaotamine
RT I, 02.02.2017, 5
Vastu võetud 31.01.2017 nr 13
Määrus kehtestatakse investeerimisfondide seaduse § 54 lõike 15, § 105 lõike 6, § 345 lõike 7 ja § 346 lõike 11 alusel.
(1) Määrusega täpsustatakse nõudeid:
1) eurofondi riskide tuvastamisele, mõõtmisele ja juhtimisele seoses eurofondi valitsemisega, sealhulgas börsivälistesse tuletisinstrumentidesse investeeringu tegemisest tulenevate riskide hindamisele;
2) eurofondi osakute või aktsiate väljalaskmise- ja tagasivõtmise avalduste ja eurofondi arvel tehtud tehingute registreerimisele ja salvestamisele ning nendest tehingutest aruandmisele;
3) tehingute salvestamiseks mõeldud elektroonilisele andmetöötlussüsteemile;
4) eurofondi investeerimisotsuste täitmisele.
(2) Määrust kohaldatakse fondivalitsejale, kes valitseb eurofondi investeerimisfondide seaduse (edaspidi seadus) § 9 lõike 1 tähenduses.
2. peatükk Nõuded eurofondi vara investeerimisega seotud riskide juhtimisele
§ 2. Eurofondi tuletisinstrumentide avatud riskipositsiooni arvutamine
(1) Eurofondi tuletisinstrumentide avatud riskipositsiooni arvutamise aluseks on järgmised andmed:
1) eurofondi riskitase ja vara puhasväärtusel põhinev tuletisinstrumentidesse ja tuletisinstrumendi tunnustega väärtpaberitesse investeerimisega seotud riskipositsioon, mis ei tohi ületada eurofondi vara puhasväärtust, või
2) eurofondi varast tulenev tururisk.
(2) Eurofondi tuletisinstrumentide avatud riskipositsioon arvutatakse vähemalt üks kord päevas.
(3) Eurofondi tuletisinstrumentide avatud riskipositsiooni võib arvutada kohustustel põhineva meetodi, VaR riskihindamise meetodi või muu piisava ja asjakohase keerukusega riskihindamismeetodi alusel.
(4) Eurofondi tuletisinstrumentide avatud riskipositsiooni arvutamiseks valitud meetodi valimisel võetakse arvesse eurofondi investeerimispoliitikat, varasse kuuluvaid tuletisinstrumentide liike ja nende keerukuse astet, samuti tuletisinstrumentide osakaalu eurofondi varas.
(5) Kui eurofond sõlmib tagasiostulepinguid või väärtpaberite laenutehinguid, mis mõjutavad eurofondi riskipositsiooni või tururiski, tuleb neid instrumente ja väärtpabereid arvesse võtta eurofondi tuletisinstrumentide avatud riskipositsiooni mõõtmisel.
(6) Tururisk on risk saada kahju sellest, et intressimäärade, valuutakursside, väärtpaberi- ja kaubahindade või emitendi krediidikõlblikkuse tõttu võib muutuda fondi positsioonide turuväärtus.
(7) VaR riskihindamise meetod on riskihindamise meetod, mille kohaselt hinnatakse võimalikku kahju tekkimise määra teatava aja jooksul kindlaks määratud riskitasemel.
§ 3. Riskipositsiooni arvutamine kohustustel põhineva meetodi alusel
(1) Kui eurofondi avatud riskipositsioon arvutatakse kohustustel põhineva meetodi alusel, kohaldatakse nimetatud meetodit kõigi tuletisinstrumentide positsioonide suhtes, sealhulgas tuletisinstrumendi tunnustega väärtpaberite suhtes, sõltumata sellest, kas neid kasutatakse riskide maandamise eesmärgil või eurofondi vara tulusaks valitsemiseks.
(2) Eurofondi avatud riskipositsiooni arvutamisel tuleb iga tuletisinstrumendi positsioon arvutada nagu kõnealuse tuletisinstrumendi alusvaras võrdväärse positsiooni turuväärtus (kohustustel põhinev standardmeetod). Fondivalitseja võib rakendada muid riski arvutamise meetodeid, mis on samaväärsed kohustustel põhineva standardmeetodiga.
(3) Avatud riskipositsiooni arvutamisel võib võtta arvesse tasaarvestamise (nettimise) või riskimaandamise korda, kui see ei jäta tähelepanuta ilmseid ja olulisi riske ning aitab neid vähendada.
(4) Kui tuletisinstrumentide kasutamine ei põhjusta eurofondi riskide kogunemist, ei võeta kohustuste arvutamisel arvesse alusvara positsiooni.
(5) Eurofondi avatud riskipositsiooni arvutamisel ei võeta arvesse eurofondi arvel sõlmitud laenulepinguid.
§ 4. Eurofondi varasse kuuluvatest börsivälistest tuletisinstrumentidest tuleneva vastaspoole riski mõõtmine
(1) Eurofondi varasse kuuluvatest börsivälistest tuletisinstrumentidest tulenevale vastaspoole riskile kohaldatakse eurofondi tuletisinstrumentidesse investeerimise piiranguid.
(2) Eurofondi vastaspoole riski arvutamisel arvestatakse vastaspoolega sõlmitud börsivälise tuletisinstrumendi lepingu turuhinnas hinnatud positiivset väärtust.
(3) Fondivalitseja võib eurofondi tuletisinstrumentide positsioone tasaarvestada sama vastaspoolega, kui fondivalitseja suudab eurofondi arvel vastaspoolega sõlmitud tasaarvestuslepingutest tulenevaid õigusi ja kohustusi rakendada. Tasaarvestada võib sama vastaspoole börsiväliste tuletisinstrumentidega, mitte eurofondi mis tahes muu riskipositsiooniga, mis on seotud sama vastaspoolega.
(4) Eurofondi vastaspoole riski, mis on tingitud börsiväliste tuletisinstrumentidega tehtud tehingutest, võib vähendada tagatise võtmise teel. Saadud tagatis peab olema likviidne, nii et seda saab kiiresti müüa hinnaga, mis on lähedane selle müügieelsele väärtusele.
(5) Kui fondivalitseja annab eurofondi arvel börsivälisele vastaspoolele tagatise, tuleb tagatist arvestada vastaspoole riski mõõtmisel. Antud tagatise võib võtta arvesse netobaasil, kui fondivalitseja on võimeline rakendama eurofondi arvel vastaspoolega sõlmitud tasaarvestuslepingust tulenevaid õigusi ja kohustusi.
(6) Seaduses ühe emitendiga seotud tuletisinstrumentidesse investeerimisele seatud piirangute arvestamise aluseks on vastavalt käesoleva määruse §-le 3 kohustustel põhineva meetodi põhjal arvutatud aluspositsioonid.
(7) Börsiväliste tuletisinstrumentide riskide arvutamisel arvestatakse kõiki nimetatud börsivälise tuletisinstrumendi vastaspoole riskiga seotud riskipositsioone.
(8) Börsivälised tuletisinstrumendid on tuletisinstrumendid, mis ei kuulu reguleeritud väärtpaberiturul kaubeldavate tuletisinstrumentide hulka.
(9) Vastaspoole risk ehk vastaspoole krediidirisk on risk saada kahju sellest, et fondi arvel tehtava tehingu teine pool rikub oma kohustust enne tehingu rahalise kohustuse täielikku täitmist.
§ 5. Börsiväliste tuletisinstrumentide väärtuse hindamise kord
(1) Fondivalitseja kontrollib, et eurofondi börsiväliste tuletisinstrumentide riskipositsiooni väärtus on õiglane, vastab eurofondi vara väärtpaberitesse investeerimise kriteeriumidele ja ei põhine ainult börsiväliste tehingute vastaspoole turunoteeringutel.
(2) Lõikes 1 sätestatud kohustuse täitmiseks kehtestab fondivalitseja eurofondi börsivälistest tuletisinstrumentidest tuleneva riskipositsiooni hindamise korra. Nimetatud kord peab olema dokumenteeritud.
(3) Börsiväliste tuletisinstrumentide õiglane väärtus määratakse kindlaks piisava, täpse ja sõltumatu hindamise alusel, mis võtab arvesse börsiväliste tuletisinstrumentide laadi ja keerukuse astet.
(4) Kui lõikes 2 nimetatud korraga antakse börsiväliste tuletisinstrumentide hindamisega seotud ülesanded edasi kolmandatele isikutele, täidab fondivalitseja käesoleva määruse § 2 lõikes 3 ja seaduse § 364 lõike 1 punktides 5 ja 6 sätestatud tingimusi.
(5) Fondivalitseja määrab, millises ulatuses riskijuhtimise teostaja lõigetes 1–4 nimetatud kohustused täidab ja milline on sellest tulenev vastutus.
§ 6. Aruanne tuletisinstrumentide kasutamise kohta
(1) Fondivalitseja esitab üks kord aastas Finantsinspektsioonile aruande, mis kajastab iga valitsetava eurofondi puhul kasutatud tuletisinstrumentide tüüpe, nendega seotud riske, tuletisinstrumentidega tehtavate tehingutega seotud riskide hindamise kvantitatiivseid piirmäärasid ja valitud tehnikaid.
(2) Tuletisinstrumentide kasutamise aruande aruandeperiood on kalendriaasta.
3. peatükk Eurofondi tehingute registreerimine, salvestamine ja nendest aruandmine ning tehingute salvestamiseks mõeldud elektrooniline andmetöötlussüsteem
§ 7. Eurofondi arvel tehtud tehingute registreerimine
(1) Eurofondi arvel tehtud tehingute registreerimisel seaduse § 345 lõike 5 alusel lisatakse andmetöötlussüsteemi järgmised andmed:
1) eurofondi nimetus ja eurofondi arvel tegutseva isiku andmed;
2) korralduse või tehingu objektiks oleva väärtpaberi andmed;
3) korralduse või tehingu maht;
4) korralduse või tehingu liik;
5) korralduse või tehingu hind;
6) korralduse esitamise kuupäev, kellaaeg ja isiku nimi, kellele korraldus esitati, või tehingu tegemise otsuse ning tehingu tegemise kuupäev ja kellaaeg;
7) korralduse esitanud või tehingu teinud isiku nimi;
8) korralduse tagasivõtmisel selle põhjused;
9) tehtud tehingu puhul vastaspoole ja täitmiskoha andmed.
(2) Lõike 1 punktis 9 nimetatud täitmiskohana käsitatakse reguleeritud turgu, mitmepoolset kauplemissüsteemi, süsteemset täitjat või turutegijat väärtpaberituru seaduse tähenduses, muud likviidsuse tagajat või kolmanda riigi vastavat isikut, kes täidab eelnimetatud isikutega samaväärseid ülesandeid.
§ 8. Eurofondi osakute või aktsiate väljalaskmise ja tagasivõtmise avalduste registreerimine
Eurofondi osakute või aktsiate väljalaskmise ja tagasivõtmise avalduste registreerimisel seaduse § 54 lõike 12 alusel lisatakse andmetöötlussüsteemi järgmised andmed:
1) eurofondi nimetus;
2) avalduse tegija või edastaja nimi;
3) avalduse vastuvõtja nimi;
4) avalduse tegemise kuupäev ja kellaaeg;
5) maksetingimused ja -viis;
6) avalduse liik;
7) avalduse täitmise kuupäev;
8) väljalastud või tagasivõetud osakute või aktsiate arv;
9) iga osaku või aktsia väljalaskmise või tagasivõtmise hind;
10) väljalastud või tagasivõetud osakute või aktsiate koguväärtus;
11) tehingu kogumaksumus, mis hõlmab väljalastavate osakute või aktsiate väljalaskmistasusid või tagasivõetavate osakute või aktsiate netosummat pärast tagasivõtmistasude mahaarvamist.
§ 9. Nõuded eurofondi tehingute salvestamisele ning tehingute salvestamiseks mõeldud elektroonilisele andmetöötlussüsteemile
(1) Eurofondi tehingute andmete salvestamisel andmetöötlussüsteemi vastavalt seaduse § 54 lõikele 13 ja § 345 lõikele 6 tagab fondivalitseja, et andmed on Finantsinspektsioonile kättesaadavad ning vastavad järgmistele tingimustele:
1) andmed on salvestatud vormingus, mis võimaldab taastada iga tehingu käitlemise kõik olulised etapid;
2) parandused või muud muudatused on kergesti tuvastatavad ja andmete sisu enne selliseid parandusi või muudatusi on taastatav;
3) andmeid ei ole võimalik manipuleerida või muuta.
(2) Andmeid säilitakse viis aastat.
(3) Andmetöötlussüsteem peab olema turvaline ning tagama salvestatud andmete terviklikkuse ja konfidentsiaalsuse.
§ 10. Eurofondi osakute või aktsiate väljalaskmise või tagasivõtmise avalduse täitmisest aruandmine
(1) Eurofondi valitseja poolt osakuomanikule või aktsionärile vastavalt seaduse § 54 lõikele 14 esitatav aruanne sisaldab järgmisi andmeid:
1) fondivalitseja nimi ja aadress;
2) osakuomaniku või aktsionäri nimi;
3) avalduse saamise kuupäev ja kellaaeg ning makseviis;
4) avalduse täitmise kuupäev;
5) eurofondi nimetus;
7) avaldusega seotud osakute või aktsiate arv;
8) osaku või aktsia väljalaskmise või tagasivõtmise hind;
9) osaku või aktsia väljalaskmise või tagasivõtmishinna arvutamise kuupäev;
10) tehingu kogumaksumus, mis hõlmab väljalastud osakute või aktsiate väljalaskmistasusid või tagasivõetud osakute või aktsiate netosummat pärast tagasivõtmistasude mahaarvamist;
11) väljalaskmise ja tagasivõtmistasude kogusumma ning tasude üksikasjalik kirjeldus, kui osakuomanik või aktsionär on sellise nõude esitanud enne täitmise teate esitamise kohustuse tekkimist.
(2) Eurofondi valitseja esitab täitmise teate viivitamata või hiljemalt esimesel tööpäeval pärast eurofondi osaku või aktsia väljalaskmise- või tagasivõtmisavalduse täitmist.
(3) Kui eurofondi valitseja saab osaku või aktsia väljalaskmis- või tagasivõtmisavalduse täitmise kohta kinnituse kolmandalt isikult, esitab ta täitmise teate hiljemalt esimesel tööpäeval pärast kolmandalt isikult kinnituse saamist.
(4) Eurofondi valitsejal ei ole kohustust täitmise teadet esitada, kui see sisaldab sama teavet, mis kinnitus, mille kolmas isik peab viivitamata esitama osakuomanikule või aktsionärile.
(5) Osakuomaniku või aktsionäri korrapäraselt täidetavate avalduste puhul võib eurofondi valitseja esitada täitmise teate vähemalt üks kord kuue kuu jooksul koondteatena.
(6) Osakuomaniku või aktsionäri nõudmisel esitab eurofondi valitseja teabe väljalaskmis- või tagasivõtmisavalduse staatuse kohta.
4. peatükk Eurofondi investeerimisotsuste täitmine
§ 11. Eurofondi arvel tehtava korralduse täitmine
(1) Eurofondi arvel tehtava korralduse täitmisel vastavalt seaduse § 346 lõikele 7 arvestatakse korralduse täitmise hinda, kulusid, täitmise ja arveldamise kiirust ja tõenäosust, korralduse mahtu ja laadi ning muid korralduse täitmisega seotud asjaolusid.
(2) Fondivalitseja võtab eurofondi arvel tehtava korralduse täitmisel lõikes 1 nimetatud tegurite tähtsuse hindamisel arvesse:
1) eurofondi tingimustes või põhikirjas märgitud investeerimispoliitikat ja -eesmärke ning riske;
2) korralduse asjaolusid;
3) neid väärtpabereid iseloomustavaid andmeid, mille suhtes korraldus on esitatud;
4) neid täitmiskohti iseloomustavaid andmeid, kuhu korralduse täitmise võib suunata.
(3) Fondivalitseja vaatab vähemalt üks kord aastas üle seaduse § 346 lõikes 7 nimetatud korralduste täitmise reeglid ning puuduste ilmnemisel muudab ja ajakohastab neid. Lisaks vaadatakse korralduste täitmise reeglid üle iga kord, kui leiab aset oluline muutus, mis vähendab fondivalitseja võimet täita korraldus eurofondi parimates huvides korralduste täitmise reeglites kindlaks määratud täitmiskohti kasutades.
(4) Seaduse § 346 lõikes 8 nimetatud meetmed peavad tagama, et:
1) eurofondi arvel täidetud korraldused registreeritaks ja jaotataks viivitamata ja nõuetele vastavalt;
2) võrreldavad eurofondi arvel tehtud korraldused täidetaks järjest ja viivitamata, välja arvatud juhul, kui korralduse laad või valitsevad turutingimused seda ei võimalda või kui see ei ole eurofondi huvides.
§ 12. Eurofondi arvel tehtava korralduse edastamine täitmiseks kolmandale isikule
(1) Korralduse täitmiseks edastamisel vastavalt seaduse § 346 lõikele 9 arvestatakse korralduse täitmise hinda, kulusid, täitmise ja arveldamise kiirust ja tõenäosust ning korralduse mahtu, laadi ja muid korralduse täitmiseks edastamisega seotud asjaolusid. Nimetatud tegurite tähtsuse hindamisel arvestatakse käesoleva määruse § 11 lõikes 2 nimetatut.
(2) Fondivalitsejal vaatab vähemalt üks kord aastas üle seaduse § 346 lõikes 9 nimetatud edastamise reeglid ning puuduste ilmnemisel ajakohastab need. Lisaks vaadatakse reeglid üle iga kord, kui leiab aset oluline muutus, mis kahjustab fondivalitseja võimet saavutada korralduse täitmiseks edastamisel valitsetava eurofondi jaoks parim võimalik tulemus.
§ 13. Korralduste koondamine ja jaotamine
(1) Kui fondivalitseja koondab korralduse ühe või enama eurofondi või kliendi arvel täidetava korraldusega ja koondatud korraldus täidetakse osaliselt, jaotab ta täitmisega seonduvalt saadu vastavalt seaduse § 346 lõikes 10 nimetatud korralduste jaotamise reeglitele.
(2) Kui fondivalitseja koondab eurofondi või kliendi arvel täidetava korralduse oma arvel tehtava korraldusega ja koondatud korraldus täidetakse osaliselt, jaotab ta täitmisega seonduvalt saadu esmajärjekorras fondile ja alles seejärel endale.
(3) Kui fondivalitseja on võimeline tõendama, et ilma koondamiseta ei oleks ta saanud korraldust nii soodsatel tingimustel või üleüldse täita, võib ta täitmisega seonduvalt saadu jaotada proportsionaalselt vastavalt seaduse § 346 lõikes 10 nimetatud korralduste jaotamise reeglitele.
(4) Fondivalitseja klient on iga isik, sealhulgas teine investeerimisfond, kellele fondivalitseja osutab fondi valitsemise teenust või seaduse § 307 lõikes 1 nimetatud investeerimisteenust või investeerimiskõrvalteenust.


06.06.10231 (2018) Kehtna Vallavalitsuse kiri Kõnnumaa maastikukaitseala kaitsekorra muutmisest 15.05.2018 - Paluküla Hiiemägi
06.06.10231 (2018) Kehtna Vallavalitsuse kiri Kõnnumaa maastikukaitseala kaitsekorra muutmisest 15.05.2018
Kommentaar: Paluküla hiiemäe eest seisjad loodavad, et arusaamatused lahendatakse. Ühtlasi, et arvestataks hiiemäega kui loodusliku pühapaigaga.
https://atp.amphora.ee/kehtnavv/?o=106&o2=114876&u=null&hdr=hp&dschex=1&sbr=all&tbs=all&dt=&sbrq=k%C3%B5nnumaa&itm=141507&clr=history&pageSize=20&page=1
'KEHTNA VALLAVALITSUS
Hr Sander Laherand
e-post: This email address is being protected from spambots. You need JavaScript enabled to view it. Kuupäev digitaalallkirjas nr 6-1/585-2018-1
Kehtna valla seisukoht Kõnnumaa maastikukaitseala kaitse-eeskirja eelnõu kohta.
Vastuseks Teie 24.04.2018 kirjale, mis on registreeritud Kehtna vallavalitsuse registris numbriga 7-4/18/6249 esitame Kehtna vallavalitsuse vastuväited ja ettepanekud.
Kehtna vald soovib asjas avalikku arutelu.
Keskkonnaamet on teinud Kehtna Vallavalitsusele määruse eelnõu ja selle seletuskirja ning lisade tutvumiseks edastamisel looduskaitseseaduse (LKS) § 9 lõike 4 punkti 3 alusel ettepaneku arutada asja ilma avaliku aruteluta. LKS § 9 lõikes 6 sätestatakse, et kui menetlusosaline ei ole ettepanekute ja vastuväidete esitamise tähtajaks esitanud vastuväidet menetluse läbiviija ettepanekule mitte korraldada kaitse alla võtmisel avalikku arutelu, loetakse menetlusosaline asja arutamisest avalikul arutelul loobunuks.
Kehtna Vallavalitsuse poole on pöördunud määruse avaliku väljapaneku raames MTÜ Paluküla Klubi esindajad, et saada Kehtna Vallavalitsuse seisukohta eelnõule, samuti on nad edastanud vallavalitsusele oma esmased seisukohad määruse eelnõule.
Kehtna Vallavalitsus on seisukohal, et Kõnnumaa maastikukaitsealale jääv Hiiemäe on ala, mis on Kehtna valla elanikele oluline ning nii kohalikud kui ka kaugemal elavad inimesed väärtustavad paika väga. Valla elanike ja ka kaugemal elavate inimeste seas on inimesi, kes pooldavad Hiiemäel täielikku rahu ja minimaalset liikumist, kohati suisa täielikku puutumatust kogu Paluküla Hiiemäe alal. Samuti on vallaelanike ja väljaspool valda elavaid inimesi, kes pooldavad ja näeksid alal väikesemahulist arendust, ja neid, kes leiavad, et alal võiks olla suuremahuline arendus. Sellele seisukohale on jõudnud oma ekspertarvamuses Jüri Metssalu oma 15.05.2015 eksperthinnangus „Looduslike pühapaikade hindamiskriteeriumid“ Muinsuskaitseametile (Metssalu, 2015).
Suur avalik huvi piirkonnas toimuva ja ka Hiiemäel sporditegevuse arendamise osas on välja toodud ka K. Aadna (2016) magistritöös: „Kõnnumaa maastikukaitseala Paluküla Hiiemäe majanduslik väärtus“, milles ta on analüüsinud Kõnnumaa maastikukaitseala Paluküla Hiiemäe majanduslikku väärtust ilma arenduseta ja arendusega puhke- ja spordikeskuseks.
Oma uurimuse tulemusena nentis K. Aadna, et tänaseni puuduvad Rapla maakonnas suuremad puhke- ja spordi- ning mäekeskused, mis tingib talispordi harrastajate vajaduse sõita teistesse maakondadesse asuvatesse spordi ja suusakeskustesse. K. Aadna on selgitanud, et mitmetel Kõnnumaa maastikukaitseala ja Paluküla Hiiemäega seotud ümarlaudadel, millel ta magistritöö koostamise raames osales, ning läbi viidud küsitluste tulemusel on selgunud, et huvi Paluküla kui spordi tõmbekeskuse rajamiseks on suur kogu maakonnas, aga lisaks sellele ka väljaspool Rapla maakonda. (Aadna, 2016). Uuringuga on autor leidnud, et: „Ligi pooled vastajatest (48%) peavad Kõnnumaa maastikukaitseala olemasolu pigem oluliseks ning 27% vastajatest väga oluliseks. Täiesti ebaoluliseks peab Kõnnumaa maastikukaitseala olemasolu 5% ning pigem ebaoluliseks 11% vastajatest. Küsimusele ei osanud vastust anda 10% vastajatest. Kõnnumaa maastikukaitseala külastustihedust uurides selgus, et üksnes 2% vastajatest külastab kaitseala iga päev ning 8% igal nädalal. Peamiselt on nende vastajate külastuse eesmärk sportimine, aga ka püha paikade külastamine. Ligikaudu pooled (59%) külastavad kaitseala 1-2 korda aastas või harvem. Paar korda kuus külastab Kõnnumaa maastikukaitseala 31% vastajatest“ (Aadna 2016 lk 31.)
Küsitlus tõi välja ülekaalukalt külastatavuse eesmärgina sportimise, mille alla loetakse ka kelgutamine, kettagolfi mängimine ning lumelauaga sõitmine; samuti oli oluliseks eesmärgiks külastatavusel matkamine, jalutamine või linnuvaatlus. Kõige harvemini nimetati külastuse eesmärgina palvustel osalemist ning pühapaikade külastamist (Aadna, 2016, lk 32)
Küsitletavad on andnud magistritöö tarbeks vastustena lisaks veel oma hinnangu, Kõnnumaa maastikukaitsealal puhke- ja sporditegevuse arendamise ning hiietavade hoidmise olulisuse kohta. K. Aadna on tulemuste põhjal leidnud, et ligikaudu pooled peavad puhke- ja sporditegevuse arendamist väga oluliseks ning 33% vastajatest pigem oluliseks. Paluküla Hiiemäe hoidmist maausulistele peab küsitluse kohaselt väga oluliseks 11% vastajatest (Aadna, 2016, lk 33). Paluküla Hiiemäele puhke- ja spordikeskuse rajamist pooldas kokku 71,18% vastajatest (Aadna, 2016, lk 44). Magistritöös on uuringuga välja tulnud ka asjaolu, et Hiiemäe ala ümber on pikki aastaid kestnud vaidlused ja konflikt erinevate vaadete ja huvide vahel (Aadna 2016, lk 32-33).
Uuringu tulemuste põhjal on autor kokkuvõtvalt leidnud, et Paluküla puhke- ja spordikeskuse arendamisega suureneks kaitseala külastussagedus, kuid seda eelkõige Paluküla Hiiemäe piirkonnas (Aadna, 2016 lk 53) Käesoleva uuringu tulemuste põhjal on autor esitanud soovituse Kehtna vallal ühiskonna huve arvesse võttes arendada Paluküla Hiiemäge puhke- ja spordikeskuseks, tuues seejuures maakonda juurde võimalusi looduses puhkamiseks ja sportimiseks ning kasutades selleks ära Kõnnumaa maastikukaitseala looduskeskkonda. Autor on märkinud seejuures, et vaatamata Paluküla puhke- ja spordikeskuse arendamisele suunatud avalikule huvile, tuleb arvestada ka vähemuse ehk käesolevas töös maausuliste huve, traditsioone ja tõekspidamisi. (Aadna, 2016, lk 55).
Seega on antud juhul asjas vallavalitsuse hinnangul avalik huvi väga suur ja asja ei ole võimalik arutada ilma avaliku aruteluta.
Kehtna vald on seisukohal, et Hiiemäe alal piisab maastikuilme ja pinnavormi säilitamise, metsa- ja poollooduslike koosluste, kaitsealuste liikide elupaikade ning ajaloolis-kultuurilise väärtusega objekti kaitse eesmärgi saavutamiseks kui kehtestada seal piiranguala.
Keskkonnaameti esitatud Kõnnumaa maastikukaitseala kaitse-eeskirja eelnõu 3. peatükiga soovitakse kohaldada Hiiemäe alale kaitsealana sihtkaitsevööndit, kus on § 12 sätestatu kohaselt keelatud, arvestades käesoleva määrusega sätestatud erisustega: majandustegevus, loodusvarade kasutamine.
Hiiemäe sihtkaitsevööndis on eelnõu § 10 kohaselt lubatud kuni 50 osalejaga rahvaürituse korraldamine selleks ettevalmistatud ja kaitseala valitseja nõusolekul tähistatud kohas; Hiiemäe sihtkaitsevööndis talispordi ürituse ja kooli spordiürituse, välja arvatud rattavõistluse korraldamine selleks ettevalmistatud ja kaitseala valitseja nõusolekul tähistatud kohas. Lisaks on lubatud: kaitseala valitseja nõusolekul rohkem kui 50 osalejaga rahvaürituse korraldamine selleks ettevalmistatud ja kaitseala valitseja nõusolekul tähistatud kohas ning rahvaürituse korraldamine selleks ettevalmistamata ja kaitsealal valitseja nõusoleku tähistamata kohas; Hiiemäe sihtkaitsevööndis rattavõistluse korraldamine selleks ettevalmistatud ja kaitseala valitseja nõusolekul tähistatud kohas; kaitsealuste liikide elutingimuste säilitamiseks vajalik tegevus; Hiiemäe sihtkaitsevööndis koosluse kujundamine vastavalt kaitse-eesmärgile; Hiiemäe sihtkaitsevööndis poollooduslike koosluste ilme ka liigikoosseisu tagamiseks vajalik tegevus; olemasolevate rajatiste hooldustööd; tee või tehnovõrgu rajatise püstitamine kaitseala või kaitsealal paikneva kinnistu tarbeks; tootmisotstarbeta rajatise püstitamine kaitseala tarbeks.
Eelnõu § 11 sätestab Hiiemäe sihtkaitsevööndis vajaliku tegevusena poolloodulike koosluste esinemisaladel nende ilme ja liigikoosseisu tagamiseks vajaliku niitmise ja karjatamise ning puu- ja põõsasrinde harvendamise.
Kehtna vallavalitsus on seisukohal, et eelnõus ega selle seletuskirjast ei nähtu, miks on Hiiemäe ala puhul valitud kaitseks just sihtkaitsevöönd. Valla hinnangul piisab ala kaitseks piiranguvööndist. Seletuskirjast ei selgu ühtegi põhjust, mis tingiks vajaduse sihtkaitsevööndi järele. Seletuskirjas esitatud kirjelduste kohaselt on pigem olukord alal aastate vältel paranenud ning kaitstavad maastikuilme, pinnavorm, metsa- ja poollooduslikud kooslused, kaitsealuste liikide elupaigad ning ajaloolis-kultuurilise väärtusega objektid ei ole kuidagi ohus. Küll tuleb välja ajalehe Postimees artiklist: „Amet pakub Paluküla hiiemäel spordisõpradele ja maausulistele kompromisslahendust“ (Torpan, S. (24.04.2018) https://maaelu.postimees.ee/4477740/amet-pakub-palukula-hiiemael-spordisopradele-ja-maausulistele-kompromisslahendust), et eeskätt soovitakse kehtestada sihtkaitsevöönd, et saavutada kompromiss erinevate huvigruppide vahel. Vald on seisukohal, et sihtkaitsevööndi kehtestamine ei täida soovitud eesmärki saavutada nn kompromiss aastaid kestnud erimeelsuste osas maausuliste ja ülejäänud osapoolte vahel. Asjaolu, et Hiiemäe kinnistul asub arheoloogiamälestis Paluküla hiiemägi (registreeritud kultuurimälestiste registris nr 27194 all; mälestise kaitsevööndi piir kulgeb mööda 90 m samakõrgusjoont), ei ole takistanud seni mingil moel tõkestamast kaebustega kinnistul olevate suusaradade hoolduseks vajaliku kuivanud puude raiet. Selle sisuline vaidlus kestab kohtus teist aastat. Asjaolu, et sihtkaitsevööndis on lubatud olemasolevate radade hooldus, ei taga paraku mingilgi moel, et hoolduseks vajalik kuivanud puude raieks taotletaks taaskord kohtult keeldu tuginedes usulistele vaadetele või mõnel muul alusel.
Kehtna vallavalitsus on seisukohal, et esitatud eelnõu vaatamata sellele, et §-s 10 on loetletud mitmed tegevused, mis on lubatud sihtkaitsevööndis, piirab ja takistab oluliselt ning põhjendamatult tegevust Hiiemäel.
Majandustegevus on iga iseseisvalt teostatav, tulu saamise eesmärgiga ja püsiv tegevus, mis ei ole seadusest tulenevalt keelatud. Tegevus, mille suhtes on kehtestatud teatamis- või loakohustus, loetakse majandustegevuseks ka juhul, kui selle eesmärgiks ei ole tulu saamine (majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse (MsüS) § 3 lõiked 1 ja 2). Keskkonnaameti esitatud määruse eelnõu seletuskirja punkti 2.5.4.4. kohaselt on kõik kaitse-eeskirja kaitsekorra üldpõhimõtete peatükis või sihtkaitsevööndite peatükis reguleeritud tegevused, mis on määrusega lubatud ja mida tehakse tulu saamise eesmärgiga, ning tegevused, mis on lubatud kaitseala valitseja nõusolekul ja millega kaasneb teatamis- või loakohustus, on kaitsealal lubatud majandustegevus. Kaitse-eeskirjaga lubatakse sihtkaitsevööndis majandustegevust, mis ei kahjusta kaitseala kaitse-eesmärki või seisundit. Kuigi selle kohaselt on eelnõu §-s 10 loetletud tegevused majandustegevusena lubatud, pärsib see siiski oluliselt ettevõtjate tegevust, kuna valdavalt tuleb igaks tegevuseks kaitseala valitsejalt nõusolekut küsida.
Eeltoodust lähtudes on Kehtna vallavalitsuse seisukoht, et suurest avalikust huvist lähtudes tuleb asja arutada avalikul arutelul ning Hiiemäe ala kaitseks on piisav kui kehtestada sellel piiranguvöönd.
/allkirjastatud digitaalselt
Metssalu, J. (15.05.2015) Looduslike pühapaikade hindamiskriteeriumid: eksperthinnang.
Aadna, K. (2016) Kõnnumaa maastikukaitseala Paluküla Hiiemäe majanduslik väärtus: magistritöö. Tallinna Tehnikaülikool, Tartu. https://digi.lib.ttu.ee/i/?6950 (15.05.2018)