Tamsalu valla põhimäärus – Riigi Teataja
Tamsalu valla põhimäärus
Jõustumine: 15.10.201703.11.2014
RT IV, 31.10.2014, 28
§ 1. Tamsalu valla põhimääruse eesmärk
Tamsalu valla (edaspidi vald) põhimääruses sätestatakse:
1) vallavolikogu esimehe ja aseesimehe valimise kord, volikogu komisjonide moodustamise kord, õigused ja kohustused ning volikogu komisjonide esimeeste ja aseesimeeste valimise kord;
2) vallavalitsuse moodustamise kord, vallavanema valimise kord ja valitsuse pädevus;
(1) Valla kohalik omavalitsus on demokraatlikult moodustatud võimuorganite õigus, võime ja kohustus seaduste alusel iseseisvalt juhtida ja korraldada kohalikku elu, lähtudes vallaelanike õigustatud vajadustest ja huvidest ning arvestades valla arengu iseärasusi.
(2) Kohalik omavalitsus rajaneb riigi territooriumi haldusjaotusel ja teostub demokraatlikult moodustatud esindus- ja võimuorganite kaudu, samuti rahvaküsitluse, või rahvaalgatuse teel.
§ 3. Valla kohaliku omavalitsuse põhimõtted
Valla kohalik omavalitsus rajaneb järgmistel põhimõtetel:
1) kohaliku elu küsimuste iseseisev ja lõplik otsustamine ning korraldamine;
4) vallaelanike õigus osaleda kohaliku omavalitsuse teostamises;
§ 4. Valla kohaliku omavalitsuse õiguslikud alused
(1) Vald kohaliku omavalitsusena juhindub oma tegevuses põhiseadusest, seadustest, käesolevast põhimäärusest ja teistest valla õigusaktidest, rahvusvahelistest lepingutest ja lepingutest riigiorganite, teiste omavalitsusüksuste või nende liitudega.
(2) Vald kui kohalik omavalitsusüksus on avalik-õiguslik juuriidiline isik, keda esindavad seaduste ja käesoleva põhimääruse alusel ning kehtestatud korras oma pädevuse piires volikogu, vallavolikogu esimees, vallavalitsus ja vallavanem või nende poolt volitatud esindajad.
§ 5. Omavalitsusüksuse ülesanded
(1) Omavalitsusüksuse ülesandeks on korraldada vallas sotsiaalabi ja -teenuseid, vanurite hoolekannet, noorsootööd, elamu- ja kommunaalmajandust, veevarustust ja kanalisatsiooni, heakorda, jäätmehooldust, ruumilist planeerimist, vallasisest ühistransporti ning valla teede ja tänavate korrashoidu, juhul kui need ülesanded ei ole seadustega antud kellegi teise täita.
(2) Omavalitsusüksuse ülesandeks on korraldada vallas koolieelsete lasteasutuste, põhikoolide, gümnaasiumide ja huvikoolide, raamatukogude, rahvamajade, muuseumide, spordibaaside, turva- ja hooldekodude, tervishoiuasutuste ning teiste kohalike asutuste ülalpidamist, juhul kui need on valla omanduses. Nimetatud asutuste osas võidakse seadusega ette näha teatud kulude katmist kas riigieelarvest või muudest allikatest.
1) mis on talle pandud seadustega;
2) mis tulenevad selleks volitatud riigiorgani ja volikogu vahelisest lepingust.
(5) Käesoleva paragrahvi 4. lõike punkti 1 alusel vallale pandud kohustustega seotud kulud kaetakse riigieelarvest.
(1) Valla omavalitsuse esinduskoguks on Tamsalu Vallavolikogu (edaspidi volikogu), mis valitakse valla hääleõiguslike elanike poolt kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse alusel.
(2) Valla omavalitsuse täitevorganiks on Tamsalu Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus), mis moodustatakse volikogu poolt.
§ 7. Valla omavalitsusorganite suhted
(1) Suhted kohalike omavalitsusorganitega ja riigiorganitega põhinevad seadusel ja lepingul. Valla omavalitsusorganid ei tohi delegeerida oma ülesandeid ning nende täitmiseks seadusega ettenähtud vahendeid riigi valitsusasutustele.
(2) Valla suhted teiste kohalike omavalitsustega rajanevad võrdõiguslikkuse põhimõtetel.
§ 8. Valla sümbolid
(2) Valla vapil on kujutatud hõbedasel kilbil musta tüve ja rohelise lehestikuga tammepuu, mille juured ulatuvad välja alaosas sümboliseeritud sinisesse vette. Valla vapi kujutis on toodud käesoleva põhimääruse lisas 1.
(3) Valla lipp (edaspidi vallalipp) koosneb kolmest võrdse laiusega horisontaalsest värvilaiust: ülemine laid on valge, keskmine roheline ja alumine sinine. Vallalipu laiuse ja pikkuse vahekord on 7:11; lipu normaalsuurus on 1050 × 1650 millimeetrit. Vallalipu etalonkujutis on toodud käesoleva põhimääruse lisas 2.
(4) Tamsalu vallavolikogu lipp on vallalipp, mille keskel on vallavapi kujutis.
§ 9. Lipu ja vapi kasutamine
1) volikogu, vallavalitsuse, kantselei, osakondade, vallaasutuste, samuti äriühingute, mille aktsiate või osatähtede ainuomanikuks on Tamsalu vald, pitsatitel ja dokumendiplankidel;
2) valla tänurahal, meenetel, samuti punktis 1 nimetatud ametiasutuste ümbrikutel ja muudel ametlikel trükistel;
3) volikogu ja vallavalitsuse hoonel ja valla piiritähistel.
(2) Juhtudel, mis ei ole toodud käesoleva paragrahvi esimeses lõikes, võib valla vappi kasutada üksnes vallavalitsuse loal.
(3) Vallalipp heisatakse:
1) alaliselt valla haldushoonel;
2) ajutiselt valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega, samuti muudel valla avalikel üritustel.
(4) Vallalipu heiskamise võib teha kohustuslikuks üksnes volikogu otsuse või vallavalitsuse korraldusega vallale kuuluvatel hoonetel, rajatistel või maa-aladel. Teistele omanikele on need otsused või korraldused üksnes soovitusliku iseloomuga.
(5) Vallalipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti.
(6) Kui vallalipp heisatakse koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, valla või muu lipuga, asub vallalipp lippude poolt vaadatuna vasakul teise riigi või Eesti riigilipust.
(7) Vallalipu valmistamine toimub üksnes vallavalitsuse loal.
§ 10. Valla tänuraha ja tunnustusavaldused.
(1) Valla tänuraha (edaspidi tänuraha) antakse üksikisikutele – valla rahvale osutatud eriliste teenete eest.
(2) Tänurahal on kaks tasapinda. Pealmisel tasapinnal on vallavapp, alumisel tasapinnal ringikujuliselt kahe tammeoksa kujutis ja kirje TAMSALU TÄNURAHA. Tänuraha tagaküljel on graveeritud tänuraha number, andmise aasta ja tänuraha saaja nimi. Tänuraha etalonkujutis on toodud käesoleva põhimääruse lisas 3.
(3) Tänuraha antakse välja üks kord aastas – Eesti Vabariigi aastapäeval.
(4) Tänurahaga autasustamise kohta teevad ettepanekuid volikogu liimed, vallavalitsus ja vallaelanikud.
(5) Tänurahaga autasustamise otsustab volikogu.
(6) Tänurahaga kaasneb rahaline preemia, mille suurus määratakse eelarve kinnitamisel.
(7) Tänuraha omamist tõendab vastav tunnistus, mis antakse üle koos tänurahaga.
(8) Tänurahaga autasustamise otsused, milles on ära toodud teenete kirjeldus, kantakse Valla Auraamatusse, mis on hoiul vallasekretäri käes.
(9) Vald avaldab tunnustust au- või tänukirja andmisega.
(10) Tamsalu valla tunnustusavalduste andmise kord sätestatakse vallavolikogu poolt.
§ 11. Volikogu moodustamine
(1) Volikogu valitakse kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse alusel vabadel, üldistel, ühetaolistel ja otsestel valimistel neljaks aastaks.
(2) Volikogu uue koosseisu ja tema liikme volitused algavad ning eelmise koosseisu ja tema liikmete volitused lõpevad valimistulemuste väljakuulutamise päevast.
§ 12. Volikogu liige
(4) Volikogu liige ei tohi osa võtta volikogu sellise üksikakti arutamisest ja otsustamisest, mille suhtes talle laieneb toimingupiirang korruptsioonivastases seaduses sätestatu kohaselt.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud juhul on volikogu liige kohustatud enne küsimuse arutelu algust tegema avalduse enda mitteosalemise kohta antud päevakorrapunkti arutamisel. Vastav märge fikseeritakse volikogu istungi protokollis. Küsimuste arutamiseks ja otsustamiseks vajalik kvoorum on selle volikogu liikme võrra väiksem.
(6) Volikogu liige on kohustatud esitama huvide deklaratsiooni korruptsioonivastases seaduses sätestatud korras.
§ 13. Volikogu pädevus
(1) Volikogu ainupädevusse kuuluvad küsimused sätestab kohaliku omavalitsuse korralduse seadus.
(2) Volikogu pädevuses on lisaks kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses nimetatud küsimustele ka teiste seadustega tema pädevusse antud küsimused, samuti küsimused, mis on seadusega antud kohaliku omavalitsuse, kohaliku omavalitsusüksuse või kohaliku omavalitsuse organi pädevusse ja mille lahendamist võib volikogu delegeerida vallavalitsusele.
§ 14. Volikogu istung
(1) Volikogu töövormiks on istung. Istungid on üldjuhul avalikud. Volikogu võib kuulutada istungi küsimuse arutelu kinniseks, kui selle poolt hääletab vähemalt kaks korda enam volikogu liikmeid kui vastu või arutatavat küsimust puudutavate andmete avalikustamine on seadusega keelatud või piiratud.
(2) Istungist raadio- ja teleülekandeid ning salvestusi võib teha istungi juhataja loal, kes teeb selle teatavaks volikogule.
(3) Kinniseks kuulutatud istungi küsimust ei tohi salvestada v.a istungi protokollija.
§ 15. Volikogu istungi kokkukutsumine ja päevakord
(1) Volikogu istungid toimuvad üldjuhul üks kord kuus. Volikogu istungit ei toimu juuli kuus, juhul kui volikogu ei otsusta teisiti.
(2) Volikogu erakorralise istungi kokkukutsumist võib nõuda vähemalt ¼ volikogu liikmetest või vallavalitsus. Istungi kokkukutsumise nõudjad esitavad koos nõudega kirjaliku põhjenduse istungi kokkukutsumiseks. Istung kutsutakse kokku neljateistkümne päeva jooksul pärast nõudmise registreerimist vallakantseleis.
(3) Istungi kutsub kokku volikogu esimees või tema äraolekul aseesimees. Uue koosseisu esimese istungi kutsub kokku valla valimiskomisjoni esimees hiljemalt seitsmendal päeval pärast valimistulemuste väljakuulutamist.
(4) Volikogu kokkukutsumisel tuleb kutses ära näidata arutusele tulevad küsimused ja kutse peab olema volikogu liikmetele teatavaks tehtud vähemalt neli päeva enne volikogu istungit. Kutsega koos tehakse volikogu liikmetele kättesaadavaks istungi materjalid.
(5) Volikogu liige teatab võimalusel volikogu istungilt puudumisest eelnevalt vallakantseleisse.
(6) Volikogu istungi päevakorra eelnõu koostab ja esitab istungile kinnitamiseks volikogu esimees või tema puudumisel aseesimees tehtud ettepanekute ja laekunud materjalide alusel. Volikogu istungi päevakorda võetakse need volikogu õigusaktide eelnõud, mis on vormistatud vastavalt käesoleva põhimääruse §-le 37.
(7) Ettepanekuid volikogu istungi päevakorra kohta võivad teha kuni päevakorra kinnitamiseni:
4) eestseisus ja komisjonid.
(1) Volikogu istungi avab ja seda juhatab volikogu esimees või tema asendaja. Volikogu esimehe ja aseesimehe äraolekul juhatab istungit volikogu vanim kohalolev liige. Uue koosseisu esimest istungit juhatab kuni volikogu esimehe valimiseni valla valimiskomisjoni esimees või tema asetäitja. Sama kord kehtib ka volikogu järgmistel istungitel, kui esimesel istungil ei osutunud volikogu esimees valituks.
3) päevakorra eelnõu arutamine ja päevakorra kinnitamine.
(3) Volikogu õigusakti eelnõu arutelu koosneb ettekandest, kaasettekannetest, küsimustest ning nendele vastamisest, sõnavõttudest, repliikidest ning ettekandja ja kaasettekandjate lõppsõnast. Küsimusi saab esitada ettekande ja kaasettekannete lõpul enne sõnavõtte ja repliike. Volikogu võib poolthäälteenamusega piirata päevakorrapunkti arutamise aega.
10) sõnavõtu ning küsimuse ja repliigi esitamise soovist teavitatakse istungi juhatajat käetõstmisega;
11) sõna antakse taotlemise järjekorras;
12) sõnavõttude ja repliikide lõpetamise otsustab pärast vastava ettepaneku esitamist volikogu poolthäälte enamusega;
14) enne õigusakti eelnõu hääletusele panemist teatab istungi juhataja kõikidest kirjalikult laekunud muudatusettepanekutest nende laekumise järjekorras ja teeb vajadusel ettepanekud hääletamise korra kohta. Volikogu võib töökorralduslikes küsimustes vastu võtta istungi protokolli kantavaid otsuseid. Enne hääletamist võib istungi juhataja anda küsimuseks sõna üksnes hääletusprotseduuri kohta. Hääletamise ajal sõna ei anta, protseduuri algust ja lõppu tähistatakse haamrilöögiga.
(8) Volikogu istungist võivad sõnaõigusega osa võtta volikogu liikmed, vallavalitsuse liikmed, vallasekretär ja teised istungile kutsutud isikud. Sõna andmise otsustab istungi juhataja.
(9) Enne volikogu istungi lõppu kuulatakse ära informatsioon volikogu menetluses olevate eelnõude kohta.
(10) Volikogu istungi lõpus toimub infotund maksimaalselt 30 minuti jooksul, mille ajal volikogu liige saab esitada küsimusi vallavanemale ja vallavalitsuse liikmetele. Küsimused peavad olema esitatud kirjalikult vähemalt 7 päeva enne volikogu istungit valla kantseleisse. Küsimustele vastatakse nende laekumise järjekorras. Küsimus peab olema lühike ja võimaldama lühikest vastust. Küsimuse esitamiseks on aega 1 minut ja vastamiseks 2 minutit. Vajadusel antakse vastamiseks lisaaega kuni 2 minutit. Küsijal on õigus esitada 2 täpsustavat küsimust.
(11) Istungi lõpetab istungi juhataja haamrilöögiga.
§ 17. Volikogu istungi protokoll
(1) Volikogu istungid protokollitakse. Protokoll pannakse tutvumiseks välja vallakantseleis ja valla dokumendiregistris hiljemalt seitsmendal päeval pärast volikogu istungit. Volikogu liikmel on õigus teha protokolli kohta märkusi 5 päeva jooksul pärast protokolli väljapanemist. Märkused lisatakse protokollile.
(2) Protokolli kantakse istungi aeg ja koht, osavõtjate nimed, arutlusel olnud küsimused, nende kohta esitatud ettepanekud ja vastuvõetud otsused, hääletustulemused, kui küsimus otsustati hääletamise teel, ning otsustajate või küsimuste algatajate eriarvamused.
§ 18. Volikogu esimees ja aseesimees
5) jälgib arupärimistele ja avaldustele vastamist;
7) täidab muid talle seadusega, põhimäärusega ja teiste õigusaktidega pandud ülesandeid.
§ 19. Volikogu esimehe valimine
(4) Uue koosseisu volikogu esimehe valimist korraldab valla valimiskomisjon.
(5) Valla valimiskomisjon väljastab volikogu liikmetele allkirja vastu pitsatiga varustatud hääletussedelid.
(7) Muul ajal korraldab volikogu esimehe valimist volikogu poolt avalikul hääletamisel valitud kolmeliikmeline häältelugemiskomisjon.
§ 21. Volikogu komisjonide moodustamine ja esimeeste ning aseesimeeste valimise kord
(2) Volikogu komisjoni esimees ja komisjoni esimehe ettepanekul aseesimees valitakse volikogu liikmete hulgast salajase hääletamise teel volikogu poolthäälte enamusega. Komisjoni liikmed kinnitatakse komisjoni esimehe ettepanekul volikogu poolthäälte enamusega avalikul hääletamisel. Revisjonikomisjoni liikmeteks võivad olla ainult volikogu liikmed. Igal volikogu liikmel on õigus kuuluda vähemalt ühte komisjoni.
(3) Komisjoni koosseisust väljaarvamise ettepaneku teeb volikogule komisjoni esimees komisjoni liikme avalduse alusel või juhul, kui komisjoni liige ei ole osalenud vähemalt kolmel järjestikusel komisjoni koosolekul.
§ 22. Komisjoni pädevus
§ 23. Asjade menetlemine komisjonis
§ 24. Volikogu komisjoni töökord
(2) Komisjoni koosoleku kutsub kokku komisjoni esimees või tema äraolekul aseesimees. Komisjoni koosoleku aja, päevakorra ja komisjoni kutsutavate isikute nimekirja esitab kokkukutsuja vähemalt kaks tööpäeva enne koosoleku algust vallakantseleile, kes edastab kutsuja soovi korral teate komisjoni liikmetele ja kutsutavatele isikutele. Komisjoni esimehe ja aseesimehe äraolekul kutsub vajadusel komisjoni kokku volikogu esimees.
(4) Koosolekust salvestusi võib teha koosoleku juhataja loal, kes teeb selle teatavaks komisjonile.
(5) Komisjoni koosoleku kohta koostatakse protokoll, mis sisaldab koosoleku päevakorra, toimumise aja, koha, koosolekust osa võtnud isikute nimekirja, komisjoni otsused ja komisjoni liikmete eriarvamused. Protokollile kirjutab alla koosoleku juhataja. Komisjoni liikmel on õigus teha protokolli kohta märkusi 5 tööpäeva jooksul pärast protokolli väljapanemist. Märkused lisatakse protokollile.
(6) Protokoll esitatakse hiljemalt seitsme tööpäeva jooksul arvates komisjoni koosoleku toimumisest vallakantseleile. Protokolle säilitatakse vallakantseleis. Komisjoni protokoll edastatakse vallavalitsusele ja vallavalitsus võtab seisukoha ja esitab selle 10 päeva jooksul komisjonile.
(1) Volikogu komisjon on tegutsemisvõimetu, kui komisjon ei ole kahel korral järjest täitnud tähtaegselt talle antud ülesannet või ei ole pidanud otsustusvõimelisi koosolekuid.
§ 26. Komisjoni aruandlus
§ 27. Revisjonikomisjon
(1) Volikogu moodustab oma volituste kehtivuse ajaks vähemalt kolmeliikmelise revisjonikomisjoni. Revisjonikomisjoni esimees, aseesimees ja esimehe ettepanekul revisjonikomisjoni liikmed valitakse volikogu liikmete hulgast salajasel hääletusel poolthäälte enamusega.
1) kontrollida ja hinnata vallavalitsuse, valla ametiasutuse ja nende hallatavate asutuste või kohaliku omavalitsuse üksuse valitseva mõju all oleva äriühingu tegevuse seaduslikkust, otstarbekust ja tulemuslikkust ning valla vara kasutamise sihipärasust;
2) saada teavet majandus- ja finantstegevust kajastavate algdokumentide, lepingute ja muu asjasse puutuva dokumentatsiooni kohta;
4) kontrollida ja hinnata vallaeelarve täitmist.
(3) Revisjonikomisjon võib kutsuda kontrolli tulemuste arutamisele vallavalitsuse liikmeid ja kontrollitud asutuste juhte. Revisjonikomisjon teeb vallavalitsusele ettepanekuid avastatud puuduste kõrvaldamiseks.
(4) Revisjonikomisjon hindab tulemuslikkust järgmiste kriteeriumite kohaselt:
(5) Revisjonikomisjon täidab oma pädevuses olevaid ülesandeid igal eelarveaastal volikogu poolt kinnitatud tööplaani alusel või volikogu ülesandel.
(6) Revisjonikomisjoni otsus ja revisjoniakt saadetakse vallavalitsusele, kes võtab revisjoniakti suhtes seisukoha ja esitab selle kümne päeva jooksul revisjonikomisjonile. Revisjonikomisjon esitab eelnimetatud dokumendid volikogule otsuse tegemiseks kontrolli tulemuste realiseerimise kohta, lisades nendele dokumentidele otsuse tegemiseks vajaliku volikogu õigusakti eelnõu.
(8) Revisjonikomisjoni akt avaldatakse valla veebilehel.
§ 28. Volikogu eestseisus
(1) Volikogu eestseisusesse (edaspidi: eestseisus) kuuluvad volikogu esimees, aseesimees ja volikogu komisjonide esimehed.
(2) Eestseisuse töövormiks on koosolek. Eestseisuse koosoleku kutsub kokku ja koosolekut juhatab volikogu esimees või tema äraolekul aseesimees.
(3) Eestseisuse koosolekul võivad sõnaõigusega osaleda vallavalitsuse liikmed.
(4) Eestseisus on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa vähemalt pool eestseisuse koosseisust. Eestseisuse otsused võetakse vastu poolthäälte enamusega.
(5) Eestseisuse koosolekud protokollitakse. Protokollile kirjutab alla koosoleku juhataja. Protokollid on kättesaadavad vallakantseleis ja valla dokumendiregistris.
§ 29. Eestseisuse pädevus
1) vaatab volikogu esimehe ettepanekul läbi volikogu istungi päevakorra eelnõu;
2) vaatab läbi ettepanekud volikogu liikmete välislähetuste kohta;
3) vaatab läbi õigusaktide eelnõud, mida ei arutata komisjonides;
4) arutab muid volikogu töö korraldamisega seotud küsimusi.
§ 30. Vallavalitsus ja selle koosseis
(1) Vallavalitsuse liikmete arvu ja valitsuse struktuuri kinnitab volikogu.
(2) Vallavalitsuse koosseisu kinnitab ametisse volikogu vallavanema ettepanekul.
(3) Vallavalitsusse kuuluvad vallavanem ja abivallavanem ning valitsuse liikmed.
(4) Volitused saab vallavalitsus volikogu poolt ametisse nimetamise päevast.
(5) Häältelugemiskomisjon väljastab volikogu liikmetele allkirja vastu pitsatiga varustatud hääletussedelid.
7) esitab vallavalitsusele ametisse kinnitamiseks valla ametiasutuse hallatava asutuse juhi kandidaadi, teeb valitsusele ettepaneku nimetatud juhtide ametist vabastamise kohta, teostab tööandja teisi õigusi ja kohustusi, kui volikogu või valitsuse õigusaktis ei ole sätestatud teisiti;
(3) Vallavanema äraolekul asendab vallavanemat abivallavanem.
(4) Vallavanema töölähetusse suunamise otsustab volikogu ja puhkuse aja kooskõlastab vallavanem volikoguga.
§ 33. Vallavalitsuse kinnitamine
(2) Vallavalitsuse liikmete kinnitamine toimub salajasel hääletamisel nimekirja alusel volikogu poolthäälte enamusega.
(4) Vallavalitsuse liikmete kandidaatide nimed kantakse kõik ühele hääletussedelile. Volikogu liikmele antakse üks vallavalitsuse liikmete kandidaatide nimekirjaga hääletussedel. Hääletussedelile märgib hääletaja iga vallavalitsuse liikme kandidaadi nime järele oma seisukoha- poolt või vastu.
(5) Hääletamise läbiviimiseks valitakse avalikul hääletamisel poolthäälte enamusega kolmeliikmeline häältelugemiskomisjon, kes nimetab endi hulgast komisjoni esimehe.
(6) Häältelugemiskomisjon väljastab volikogu liikmetele allkirja vastu volikogu varustatud hääletussedelid.
(9) Vallavalitsuse liikmeks kinnitatakse ja palgaline valitsuse liige nimetatakse ametisse volikogu poolthäälte enamusega.
(10) Vallavalitsuse liikme ametist vabastamise kinnitab vallavanema ettepanekul volikogu avalikul hääletamisel poolthäälte enamusega.
§ 34. Vallavalitsuse pädevus
(3) Vallavalitsus kehtestab oma korraldusega valla asutuse poolt osutatavate teenuste hinnad, arvestades seejuures haldusmenetluse seaduses sätestatut.
(1) Vallavalitsuse töövorm on istung. Vallavalitsuse istungid toimuvad 2 korda kuus, kui vallavalitsus ei otsusta teisiti.
(2) Vallavalitsuse istungit juhatab vallavanem, tema äraolekul teda asendav abivallavanem. Vallavalitsuse istungid on kinnised, kui vallavalitsus ei otsusta teisiti.
(3) Vallavalitsuse liige, kes ei saa istungil osaleda, informeerib sellest vallasekretäri või vallasekretäri asendajat.
(4) Istungi juhataja ettepanekul arutatakse läbi istungi päevakorra eelnõu ning kinnitatakse istungi päevakord.
(5) Vallavalitsuse määrused ja korraldused võetakse vastu poolthäälte enamusega. Vallavalitsuse liikmed võivad nõuda oma eriarvamuse kandmist istungi protokolli. Vallavalitsuse otsused töökorralduse küsimustes, mis ei nõua määruse või korralduse andmist, kantakse istungi protokolli.
(6) Vallavalitsuse istung protokollitakse. Protokoll vormistatakse 7 päeva jooksul pärast istungit ja sellele kirjutavad alla juhataja ja protokollija. Protokollid säilitatakse vallakantseleis.
(7) Vallavalitsuse istungi ettevalmistamise ja läbiviimise täpsema korra kehtestab vallavalitsus.
5. peatükk Õigusaktide vastuvõtmise, avalikustamise ja jõustumise kord
§ 36. Volikogu õigusaktide algatamise õigus
5) vähemalt ühel protsendil hääleõiguslikest vallaelanikest seaduses sätestatud korras;
§ 37. Volikogu õigusakti eelnõu esitamine ja eelnõule esitatavad nõuded
(1) Volikogu õigusakte valmistavad ette ja esitavad istungile komisjonid, volikogu liikmed, vallavanem, vallavalitsus ja valla valimiskomisjon talle seadusega pandud ülesannete täitmiseks.
(3) Volikogu õigusakti eelnõu vaadatakse vastavas komisjonis läbi kolme nädala jooksul pärast selle registreerimist vallakantseleis. Juhtiva komisjoni seisukoht eelnõu kohta esitatakse volikogu istungil kaasettekandena. Kui komisjon ettenähtud aja jooksul oma seisukohta ei avalda, on eelnõu koostajal õigus nõuda eelnõu lülitamist volikogu istungi päevakorda.
(4) Õigusakti eelnõu esitatakse vallakantseleisse hiljemalt 7 päeva enne istungi algust. Eelnõule lisatud seletuskirjas esitatakse:
4) õigusakti vastuvõtmisest tulenevad kulutused ja katteallikad. Rahataotlusi vaadatakse volikogu poolt läbi ainult eelarve või lisaeelarve vastuvõtmise ja eelarve muutmise käigus;
5) vallavalitsuse arvamus eelnõu kohta, mida ei ole esitanud vallavanem või vallavalitsus, v.a. volikogu töökorraldust puudutavad eelnõud;
(5) Eelnõule võivad olla lisatud ka muud esitaja poolt vajalikuks peetavad materjalid (eksperthinnangud jms), vajadusel lisatakse eelnõule muudatusettepanekute koondtabel koos juhtiva komisjoni ja vallavalitsuse arvamusega.
§ 38. Volikogu õigusaktide avalikustamine ja jõustumine
(1) Volikogu õigusaktid avalikustatakse vallakantseleis hiljemalt seitsmendal päeval arvates nende vastuvõtmisest. Täiendavalt on volikogu õigusaktid kättesaadavad valla veebilehe kaudu dokumendiregistris.
(2) Volikogu määrus jõustub kolmandal päeval pärast avalikustamist Riigi Teatajas, kui määruses eneses ei ole sätestatud hilisemat jõustumise tähtpäeva.
§ 39. Seaduste ja volikogu õigusaktide täitmise kontroll
(3) Arupärimine esitatakse kirjalikult volikogu esimehele või antakse üle avalikult volikogu istungil istungi juhatajale. Arupärimine peab sisaldama arupärimise põhjendust ja sellele vastamise viisi. Arupärimisele vastatakse arupärijale kirjalikult või suuliselt volikogu istungil.
§ 40. Vallavalitsuse õigusakti eelnõule esitatavad nõuded, õigusakti avalikustamine ja jõustumine
(1) Vallavalitsusele esitatavate õigusaktide eelnõude vormi ja esitamise tähtaja nõuded kehtestab vallavalitsus.
(2) Vallavalitsuse õigusaktid ja protokollid avalikustatakse vallakantseleis hiljemalt seitsmendal päeval arvates nende vastuvõtmisest.
(3) Vallavalitsuse korraldused saadetakse seitsme päeva jooksul pärast vastuvõtmist täitjatele ja teistele asjaosalistele.
(4) Vallavalitsuse määrus jõustub kolmandal päeval pärast avalikustamist Riigi Teatajas, kui määruses ei ole kehtestatud hilisemat tähtaega.
6. peatükk Arengukava
(1) Valla arengukava on valla pika- ja lühiajalise arengu eesmärke määratlev ja nende elluviimise võimalusi kavandav dokument, mis tasakaalustatult arvestab majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise keskkonna ning looduskeskkonna arengu pikaajalisi suundumusi ja vajadusi ning on aluseks erinevate eluvaldkondade arengu integreerimisele ja koordineerimisele. Arengukavas kajastatakse kuni arengukava perioodi lõpuni strateegilised eesmärgid ja tegevused eesmärkide saavutamiseks. Arengukava koostatakse seaduses ettenähtud perioodiks ja korrigeeritakse seaduses ettenähtud korras.
(2) Arengukava osa on eelarvestrateegia, mille nõuded on sätestatud kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduses.
(3) Kõik seaduse alusel kohalikule omavalitsusele kohustuslikud valdkonnapõhised arengukavad, valla arengukava ning üldplaneering peavad olema omavahel seotud ning ei tohi olla vastuolus.
(4) Arengukava ja eelarvestrateegia peavad hõlmama 15.oktoobri seisuga vähemalt nelja eelseisvat eelarveaastat. Kui vallal on pikemaajalisi varalisi kohustusi või neid kavandatakse pikemaks perioodiks, tuleb arengukavas esitada andmed arengukava kehtivusaega ületavate kohustuste kohta.
§ 42. Arengukava koostamine
(1) Arengukava koostatakse kogu valla territooriumi kohta. Täiendavalt võib arengukava koostada:
(2) Vallavalitsus korraldab avalike arutelude kaudu kõigi huvitatud isikute kaasamise arengukava ja eelarvestrateegia koostamise protsessi. Vallavalitsus avalikustab arengukava ja eelarvestrateegia eelnõu valla veebilehel vähemalt kaheks nädalaks.
(3) Arengukava koos eelarvestrateegiaga ning volikogu ja volikogu komisjonide istungite protokollid arengukava ja eelarvestrateegia menetlemise kohta avaldatakse valla veebilehel. Arengukava ja eelarvestrateegia ning arengukava ja eelarvestrateegia muudatused avalikustatakse 7 tööpäeva jooksul, nende vastuvõtmisest arvates.
(4) Vallavolikogu kinnitab arengukava ja eelarvestrateegia või nende muudatuste vastuvõtmise vallavolikogu määrusega hiljemalt eelarveaastale eelneva aasta 15. oktoobriks.
(5) Arengukava ja eelarvestrateegia on aluseks:
1) vallaeelarve koostamisele;
7. peatükk Majandus, eelarvestrateegia, eelarve ja finantsjuhtimine
§ 43. Munitsipaalomand
(1) Munitsipaalomand on vallale kuuluv vara.
(2) Vallavara valitsemise, kasutamise ja käsutamise korra kehtestab volikogu vallavara eeskirjas.
§ 44. Lepingud
(1) Vallal on õigus oma ülesannete täitmiseks sõlmida lepinguid.
(2) Lepingute sõlmimise otsustab oma pädevuse piires volikogu või vallavalitsus, kelle nimel kirjutab lepingule alla vastavalt volikogu esimees või vallavanem või volikogu või vallavalitsuse poolt selleks volitatud isik.
(3) Vallavalitsuse struktuuriüksustel ja vallavalitsuse hallataval asutusel on õigus eelarves ettenähtud ulatuses sõlmida valla nimel lepinguid juhul, kui see on ettenähtud volikogu või vallavalitsuse õigusaktides.
(4) Igaühel on õigus saada informatsiooni valla nimel sõlmitud lepingute kohta seadusega sätestatud korras.
§ 45. Majandustegevus
(1) Vald võib teenuste osutamiseks asutada valla ametiasutuse hallatavaid asutusi, mis ei ole juriidilised isikud, olla osanikuks või aktsionäriks valla arengu seisukohast olulises äriühingus, samuti asutada sihtasutusi ja olla mittetulundusühingu liikmeks, arvestades kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduses esitatud tingimusi.
(2) Valla ametiasutuse hallatava asutuse asutamise ja selle tegevuse lõpetamise otsustab volikogu. Hallatava asutuse põhimääruse, struktuuri ja koosseisu kinnitab volikogu. Valla ametiasutus ja ametiasutuse hallatav asutus registreeritakse riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste registris.
(3) Sihtasutuse, mille ainuasutajaks on vald, samuti osaühingu või aktsiaseltsi, mille ainsaks osanikuks või aktsionäriks on vald, asutamise, ühinemise, jagunemise ja ümberkujundamise ja lõpetamise otsustab ning põhikirja ja selle muudatused kinnitab volikogu. Sihtasutuse, osaühingu või aktsiaseltsi nõukogu liikmed nimetab, samuti muid asutaja, osaniku või aktsionäri õigusi teostab vallavalitsus. Kui osaühingul ei ole nõukogu, nimetab vallavalitsus osaühingu juhatuse liikmed.
(4) Kui sihtasutusel on mitu asutajat või kui äriühingus osaleb lisaks vallale ka teisi osanikke või aktsionäre, samuti kui vald osaleb liikmena mittetulundusühingus, otsustab osalemise ja selle lõpetamise volikogu. Muus osas teostab osaniku-, aktsionäri-, asutaja- või liikmeõigusi vallavalitsuse poolt nimetatud isik.
§ 46. Valla eelarvestrateegia
(1) Eelarvestrateegia on valla arengukavast tulenev finantsplaan, mis peab hõlmama iga aasta 15. oktoobri seisuga vähemalt nelja eelseisvat eelarveaastat.
(2) Eelarvestrateegia koostatakse arengukavas sätestatud eesmärkide saavutamiseks, et planeerida kavandavate tegevuste finantseerimist.
2) eelarvestrateegia vastuvõtmisele eelnenud aasta tegelikud, jooksva aasta eeldatavad ja eelarvestrateegia perioodiks prognoositavad põhitegevuse tulud ja eeldatavad põhitegevuse kulud vähemalt kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduses sätestatud detailsuses;
3) investeerimistegevuse eelarveosa olulisemad tegevused ja investeeringud koos kogumaksumuse prognoosi ja võimalike finantseerimisallikatega, eeldatav finantseerimistegevuse maht ja likviidsete varade muutus;
4) informatsioon eelarvestrateegiaperioodiks kavandavatest kohalike maksude ja maamaksu muudatustest;
5) ülevaade valla ja temast sõltuvate üksuste majandusolukorrast, sealhulgas arvnäitajad, mis on vajalikud põhitegevuse tulemi ja netovõlakoormuse määra arvutamiseks;
6) valla ja temast sõltuvate üksuste eelneva aasta ja prognoositud jooksva ning tulevate aastate põhitegevuse tulem aasta lõpu seisuga;
7) muu valla finantsjuhtimise korraldamiseks oluline informatsioon.
(4) Valla sõltuv üksus peab vallavalitsusele esitama eelarvestrateegia koostamiseks vajaliku informatsiooni käesoleva põhimääruse § 46 lõike (1) tingimustel.
(5) Eelarvestrateegias ei või kavandada valla ja temast sõltuvate üksuste põhitegevuse tulemit negatiivsena:
1) kahel järjestikusel aastal;
2) järgmiseks eelarveaastaks, kui jooksva aasta eelarve põhitegevuse tulem on kavandatud negatiivne.
(6) Eelarvestrateegiaga kavandavate aastate põhitegevuse tulemite summa ei tohi olla negatiivne.
§ 47. Valla eelarve ja finantsjuhtimine
(2) Vallal on volikogu poolt kinnitatud iseseisev eelarve, mis koosneb eelarveaasta põhitegevuse tuludest, põhitegevuse kuludest, investeerimistegevuse, finantseerimistegevuse ja likviidsete varade muutuse plaanist koos täiendavate nõuete, volituste ja informatsiooniga, mis on aluseks valla vastava aasta tegevuste finantseerimisele.
(4) Valla eelarve koostatakse kassapõhiselt.
(5) Valla eelarve detailsus ja sisu määratakse, eelarve eelnõu koostatakse ja seda menetletakse, eelarve eelnõu võetakse vastu ja avalikustatakse, eelarvet täidetakse ja tegemata väljaminekud kavandatakse vastavuses kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse, valla põhimääruse ja muude õigusaktide, arengukava ja eelarvestrateegiaga.
§ 48. Eelarve avalikustamine
Eelarve avaldatakse 7 tööpäeva jooksul pärast selle vastuvõtmist valla veebilehel. Veebilehel avaldatakse samuti eelarve menetlemist käsitlevad volikogu ja volikogu komisjonide istungite protokollid.
§ 49. Eelarve ülesehitus ja liigendus
(1) Valla eelarve koosneb osadest. Valla eelarve osad jaotatakse vastavalt kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduses sätestatud detailsusele.
(3) Eelarvet menetletakse neljakohaliste kululiikidega ja kinnitatakse kahekohaliste kululiikidena.
§ 50. Valla eelarve eelnõu koostamine, menetlemine, vastuvõtmine ja jõustumine
(1) Eelarve eelnõu koostab vallavalitsus, vastavuses seadustega, valla põhimäärusega ja muudes õigusaktides sätestatuga.
(2) Eelarve liigendub alaeelarveteks. Alaeelarved koostatakse tegevusalade ja vallavalitsuse poolt kinnitatud allasutuste ning struktuuriüksuste osas kululiikide lõikes.
(3) Alaeelarve koostamiseks väljastab finantsosakond alaeelarvete koostajatele andmed eelmise eelarveaasta tegelike, käesolevaks eelarveaastaks määratud ja eelseisvaks eelarveaastaks kavandatud eelarveosade lõikes.
(4) Alaeelarve eelnõule lisatakse eelarve eelnõu seletuskiri, kus on näidatud planeeritavad tööjõukulud, planeeritavad investeeringud reastatuna eelistuse järgi, oluliste muudatuste põhjendused.
(5) Eelarve eelnõu koostamiseks esitavad osakonnajuhatajad koostöös nende vastutusalas olevate asutuste ja/või struktuuriüksuste juhtidega hiljemalt eelarveaastale eelneva aasta 01.oktoobriks vallavalitsusele järgmise aasta alaeelarve eelnõu.
(6) Alaeelarve eelnõude koostamisel peavad koostajad lähtuma ja kinni pidama:
2) kehtivatest seadustest ja vallavalitsuse poolt kinnitatud alaeelarvete koostamise juhistest;
3) kokkuhoiu põhimõttest, vältides assigneeringute vajadusteta lülitamist alaeelarve eelnõusse.
(7) Mittetulundusühingud, seltsid ja teised kodanike ühendused esitavad taotluse vallaeelarvest toetuse saamiseks vallavalitsusele hiljemaks eelarveaastale eelneva aasta 15.oktoobriks.
(8) Alaeelarvete eelnõude läbivaatamisel kontrollib vallavalitsus eelseisvaks eelarveaastaks kulutuste arvestamise õigsust ja nende vastavust kehtivatele seadustele ja normidele, samuti hindab alaeelarve eelnõusse lülitatud kulude põhjendatust ning vajadusel korrigeerib seda lähtudes eelarve tulude prognoosist.
(9) Vallavalitsus esitab eelarve eelnõu vastavalt kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduses sätestatule volikogule esimeseks lugemiseks hiljemalt üks kuu enne eelseisva eelarveaasta algust.
(10) Eelarve eelnõule lisatakse seletuskiri, mis peab sisaldama vähemalt järgmist informatsiooni:
1) selgitusi ja põhjendusi kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 5 lõikes 3 kirjeldatud detailsuses eelmise aasta, jooksva aasta ja eelseisva eelarveaasta kohta;
2) selgitused eelarve eelnõu ja eelarvestrateegia andmete oluliste erinevuste kohta;
3) ülevaate arengukavas ja muudes arengudokumentides kajastatud eesmärkide kavandatavast täitmise plaanist eelseisval eelarveaastal ja nende täitmiseks kavandatavatest tegevustest;
4) ülevaate eelseisvaks eelarveaastaks kavandatavatest investeeringutest koos maksumuse ja finantseerimisallikatega;
5) valla ja temast sõltuvate üksuste oodatava põhitegevuse tulemi väärtuse ja netovõlakoormuse eelseisva eelarveaasta lõpuks;
6) ülevaate finantsdistsipliini tagamise meetmete rakendamise menetlemise ajal eelarvestrateegias või raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetluse ajal saneerimiskavas eelseisvaks eelarveaastaks kavandatud tegevuste või meetmete kohta;
7) muu olulise informatsiooni eelseisva eelarveaasta kohta.
(11) Eelarve eelnõu ja seletuskirja esitab vallavalitsus volikogule hiljemalt üks kuu enne eelseisva eelarveaasta algust ja need avaldatakse 7 tööpäeva jooksul pärast volikogule esitamist valla veebilehel. Seletuskiri peab olema veebilehel kättesaadav kuni eelarveaasta lõpuni.
(12) Eelarve eelnõu muutmise ettepanekule lisab selle algataja põhjendused ja arvestused kavandavate muutustega kaasnevate väljaminekute ja nende katteallikate kohta. Volikogu poolt tehtava ettepaneku läbivaatamisel kuulatakse ära vallavalitsuse arvamus.
(13) Eelarve võtab volikogu vastu määrusega.
(14) Eelarve avaldatakse 7 tööpäeva jooksul pärast selle vastuvõtmist valla veebilehel. Veebilehel avaldatakse samuti eelarve menetlemist käsitlevad volikogu ja volikogu komisjonide istungite protokollid.
(15) Eelarve jõustub eelarveaasta algusest.
(16) Eelarveaasta alguseks vastuvõtmata eelarve:
1) kui volikogu ei ole eelarvet eelarveaasta alguseks vastu võtnud, võib vallavalitsus teha kuni eelarve vastuvõtmiseni igas kuus väljaminekuid ühe kaheteistkümnendiku ulatuses eelmise aasta eelarve vastavatest väljaminekutest, kui need on kavandatud alanud eelarveaasta eelarve eelnõus vähemalt samas mahus;
2) kui alanud eelarveaasta eelnõus on väljaminekud kavandatud väiksemas mahus eelmise aasta eelarve vastavate väljaminekutega võrreldes, võib vallavalitsus teha väljaminekuid ühe kaheteistkümnendiku ulatuses alanud aasta eelarve eelnõus kavandatust;
3) vallavalitsus võib teha eelarve eelnõus kavandatud väljaminekuid, kui nende tegevuste tähtaeg saabub enne eelarve vastuvõtmist ja need tulenevad õigusaktidest, kohustuste täitmiseks sõlmitud lepingutest, kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 27 lõikest 2 ja kohtuotsustest;
4) kui volikogu ei ole 3 kuu jooksul, arvates eelarveaasta algusest või riigieelarve vastuvõtmisest, kui viimane ei ole eelarveaasta alguseks vastu võetud, suutnud eelarvet vastu võtta, on volikogu tegutsemisvõimetu.
(17) Eelarves nähakse eraldi põhitegevuse kuluna reservfond, ettenägematute väljaminekute tegemiseks.
§ 51. Lisaeelarve
(1) Eelarveaasta jooksul võib eelarvet muuta lisaeelarvega. Vallavalitsus koostab lisaeelarve eelnõu ja esitab selle volikogule. Lisaeelarve eelnõule lisatakse seletuskiri põhjendusega lisaeelarve vajaduse kohta.
(2) Lisaeelarve eelnõu ja seletuskiri avaldatakse 7 tööpäeva jooksul pärast nende volikogule esitamist valla veebilehel. Seletuskiri peab olema kättesaadav kuni eelarveaasta lõpuni.
(3) Lisaeelarve võtab volikogu vastu määrusega. Lisaeelarve menetletakse volikogus ja vastuvõetud lisaeelarve avalikustatakse 7 tööpäeva jooksul pärast selle vastuvõtmist valla veebilehel. Veebilehel avaldatakse samuti ka lisaeelarve menetlemist käsitlevad volikogu ja volikogu komisjonide istungite protokollid.
(5) Kui eelarveaasta jooksul koostatakse lisaeelarve, tuleb selles kavandada sihtotstarbeliselt eraldatud vahendid või annetused ja nende arvelt tehtavad väljaminekud.
(6) Vallavalitsus võib teha lisaeelarve eelnõu volikogule esitamisest kuni lisaeelarve vastuvõtmiseni eelnõus kavandatud väljamineku, kui selle tegemise tähtaeg saabub enne lisaeelarve vastuvõtmist ja see tuleneb:
2) enne lisaeelarve kinnitamist kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 34 lõikes 2 punktides 1-3, 5-52 ja 7 nimetatud kohustuste täitmiseks sõlmitud lepingust;
3) kohtuotsustest.
(7) Vallavalitsus võib kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 27 lõikest 2 tulenevaid väljaminekuid teha enne lisaeelarve vastuvõtmist.
(8) Saneerimiskavast tulenevad muudatused võtab volikogu vastu lisaeelarvega ühe kuu jooksul kava kinnitamisest arvates. Kui valla eelarvet ei ole veel vastu võetud, kajastatakse need muutused valla eelarve eelnõus.
§ 52. Tegemata jäänud väljaminekute kavandamine järgmisel eelarveaastal
(1) Eelmisel aastal eelarves ettenähtud, kuid tegemata jäänud väljaminekute tegemine jooksval eelarveaastal kavandatakse kas eelarvega, kui eelarveaasta on aasta alguseks vastu võtmata, või lisaeelarvega.
2) sõlmitud lepingu alusel põhivara soetuseks antavast sihtfinantseerimise lepingust;
§ 53. Eelarve täitmine
(2) Vallavalitsus ning vallavalitsuse hallatav asutus võivad teha tehinguid ainult eelarves kinnitatud väljaminekute summa piires, välja arvatud kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 24 ja § 26 lõike 4 punktis 4 ja lõikes 6 ja 61 nimetatud juhtudel.
(3) Vallavalitsus ning vallavalitsuse hallatav asutus võivad sõlmida lepinguid, millega kaasneb väljaminek tulevastel eelarveaastatel, juhul kui sellega on arvestatud eelarvestrateegias. Kui väljaminekuga ei ole eelarvestrateegias arvestatud, võib lepingu sõlmida ainult volikogu loal.
(4) Volikogu võib määrusega lubada vallavalitsust ajutiselt piirata eelarves ettenähtud väljaminekute tegemist eelarve täitmise käigus tulude kavandatust väiksema laekumise korral. Määruses sätestatakse ajutise piiramise tingimused, ulatus ja ajaline kestvus. Vallavalitsus peab väljaminekute piiramisest volikogu teavitama.
(5) Põhitegevuse kulude ja investeerimistegevuse eelarveosade täitmisel võib üht eelarveosa täita samas mahus rohkem, kui teine eelarveosa jääb täitmata, kui see on põhjustanud hangete korraldamise järel selgunud tingimustest, mille tõttu planeeritud tehing klassifitseeritakse eelarve täitmisel tulenevalt põhivara arvelevõtmise reeglitest teisiti, kui eelarves oli ette nähtud.
§ 54. Reservfondi kasutamine
(1) Vallaeelarve reservfond (vähemalt 0,3 % eelarve tuludest) kinnitatakse volikogu otsusega eelarve koosseisus põhitegevuse kuluna.
(2) Reservfondist eraldatakse vahendeid sihtotstarbeliselt vallavalitsuse otsuse alusel:
(3) Reservfondi kasutamise aruanne on majandusaasta aruande osa. Seal esitatakse reservfondist kaetud kulude loetelu.
§ 55. Majandusaasta aruande koostamine, kinnitamine ja riigile esitatav aruandlus
(1) Majandusaasta aruande koostab ja kiidab heaks vallavalitsus. Vallavanem kirjutab majandusaasta aruandele koos kuupäeva märkimisega alla viivitamata pärast seda, kui vallavalitsus on aruande heaks kiitnud. Majandusaasta aruande koostamisel lähtutakse raamatupidamise seaduses sätestatud põhimõtetest ja arvestatakse kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduses sätestatud erisusi.
(2) Raamatupidamise seaduse ja selle alusel antud õigusaktide tähenduses kohaliku omavalitsuse üksuse valitseva ja olulise mõju all olev äriühing, sihtasutus ja mittetulundusühing esitavad nelja kuu jooksul majandusaasta lõppemisest arvates vallavalitsusele kinnitatud majandusaasta aruande ja vandeaudiitori aruande, kui raamatupidamise aastaaruande audiitorkontroll on audiitortegevuse seaduse alusel kohustuslik.
(3) Enne majandusaasta aruande kinnitamist volikogus vaatab revisjonikomisjon volikogule esitatud majandusaasta aruande läbi ja koostab selle kohta kirjaliku aruande, mis esitatakse volikogule. Aruandes avaldab revisjonikomisjon, kas ta toetab vallavalitsuse poolt koostatud majandusaasta aruande kinnitamist. Lisaks annab revisjonikomisjon aruandes ülevaate oma tegevuse kohta.
(4) Vallavalitsus esitab heakskiidetud ja allkirjastatud majandusaasta aruande volikogule kinnitamiseks hiljemalt 31.maiks. Majandusaasta aruandele lisatakse vandeaudiitori aruanne ja vallavalitsuse protokolliline otsus aruande heakskiitmise kohta. Volikogu kinnitab majandusaasta aruande hiljemalt 30. juuniks otsusega.
(5) Majandusaasta aruande, vandeaudiitori aruanne, vallavalitsuse protokolliline otsus aruande heakskiitmise kohta ning volikogu otsus aruande kinnitamise kohta avaldatakse pärast nende kinnitamist 7 tööpäeva jooksul valla veebilehel.
(6) Vallavalitsus esitab Rahandusministeeriumile eelarvestrateegia tegevus-valdkondade kaupa ning eelarve, lisaeelarve ja andmed eelarve täitmise kohta tegevusalade kaupa vastavalt rahandusministri poolt kinnitatud tingimustel ja vormidel.
(7) Eelarvestrateegia kohta esitatakse andmed eelarveaastale eelneva aasta 30. oktoobriks, andmed eelarve, lisaeelarve ja eelarve täitmise kohta esitatakse igale kvartalile järgneva kuu viimaseks kuupäevaks.
§ 56. Kohalikud maksud ja koormised
(1) Vallavolikogul on õigus kohalike maksude seaduse alusel anda määrusi kohalike maksude kehtestamiseks.
(3) Maksumäärus jõustub ning avalikustatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses sätestatud korras. Vallavalitsus edastab maksumääruse elektroonilisel teel või elektroonilisel andmekandjal Maksu- ja Tolliametile. Maksumäärus avaldatakse Maksu- ja Tolliameti veebilehel.
(4) Kui seaduses ei ole sätestatud teisiti, on kohalike maksude maksuhalduriks vallavalitsus, kes korraldab kehtestatud korras kohalike maksude kogumist oma asutuste kaudu.
(7) Koormis on kohustus, mis seaduse alusel kehtestatakse vallavolikogu määrusega füüsilistele või juriidilistele isikutele kohustuslike tööde tegemiseks valla territooriumil kehtestatud heakorraeeskirja täitmiseks.
(8) Koormise võib kehtestada füüsilistele ja juriidilistele isikutele nende omandis või valduses oleva kinnistu või muu nende kasutuses oleva territooriumi ning sellega vahetult piirneva üldkasutatava territooriumi heakorra tagamiseks.
(9) Koormise määramisel kehtestatakse koormise olemus, ulatus, täitmise tingimused ja kord ning koormise täitmise üle kontrolli teostamise kord.
(10) Isik, kellel koormise täitmine lasub, võib oma arvel lasta selle täita teisel isikul. Isiku põhjendatud taotlusel on volikogul õigus lubada isikul koormise täitmise eest maksta raha, mida peab kasutama selle koormise täitmiseks. Volikogu poolt vastava loa andmisel määratakse volikogu poolt kehtestatud korras koormise täitmiseks vajalike tööde maksumus.
(11) Koormise täitmist kontrollib vallavalitsus.
(12) Koormist ei või asendada maksuga kohalikku eelarvesse.
(13) Koormisena ei või kehtestada makse, trahve, teenustasusid, lõive ega muu nimetusega rahalisi kohustusi.
(14) Koormis ei või olla lepingu objektiks.
8. peatükk Valla asutused ja avalik teenistus, teenistuslik järelevalve
(1) Valla asutused on:
1) valla ametiasutus, mis teostab avalikku võimu;
2) valla ametiasutuse hallatavad asutused, mis ei teosta avalikku võimu.
(2) Valla ametiasutus on Tamsalu Vallavalitsus (asutusena) koos struktuuriüksustega.
(3) Ametiasutuse struktuuriüksusteks on osakonnad ja vallakantselei. Osakonda juhib juhataja ja vallakantseleid vallasekretär.
(4) Valla ametiasutuse struktuuri ja teenistuskohtade koosseisu ning palgajuhendi kehtestab volikogu.
(5) Valla ametiasutuse hallatava asutuse asutamise ja selle tegevuse lõpetamise otsustab volikogu. Hallatava asutuse põhimääruse struktuuri ja koosseisu kinnitamine ning muutmine toimub volikogu poolt kehtestatud korras. Valla ametiasutus ja ametiasutuse hallatav asutus registreeritakse riigi ja kohaliku omavalitsuse asutuste registris.
(6) Valla ametiasutuse hallatava asutuse juhi kinnitab ametisse ja vabastab ametist vallavanema ettepanekul vallavalitsus, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti. Tööandja teisi õigusi ja kohustusi teostab asutuse juht.
(7) Valla asutusel on oma eelarve, oma nimetusega pitsat ning dokumendiplangid. Asutusel võib olla oma sümboolika.
§ 58. Valla avalik teenistus
(1) Valla avalik teenistus on töötamine valla ametiasutuses.
(2) Valla avalikud teenistujad on ametnikud ja töölepingu alusel töötajad.
(3) Ametnik on ametiasutuse koosseisus ettenähtud ametikohale, kus teostatakse avalikku võimu, nimetatud isik. Kui seaduses või käesolevas põhimääruses ei ole sätestatud teisiti, võib ametnikuna teenistusse võtta 18-aastaseks saanud vähemalt keskharidusega Eesti kodaniku, kes valdab eesti keelt seadusega või seaduse alusel kehtestatud ulatuses. Ametnik võetakse teenistusse ametisse nimetamisega. Ametisse nimetamise õigus on ametiasutuse juhil või tema poolt selleks volitatud ametnikul.
(4) Töölepingu alusel töötajaga sõlmib töölepingu ametiasutuse juht.
(5) Valla avalik teenistus toimub seadustes ja valla õigusaktidega sätestatud korras.
§ 59. Vallasekretär ja vallakantselei
(2) Vallasekretär juhib vallakantseleid ja täidab talle seadusega ning volikogu ja vallavalitsuse õigusaktidega pandud ülesandeid.
§ 60. Teenistuslik järelevalve
(1) Teenistuslik järelevalve on vallavalitsuse poolt valla ametiasutuse ja teenistujate ning hallatavate asutuste ja nende juhtide tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle teostatav kontroll.
(2) Teenistusliku järelevalve teostamisel on vallavalitsusel õigus:
(4) Valla ametiasutuse ja ametnike ning ametiasutuse hallatava asutuse juhi akti täitmise ja toimingu võib peatada kuni kümneks tööpäevaks akti või toimingu seaduslikkuse ja otstarbekuse täiendavaks kontrollimiseks või vajalike täiendavate andmete kogumiseks, sealhulgas akti andja või toimingu sooritaja selgituste saamiseks.
(6) Vallavalitsus tunnistab kehtetuks valla ametiasutuse ametnike ja ametiasutuse hallatavate asutuste juhtide akte ja toiminguid, mis ei ole vastavuses Eesti Vabariigi põhiseaduse, seaduste ning nende alusel ja täitmiseks antud õigusaktide ning valla õigusaktidega.
(7) Vallavalitsus tunnistab ebaotstarbekuse motiivil kehtetuks valla ametiasutuse ning nende ametnike ja ametiasutuse hallatavate asutuste juhtide akte ja toiminguid juhul, kui akt või toiming ilmselt ei vasta kohaliku omavalitsuse põhimõtetele või põhjustab vallavara ja eelarveliste vahendite ebaratsionaalset kasutamist.
§ 61. Välissuhted
(2) Volikogu otsustab valla osalemise ja esindamise rahvusvahelistes organisatsioonides ja koostöölepingute sõlmimise välisriigi kohaliku omavalitsusega. Lepingutele kirjutab alla volikogu esimees või volikogu poolt volitatud isik. Osalemine rahvusvahelistes eelnõudes või programmides toimub volikogu poolt kehtestatud korras.
4) korraldab rahvusvaheliste eelnõude või programmide täitmist;
(4) Vallavalitsusel ja vallavalitsuse hallataval asutusel on õigus käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud lepingute raames sõlmida suhete arendamise eesmärgil lepinguid volikogu poolt kehtestatud korras. Vallavalitsuse sõlmitavatele lepingutele kirjutab alla vallavanem või vallavalitsuse poolt volitatud isik. Vallavalitsuse hallatava asutuse nimel kirjutab lepingule alla asutuse juht või tema asendaja.
§ 62. Põhimääruse kinnitamine ja muutmine
§ 63. Rakendussätted
(1) Tunnistada kehtetuks Tamsalu Vallavolikogu 21.12.2011.a määrus nr 15 “Tamsalu valla põhimäärus“.
RT IV, 12.10.2017, 20


 Claudius Õigusbüroo | Asenduskohustus. Elatisnõue vanavanemate vastu. Claudius Õigusbüroo
Tulenevalt kehtiva perekonnaseaduse § 97 on ülalpidamist õigustatud saama alaealine laps või laps, kes täisealiseks saanuna jätkab põhi- või keskhariduse omandamist põhikoolis, gümnaasiumis või kutseõppeasutuses, kuid mitte kauem kui 21-aastaseks saamiseni. Kohustatud isik võib vabaneda ülalpidamiskohustusest selles ulatuses, milles ta ei ole tema muid kohustusi ja varalist seisundit arvestades võimeline andma teisele isikule ülalpidamist, kahjustamata enese tavalist ülalpidamist, kuid vanemad ei vabane oma alaealise lapse ülalpidamise kohustusest. Kui vanem on olukorras, milles ta ei ole tema muid kohustusi ja varalist seisundit arvestades võimeline andma teisele isikule ülalpidamist, kahjustamata enese tavalist ülalpidamist, peab ta kasutama tema käsutada olevaid vahendeid enda ja lapse ülalpidamiseks ühetaoliselt. Kohus võib mõjuval põhjusel vähendada elatist alla seaduses sätestatud määra ehk alla poole Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud kuupalga alammäära. Sellisel juhul võib mõjuvaks põhjuseks olla vanema töövõimetus või olukord, kus vanemal on teine laps, kes elatise väljamõistmisel osutuks varaliselt vähem kindlustatuks kui elatist saav laps.
Praktikas esineb sageli olukordi, kus kohtuotsusega on küll elatis välja mõistetud, kuid kohustatud isik elatist ei maksa ning ka täitemenetlus ei ole toonud tulemusi. Samuti esineb juhtumeid, kus kohustatud isiku vastu ei ole võimalik ülalpidamisnõuet esitada või kui ülalpidamise väljamõistmist on ülemäära raske saavutada, nt juhtudel, mil vanema viibimiskoht ei ole teada. Taoliste olukordade lahendamiseks näeb perekonnaseadus ette võimaluse esitada ülalpidamisnõue sugulase vastu, kes on seda kohustatud tegema järgmisena, nt vanavanemate vastu.
Käesolevas artiklis käsitleme lühidalt olulisemaid Riigikohtu seisukohti seoses asenduskohustusega. Kuna iga juhtum on individuaalne, palume täiendavate küsimuste korral ühendust võtta Claudius Õigusbüroo juristiga kontaktivormi, e-posti This email address is being protected from spambots. You need JavaScript enabled to view it. kaudu või helistades (+372) 53 477 636.
Riigikohtu seisukohad, tsiviilasi nr 3-2-1-75-11
Õige pole seisukoht, et vanavanemad ei pea oma lapselapsele elatist maksma juhul, kui lapse vanemalt on jõustunud kohtuotsusega lapse ülalpidamiseks elatis välja mõistetud. Kehtiva perekonnaseaduse (edaspidi PKS) § 96 järgi on ülalpidamist kohustatud andma täisealised esimese ja teise astme ülenejad (vanemad ja nende eellased) ja alanejad (lapsed ja nende järglased) sugulased. Seega on alaealise lapse vanematel ja vanavanematel lapse ülalpidamise kohustus. Seejuures annab lähema astme sugulane ülalpidamist enne kaugema astme sugulast, mistõttu peavad alaealist last eelkõige ülal pidama tema vanemad. Vanavanemate ülalpidamiskohustus saab olla üksnes asenduskohustus, mis tuleb kõne alla eelkõige siis, kui lapse vanema(te)lt ei ole võimalik lapsele ülalpidamist saada.
Asenduskohustus tekib eelkõige siis, kui ülalpidamist andma kohustatud sugulane on oma varalise seisundi tõttu ülalpidamise andmisest vabastatud. Isik vabaneb ülalpidamiskohustusest selles ulatuses, milles ta ei ole tema muid kohustusi ja varalist seisundit arvestades võimeline andma teisele isikule ülalpidamist, kahjustamata enese tavalist ülalpidamist. Sellest mõjualast jääb aga välja vanema kohustus pidada ülal oma alaealist last, mis tähendab, et vanem ei vabane ka kehva varalise seisundi korral oma alaealise lapse ülalpidamise kohustusest ning peab kasutama tema käsutada olevaid vahendeid enda ja lapse ülalpidamiseks ühetaoliselt. Kuna vanem alaealise lapse ülalpidamise kohustusest ei vabane, ei saa ka vanavanematel justkui tekkida kohustust pidada vanema asemel ise last ülal, kui vanemal ei ole lapse ülalpidamiseks piisavalt vahendeid. Siiski võib vanavanematel oma lapselapse ülalpidamise kohustus tekkida PKS § 106 lg 2 alusel, mille kohaselt tekib asenduskohustus juhul, kui sugulase vastu ei ole võimalik ülalpidamisnõuet esitada või kui ülalpidamise väljamõistmist on ülemäära raske saavutada.
Seda sätet vaid grammatiliselt tõlgendades võiks asuda ka seisukohale, et selles sättes sisalduvad täiendavad tingimused asenduskohustuse tekkimiseks. Sellise tõlgendamise korral tekiks asenduskohustus üksnes juhul, kui ülalpidamist andma kohustatud sugulane on oma varalise seisundi tõttu ülalpidamise andmisest vabastatud ja selle sugulase vastu ei ole võimalik ülalpidamisnõuet esitada või kui ülalpidamise väljamõistmist on ülemäära raske saavutada. Kolleegiumi arvates ei oleks selline tõlgendus loogiline ega kooskõlas seaduse mõttega. Kui isik on ülalpidamiskohustusest varalise seisundi tõttu vabanenud, ei ole ta üldse või osaliselt kohustatud ülalpidamist andma. Seega puudub sellisel juhul vajadus kontrollida lisaks, kas kohustatud sugulase vastu on võimalik ülalpidamisnõuet esitada või kas ülalpidamise väljamõistmist on temalt ülemäära raske saavutada. Seetõttu - kui esimeses järjekorras ülalpidamist andma kohustatud sugulane on ülalpidamiskohustusest oma varalise seisundi tõttu vabanenud, tekib järgmisena kohustatud sugulasel asenduskohustus, v.a juhul, kui ka see sugulane on oma varalise seisundi tõttu ülalpidamiskohustusest vabanenud.
PKS § 106 lg 2 esimeses lauses on aga kolleegiumi arvates sätestatud lisaalused, millal tekib sugulastel asenduskohustus. Seega tuleb kolleegiumi arvates tõlgendada nimetatud sätet selliselt, et sugulasel tekib asenduskohustus ka juhul, kui ülalpidamist andma kohustatud sugulane ei ole oma varalise seisundi tõttu ülalpidamise andmisest küll vabastatud, kuid tema vastu ei ole võimalik ülalpidamisnõuet esitada või kui ülalpidamise väljamõistmist on temalt ülemäära raske saavutada. Selline tõlgendus on kolleegiumi arvates kooskõlas perekonnaseaduses sätestatud ülalpidamisõiguse üldise mõttega. PKS § 106 lg 2 pelgalt grammatiline tõlgendamine viiks olukorrani, kus vanavanematel tekib küll asenduskohustus täisealiseks saanud lapse ülalpidamiseks, kuid mitte alaealise lapse ülalpidamiseks, sest vanemad alaealise lapse ülalpidamise kohustusest ei vabane. Viimane oleks aga selges vastuolus alaealise lapse huvi ülimuslikkuse põhimõttega ega tagaks alaealisele lapsele piisavat kaitset. Ülaltoodud põhjustel võib vanavanemal tekkida oma alaealise lapse ülalpidamiseks asenduskohustus.
Selline asenduskohustus tekib vanavanemal juhul, kui vanema vastu ei ole võimalik ülalpidamisnõuet esitada või kui ülalpidamise väljamõistmist on vanemalt ülemäära raske saavutada. Hoolimata PKS § 106 lg 2 esimese lause mõnevõrra eksitavast sõnastusest on selle sätte mõtteks tagada ülalpidamist saama õigustatud isiku (lapse) ülalpidamine ka juhul, kui ülalpidamist esimeses järjekorras andma kohustatud isik (vanem) ei ole ülalpidamiskohustusest oma varalise seisundi tõttu vabanenud, kuid temalt ei ole võimalik seaduses sätestatud õiguskaitsevahendeid kasutades ülalpidamist saada või on ülemäära keeruline temalt sel viisil ülalpidamist saada. Eelkõige tekib vanavanemal selle sätte alusel asenduskohustus juhul, kui vanema viibimiskoht ei ole teada, mistõttu on välistatud või raskendatud tema vastu nõude rahuldamine kohtus, aga ka juhul, kui tema vastu esitatud nõue on küll kohtus rahuldatud ja temalt on elatis välja mõistetud, kuid kohtulahendi täitmine täitemenetluses ei ole viinud soovitud tulemuseni, kuna vanemal puudub vara, mille arvel kohustust täita. Seega ei vabane vanavanem ülalpidamiskohustusest ka siis, kui vanemalt on ülalpidamist saama õigustatud isiku kasuks elatis välja mõistetud.
PKS § 106 lg 2 alusel täidab järgmise järjekorra sugulane eelmise järjekorra sugulase kohustuse ning ühes sellega läheb ülalpidamist andnud sugulasele ülalpidamist saama õigustatud isiku nõue PKS § 106 lg 2 teise ja kolmanda lause järgi kohustatud sugulase vastu üle, kui see ei ole vastuolus ülalpidamist saama õigustatud isiku huvidega. Seega tekib ülalpidamist andnud teise järjekorra ülalpidamiskohustuslasel regressinõue esimese järjekorra ülalpidamiskohustuslase vastu. Sellest tulenevalt on ka vanavanemal, kes täidab lapse vanema asemel lapselapse ülalpidamise kohustust, õigus nõuda lapse vanemalt, kelle asemel vanavanem ülalpidamise kohustust täitis, lapse ülalpidamiskohustuse täitmist endale.
Põhjendatud ei ole vanavanemate arusaam, et neilt ei ole õige elatist välja mõista seetõttu, et lapse kasuks on juba jõustunud kohtulahendiga elatis välja mõistetud, st on olemas täitedokument, mida on ka osaliselt täidetud, ning vanavanematelt elatise väljamõistmise korral tekib ka teine täitedokument sisuliselt sama kohustuse täitmiseks. Kuna vanavanemad täidavad vanema ülalpidamiskohustust ja neil tekib selle kohustuse täitmise tõttu tagasinõudeõigus lapse vanema vastu, tuleb vanavanemate makstud elatise ulatuses lugeda vanema ülalpidamiskohustus täidetuks. Täitemenetluse seadustiku järgi lõpetab kohtutäitur täitemenetluse kirjaliku dokumendi esitamisel, kui sellest nähtub, et sissenõudja nõue on rahuldatud. Kohtutäitur saab lõpetada täitemenetluse ka osaliselt, s.o osas, milles vanavanemad on täitnud vanema asemel lapse ülalpidamiskohustuse.
Vanavanematel ei teki lapselapse ülalpidamisel solidaarkohustust. Mitu sama astme sugulast täidavad ülalpidamiskohustust osavõlgnikena, kusjuures iga osavõlgniku kohustuse suurus määratakse kindlaks võrdeliselt tema sissetuleku ja varalise seisundiga, arvestades ka tema ning ülalpidamist saama õigustatud isiku vahelisi suhteid. Esmalt vastutavad lapse vanemad lapse ülalpidamise kohustuse täitmise eest osavõlgnikena vastavalt oma varalisele seisundile. Kui ühe vanema asemel täidavad lapse ülalpidamise kohustust järgmise järjekorra kohustatud sugulased, s.o vanavanemad, siis peavad ka nemad pidama lapselast ülal osavõlgnikena vastavalt oma varalisele seisundile ning nad vabanevad ülalpidamiskohustusest üksnes niivõrd, kuivõrd nende varaline seisund ei võimalda neil lapsele ülalpidamist anda. Osavõlgnikeks ei ole lapse kõik vanavanemad. Kui lapse üks vanem peab last vastavalt oma võimalustele ülal, kuid teiselt vanemalt ei ole võimalik ülalpidamist saada, tekib sugulussuhteid arvestades asenduskohustus vaid ülalpidamiskohustust rikkuva vanema poolsetel vanavanematel.
Loe elatise, hooldusõiguse ja vanema ning lapse vahelise suhtlemiskorra kohta:


text:
Matusetoetuse maksmise kord – Riigi Teataja
Matusetoetuse maksmise kord - sisukord
§ 2 Matusetoetus
§ 3 Matusetoetuse taotlemine
§ 4 Matusetoetuse määramine
§ 5 Matusetoetuse määramise otsus
§ 6 Matusetoetuse määramata jätmise alused
§ 7 Matusetoetuse maksmine
§ 8 Matusetoetuse tagasinõudmine
§ 9 Vaidemenetlus
RT IV, 16.01.2018, 5
Vastu võetud 11.01.2018 nr 7
Matusetoetuse maksmise kord (edaspidi kord) sätestab Kohtla-Järve linna (edaspidi linn) eelarvest eraldatud matusetoetuse määramise tingimused ja maksmise korra.
§ 2. Matusetoetus
(1) Matusetoetus on linna eelarvest makstav ühekordne sotsiaaltoetus (edaspidi matusetoetus) matusekulude osaliseks kompenseerimiseks. Matusekulud on surnu transportimise, tuhastamise või matmise kulud.
(2) Matusetoetust makstakse isiku surma korral, kelle viimaseks elukohaks Eesti rahvastikuregistri andmetel oli Kohtla-Järve linn.
(3) Matusetoetust ei maksta:
2) kui matuse korraldajaks on kohalik omavalitsus;
3) matusekorraldajal on õigus riiklikule matusetoetusele;
4) kui inimene on surnud enne 2018. aasta 1. jaanuari.
(4) Matusetoetuse suurus on 250 eurot.
§ 3. Matusetoetuse taotlemine
(1) Matusetoetust võib taotleda surnu abikaasa, sugulane või muu füüsiline isik, kes kannab surnu matuse korraldamise kulud (edaspidi matusekorraldaja).
(2) Matusetoetuse taotlus (edaspidi taotlus) esitatakse Kohtla-Järve Linnavalitsusele (edaspidi linnavalitsus) elektrooniliselt aadressile linnavalitsus@kjlv.ee või paberkandjal vastavalt kinnitatud vormile (lisatud).
(3) Matusekorraldaja on kohustatud lisaks taotlusele esitama linnavalitsusele järgmised dokumendid:
1) surmatõendi koopia;
2) matuse korraldamist tõendavaid kuludokumente;
3) muid asjakohaseid dokumente.
§ 4. Matusetoetuse määramine
(1) Matusetoetuse taotluse vaatab läbi Kohtla-Järve Linnavalitsuse Sotsiaalteenistus (edaspidi sotsiaalteenistus).
(2) Kui taotluses on puudusi, määrab sotsiaalteenistus taotlejale esimesel võimalusel tähtaja puuduste kõrvaldamiseks.
(3) Matusetoetus määratakse, kui taotlus on esitatud kahe kuu jooksul isiku surmapäevast.
§ 5. Matusetoetuse määramise otsus
(1) Linnavalitsuse poolt määratud ametiisik teeb otsuse matusetoetuse määramise või määramata jätmise kohta hiljemalt 10 tööpäeva jooksul peale matusetoetuse taotlemiseks vajalike andmete saamist.
(2) Matusetoetuse määramise või määramata jätmise otsus tehakse matusetoetuse taotlejale teatavaks tema poolt taotluses märgitud viisil.
(3) Sotsiaalteenistus teavitab otsusest matusetoetuse taotlejat 5 tööpäeva jooksul otsuse tegemisest.
§ 6. Matusetoetuse määramata jätmise alused
Matusetoetust ei määrata, kui:
1) käesoleva korraga matusetoetuse saamiseks kehtestatud nõudeid ei ole täidetud;
2) toetuse taotleja esitab valeandmeid;
3) käsitletava surmajuhtumi korral on matusetoetus juba eelnevalt määratud;
4) toetuse taotleja ei kõrvalda puudusi ega esita täiendavaid dokumente ettenähtud tähtajaks.
§ 7. Matusetoetuse maksmine
Matusetoetus kantakse üle taotlejale taotluses määratud pangakontole 5 tööpäeva jooksul, arvates matusetoetuse määramise otsuse tegemisest.
§ 8. Matusetoetuse tagasinõudmine
(1) Linnavalitsusel on õigus makstud matusetoetus tagasi nõuda matuse- korraldajalt, kui matusetoetuse taotlemisel taotleja on teadvalt esitanud valeandmeid.
(2) Alusetult makstud matusetoetus nõutakse tagasi sotsiaalseadustiku üldosa seaduses sätestatud korras.
§ 9. Vaidemenetlus
Vaie tehtud otsuse või toimingu peale esitatakse linnavalitsusele. Vaie lahendatakse haldusmenetluse seaduses sätestatud korras 30 päeva jooksul arvates vaide esitamisest vaiet läbivaatavale linnavalitsusele, kui seadus ei sätesta pikemat tähtaega. Vaide läbivaatamise tähtaega võib pikendada haldusmenetluse seaduses sätestatud korras.
Määrust rakendatakse 1. jaanuarist 2018. a.

matches:
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 9
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 9


text:
Puhja Seltsimaja põhimäärus – Riigi Teataja
Puhja Seltsimaja põhimäärus
Puhja Seltsimaja põhimäärus - sisukord
§ 1 Seltsimaja nimi ja asukoht
§ 2 Seltsimaja õiguslik seisund
§ 3 Seltsimaja sümboolika
§ 4 Seltsimaja ülesanded ja tegevusalad
§ 5 Seltsimaja õigused ja kohustused
§ 7 Seltsimaja vara, eelarve ja rahastamine
§ 9 Tegevuse ümberkorraldamine, -kujundamine ja lõpetamine
RT IV, 04.04.2018, 23
Vastu võetud 26.03.2018 nr 28
§ 1. Seltsimaja nimi ja asukoht
(1) Seltsimaja nimi on Puhja Seltsimaja (edaspidi seltsimaja).
(2) Seltsimaja asukoht on Viljandi tee 24, Puhja alevik, Elva vald, Tartu maakond.
§ 2. Seltsimaja õiguslik seisund
(1) Seltsimaja moodustab, korraldab ümber ja tegevuse lõpetab ning tema põhimääruse kinnitab ja teeb selles muudatusi Elva Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) Elva Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) ettepanekul.
(2) Seltsimaja on vallavalitsuse hallatav asutus. Seltsimaja registreeritakse riigi ja kohaliku omavalitsuse asutuste registris.
(3) Seltsimaja tegutseb talle vallaeelarves ettenähtud vahendite piires.
(4) Seltsimaja ei taotle oma tegevusega majanduslikku tulu, ta kasutab oma tulusid põhimääruses toodud eesmärkide saavutamiseks.
(5) Seltsimaja töötajate struktuuri ja koosseisu kinnitab ning seda muudab vallavalitsus.
(6) Seltsimaja juhindub oma tegevuses seadustest, Elva valla (edaspidi vald) õigusaktidest ning seltsimaja põhimäärusest.
§ 3. Seltsimaja sümboolika
Seltsimajal võib olla oma nimega sümboolika.
§ 4. Seltsimaja ülesanded ja tegevusalad
(1) Seltsimaja põhiülesanded on:
1) rahvakultuuri ja kohalike kultuuritraditsioonide säilitamine ja arendamine;
2) professionaalse kunsti vahendamine;
3) elanike kultuurilis-meelelahutuslik teenindamine;
4) piirkonna kultuurielu edendamine koostöös teiste kultuuri-, spordi- ja haridusasutustega ning muude asutustega;
5) elanikele õppe- ja enesetäiendamise võimaluste pakkumine;
6) osalemine valla kultuurielus;
7) kaasaaitamine vabariiklike ja maakondlike tantsu- ja laulupidude läbiviimisele;
(2) Seltsimaja tegevusalad on:
1) taidlus- ja huvialaringide töö korraldamine;
2) elanikkonna vaba aja veetmise korraldamine;
3) kultuuriliste kursuste, õpperingide korraldamine;
4) kultuuriürituste, riiklike ja valla tähtpäevade, näituste ja teiste kultuuriprojektide korraldamine;
5) piirkonna kultuurielu koordineerimine ja kultuurikalendri koostamine;
6) tegevuse kajastamine valla lehes ja valla kodulehel;
7) reklaamkuulutuste paigaldamine;
8) erinevate huvikeskuste, laste- ja noorteorganisatsioonide ning kultuuri-, spordi- ja haridusasutustega koostööl tegemine;
9) tegevusvaldkonnaga seotud projektide koostamine.
§ 5. Seltsimaja õigused ja kohustused
(1) Seltsimajal on oma ülesannete täitmiseks õigus:
1) saada vajalikku teavet ja andmeid vallavolikogult ja vallavalitsuselt;
2) sõlmida ülesannete täitmiseks oma eelarve piires lepinguid nii juriidiliste kui ka füüsiliste isikutega;
3) anda lühiajaliseks tasuliseks kasutamiseks ruume, inventari jne vallavalitsuse poolt kehtestatud korras;
4) korraldada huviringe, seminare ja kursusi ning osutada muid tasulisi teenuseid vastavalt vallavalitsuse poolt kehtestatud hinnakirjale;
5) korraldada tasulisi üritusi;
6) osaleda rahvusvaheliste organisatsioonide, liitude ja töögruppide tegevuses;
7) teostada muid õigusaktidega kooskõlas olevaid tehinguid, mis on vajalikud seltsimaja edukaks tegevuseks.
(2) Seltsimaja kohustub:
1) olema Puhja piirkonna kultuurielu juhtiv korraldaja;
2) kasutama sihtotstarbeliselt seltsimaja kasutusse antud vara vastavalt valla õigusaktides sätestatud korrale.
(1) Seltsimaja tegevust juhib seltsimaja juhataja, kes:
1) esindab vastavalt volitustele vallavalitsust oma valdkonda puudutavates küsimustes vallas ja väljaspool valda;
2) tegutseb seltsimaja nimel ja esindab seda suhetes füüsiliste ja juriidiliste isikutega;
3) kavandab ja organiseerib kultuuriüritusi, taidlus- ja huvialaringide tööd ja vastutab asutusele pandud ülesannete eest;
4) hoiab, arendab ja tutvustab piirkonna kultuurilist eripära;
5) osaleb valla kultuurikalendri koostamisel;
6) aitab kaasa kolmanda sektori kultuurilisele tegevusele;
7) koostab seltsimaja eelarve projekti;
8) kasutab seltsimaja vara ja eelarvelisi rahalisi vahendeid õigusaktidega kehtestatud korras;
9) vastutab seltsimaja vara säilimise ja korrasoleku eest;
10) teeb ettepaneku vallavalitsusele struktuuri ja koosseisu muutmiseks;
11) annab seaduses ja käesolevas põhimääruses sätestatud pädevuse piires töö koordineerimiseks ja korraldamiseks käskkirju ning kontrollib nende täitmist;
12) kehtestab reeglid töökorraldusele ja muud töökorralduslikud dokumendid;
13) kehtestab asjaajamise korra;
14) täidab talle õigusaktidega pandud muid ülesandeid;
15) on aruandekohustuslik vallavalitsuse ees.
(2) Töölepingu juhatajaga sõlmib, muudab ja lõpetab vallavanem.
(3) Seltsimaja juhataja ülesanded, vastutusala, õigused, kohustused ja tööülesannete kirjeldus tulenevad valla õigusaktidest, käesolevast põhimäärusest, töölepingust ja ametijuhendist.
(4) Seltsimaja struktuuri kuuluvate töötajatega ja ringijuhtidega sõlmib töölepingu seltsimaja juhataja.
(5) Juhatajat asendab vallavanema poolt määratud isik.
§ 7. Seltsimaja vara, eelarve ja rahastamine
(1) Seltsimaja varad ja vahendid moodustuvad vallavalitsuse poolt tema valdusesse ja kasutusse antud põhi- ja väikevahenditest ja muust varast, mis on talle antud või omandatud seltsimaja tegevuse käigus.
(2) Seltsimaja eelarve tulu moodustavad eraldised valla eelarvest, laekumised, eraldised ja annetused muudelt organisatsioonidelt ning füüsilistelt isikutelt ning seltsimaja tegevustest saadud tulust, sh piletitulu.
(3) Tasuliste teenuste loetelu ja hinnakirja kehtestab seltsimaja juhataja ettepanekul vallavalitsus.
(1) Seltsimaja esitab oma tegevuse kohta aruandeid õigusaktidega kehtestatud korras ja tähtaegadel.
(2) Teenistuslikku järelevalvet seltsimaja ja juhataja tegevuse seaduslikkuse ning otstarbekuse üle teostab vallavalitsus.
§ 9. Tegevuse ümberkorraldamine, -kujundamine ja lõpetamine
(1) Seltsimaja tegevuse korraldab ümber või lõpetab vallavolikogu.
(2) Seltsimaja tegevus lõpetatakse seadusega sätestatud korras ja seda korraldab vallavalitsus.
(3) Seltsimaja ümberkorraldamisest või ümberkujundamisest teatakse personalile ja ringijuhtidele vähemalt kaks kuud ette.
(4) Seltsimaja ümberkorraldamine põhimääruse tähenduses seisneb seltsimaja ühinemises või jagunemises.
(5) Seltsimaja ümberkujundamine põhimääruse tähenduses on asutuse muutmine teist liiki asutuseks.
(1) Seltsimaja põhimääruse kinnitab, muudab või tunnistab kehtetuks vallavolikogu.
(2) Tunnistada kehtetuks Puhja Vallavolikogu 25. aprilli 2012. a määrus nr 3 „Puhja Seltsimaja põhimäärus“

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 7
§ 9
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 7
§ 9


Tallinna Linnavalitsus 10.01.2007 määrus number 4 [RT IV, 27.06.2013, 84]
Jõustumine: 15.01.2007
Redaktsiooni kehtivus: 15.01.2007 - ... [RT IV, 27.06.2013, 84]
10. jaanuar 2007 nr 4
Määrus kehtestatakse Kohanimeseaduse § 3 lõike 7 punkti 1, § 4 lõike 1 punkti 4, § 5 lõike 1 punkti 3 ja lõike 4, § 13 lõike 2 punktide 1 ja 2 ning Tallinna Linnavolikogu 3. märtsi 2005 määrusega nr 18 kinnitatud Tallinna kohanimede määramise korra punktide 1.3.3, 2.2.2 ja 3.5 alusel.
§ 1. Määrata Lasnamäe linnaosas Loopealse asumis Kiviriku tn 2, 4, 6, 8; Marana tn 2, 4 / Kiviriku tn 1, 3; Kiviriku tn 10, 12, 14, 16 ja Marana tn 6, 8 / Kiviriku tn 5, 7 kinnistute detailplaneeringuga tekkivale uuele tänavale nimeks Meeliku tänav vastavalt lisale.
§ 2. Tallinna Linnaplaneerimise Ametil määrata Meeliku tänava nime alusel moodustatavatele kinnistutele aadressid.
§ 3. Lasnamäe Linnaosa Valitsusel kindlustada uute tänavasiltide ja omanike poolt numbrimärkide paigaldamine vastavalt tänava ja hoonestuse väljaehitamise ajaks.
§ 4. Määrus jõustub 15. jaanuaril 2007.
10. jaanuari 2007 määruse nr 4
Meeliku tänava skeem


Viljandi valla põhimäärus – Riigi Teataja
Viljandi valla põhimäärus
Viljandi valla põhimäärus - sisukord
§ 1 Viljandi valla põhimääruse eesmärk
§ 2 Viljandi valla omavalitsusorganid
§ 4 Valla sümbolite kasutamine
2 Vallavolikogu
§ 5 Vallavolikogu esimees ja aseesimees
§ 6 Vallavolikogu esimehe ja aseesimehe valimine
§ 7 Vallavolikogu fraktsioonid
§ 8 Vallavolikogu eestseisus
§ 9 Vallavolikogu komisjon
§ 10 Komisjoni pädevus
§ 11 Vallavolikogu komisjoni töökord
§ 12 Ajutine komisjon ja selle pädevus
§ 14 Vallavanema valimise kord
§ 15 Vallavanema pädevus
§ 16 Vallavanema asendamise kord
§ 17 Vallavalitsus kui omavalitsuse täitevorgan
§ 18 Vallavalitsuse struktuur
§ 19 Vallavalitsuse moodustamise kord
§ 20 Vallavalitsuse liige
§ 21 Vallavalitsuse palgaline liige (abivallavanem)
§ 22 Vallavalitsuse pädevus
§ 23 Vallavalitsuse istung
§ 24 Vallavalitsuse komisjonid
§ 25 Ametiasutus
§ 26 Vallavalitsuse ametiasutuse hallatavad asutused
5 Valla õigusaktid
§ 27 Vallavolikogu ja vallavalitsuse õigusaktid
§ 28 Valla õigusaktide algatamise õigus
§ 29 Valla omavalitsusorganite õigusaktide jõustumine
§ 30 Valla omavalitsusorganite õigusaktide avalikustamine
§ 31 Arengukava ja eelarvestrateegia koostamise ja muutmise üldpõhimõtted
§ 32 Eelarve koostamise ja finantsjuhtimise üldpõhimõtted
§ 33 Sisekontrolli süsteem
§ 34 Siseaudit
8 Põhimääruse kinnitamine ja muutmine ning jõustumine
§ 35 Põhimääruse kinnitamine ja muutmine
RT IV, 14.12.2017, 3
§ 1. Viljandi valla põhimääruse eesmärk
Viljandi valla põhimääruses (edaspidi põhimäärus) sätestatakse:
1) Viljandi valla sümbolid ja nende kasutamise kord;
2) Viljandi Vallavolikogu esimehe ja aseesimehe valimise kord;
3) Viljandi Vallavolikogu komisjonide moodustamise kord, õigused ja kohustused;
4) Viljandi vallavanema (edaspidi vallavanem) valimise kord;
5) Viljandi Vallavalitsuse moodustamise kord ja pädevus;
6) Viljandi valla ametiasutuse moodustamise kord;
7) Viljandi valla õigusaktide vastuvõtmise, avalikustamise ja jõustumise kord;
8) Viljandi valla arengukava, eelarvestrateegia ja eelarve koostamise ja muutmise ning finantsjuhtimise üldised põhimõtted.
§ 2. Viljandi valla omavalitsusorganid
Viljandi valla (edaspidi vald) omavalitsusorganid on Viljandi Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) ja Viljandi Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus).
(2) Valla sümbolite värvid:
1) Sinine (Azure): seotus Viljandiga, linapõllud seotus Mulgimaaga, tahtekindlus, vaimsus, noorus, lootus, pilvitu taevas, positiivsus;
2) Kuld / kollane (Or): seotus Viljandi ja Viljandimaaga, jõukus, päike, laiuvad viljaväljad, keskele kokku tulevad 4 kuldset kujundit moodustavad kaheksakanna – viide Eesti pärimuskultuuri edasikandvale tugevale kogukonnale; viis kuldset odaotsa viitavad paikkonna kuulsusrikkale muinasajale;
3) Hõbe / valge (Argent): seotus Viljandiga, Viljandi vapiroos, millel sinine linaõis, väljendab ühtsust ja koostööd, valgustatus.
(3) Vapi kirjeldus: valla vapiks on sinisel kilbil hõbedane roosiõis, millel väiksem sinine linaõis. Vapil kuldne päis. Vapi kuju - järjepidevus ja traditsioonid. Valla vapi etalonkujutis on toodud põhimääruse lisas 1.
(4) Lipu kirjeldus: valla lipuks on sinisel väljal valge roosiõis, millel väiksem sinine linaõis. Lipul kollased pakud. valla lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3. valla lipu etalonkujutis on toodud põhimääruse lisas 2.
(5) Vapi / lipu elemendid – rõhutavad ühtset eesmärki ja tulevikku, mitte hoida killustatuna erinevaid mõtteid ja märke. Õis – Viljandi linna vapiroosil asetsev linaõis – väljendamaks linna ja maapiirkonna tihedat seotust. Eesmärgiks mõtestatud koostöö ühise tuleviku nimel.
(6) Valla lippu võidakse kasutada ka laualipuna või vimplina.
(7) Kui valla lipp on vähendatud mõõdus (laualipuna või vimplina), peavad selle kujutis, värvilahendus ning mõõdusuhted vastama täpselt lipu kirjeldusele.
(8) Muu sümboolika all tuleb mõista valla logo, mis on visuaalne graafiline märk, mis assotsieerub valla vapi ja lipuga. Logo kujutised on toodud põhimääruse lisas 3.
§ 4. Valla sümbolite kasutamine
(1) Valla vappi võib kasutada:
1) valla koduleheküljel;
2) valla üld- ja kirja plankidel;
3) valla ametiisikute ja ametiasutuse hallatavate asutuste juhtide visiitkaartidel;
4) vallavalitsuse poolt väljaantud trükistel, reklaamidel, meenetel;
5) vallavalitsuse hoonel ja valla piiritähistel;
6) muudel juhtudel vallavalitsuse loal.
(2) Valla lipu heiskamine ja kasutamine:
1) valla lipp heisatakse alaliselt vallavalitsuse hoone peasissekäigu juures ja ametiasutuse hallatavate hoonetel või lipumastides, ajutiselt valla pidupäevadel ja avalikel üritustel;
2) valla elanikul on õigus heisata ja kasutada valla lippu järgides Eesti lipu seadust ja head tava;
3) valla lipu heiskamisel koos teise riigi, organisatsiooni või mõne muu lipuga, tulevad lipud paigutada vastavalt Eesti lipu seadusele;
4) kui valla lipp heisatakse leinalipuna, kinnitatakse lipuvarda ülemisse otsa must lint või heisatakse lipp poolde masti;
5) valla lippu laualipuna kasutatakse vallavolikogu ja –valitsuse istungite laual, valla külaliste ametlikul vastuvõtul, samuti võidakse kinkida meenena valla külalistele;
6) käesolevas paragrahvis sätestamata juhtudel toimub valla lipu kasutamine vallavalitsuse loal.
(3) Valla logo võib kasutada valla reklaamimisel ja kasutamise õiguse annab vallavalitsuse ametiasutus.
2. peatükk Vallavolikogu
§ 5. Vallavolikogu esimees ja aseesimees
1) juhib vallavolikogu, kutsub kokku ja juhatab vallavolikogu istungeid ning korraldab nende ettevalmistamist ja vallavolikogu õigusaktide eelnõude menetlemist;
2) koostab vallavolikogu istungi päevakorra projekti;
3) informeerib istungil vallavolikogu liikmeid vallavolikogule saabunud kirjadest ja neile saadetud vastustest;
4) esindab valda ja vallavolikogu vastavalt seadusele, põhimäärusele ning vallavolikogu poolt antud pädevusele ja kehtestatud korrale;
5) kirjutab alla vallavolikogu poolt vastuvõetud määrustele, otsustele ja teistele dokumentidele ning peab vallavolikogu nimel kirjavahetust;
7) korraldab vallavolikogu komisjonide tööd;
(2) Vallavolikogu aseesimees asendab vallavolikogu esimeest tema äraolekul või volituste peatumisel ning täidab muid vallavolikogu õigusaktidega talle antud ülesandeid.
(3) Kui vallavolikogu aseesimehel ei ole ajutiselt võimalik vallavolikogu esimehe ülesandeid täita asendab vallavolikogu esimeest vanim kohalolev vallavolikogu liige.
(4) Vallavolikogu esimeest asendav isik kirjutab õigusaktidele ja muudele vallavolikogu dokumentidele alla oma ametinimetuse, lisades sellele sõnad „vallavolikogu esimehe ülesannetes“.
(5) Vallavolikogu esimehe või aseesimehe ametikoht võib vallavolikogu otsusel olla palgaline.
§ 6. Vallavolikogu esimehe ja aseesimehe valimine
(1) Vallavolikogu esimees ja aseesimees valitakse salajase hääletamise teel vallavolikogu koosseisu häälteenamusega.
(2) Vallavolikogu esimehe kandidaadi ülesseadmine:
1) kandidaadi ülesseadmise kohta esitatakse istungi juhatajale kirjalik ettepanek, mida suuliselt selgitatakse;
2) ülesseadmise kohta annab kandidaat suulise nõusoleku;
3) kandidaadid nummerdatakse ülesseadmise järjekorras;
4) nimekirja sulgemise otsustab vallavolikogu avalikul hääletamisel poolthäälteenamusega;
5) kui vallavolikogu ei otsusta teisiti, tutvustab kandidaatide nimekirjas olev isik end pärast nimekirja sulgemist ja igal vallavolikogu liikmel on õigus esitada kandidaadile üks küsimus.
(3) Vallavolikogu esimehe valimisel on vallavolikogu liikmel üks hääl.
(4) Vallavolikogu esimehe valimist korraldab uue koosseisu esimesel istungil valla valimiskomisjon. Sama kord kehtib ka vallavolikogu järgmistel istungitel, kui esimesel istungil ei osutunud vallavolikogu esimees valituks. Muul ajal korraldab vallavolikogu esimehe valimist vallavolikogu poolt avalikul hääletamisel valitud kolmeliikmeline häältelugemiskomisjon.
(5) Vallavolikogu pitsatiga varustatud hääletussedel väljastatakse vallavolikogu liikmele allkirja vastu.
(6) Kui vallavolikogu esimehe valimist korraldab valimiskomisjon, tehakse valimistulemused kindlaks valimiskomisjoni otsusega. Kui vallavolikogu esimehe valimist korraldab häältelugemiskomisjon, koostab häältelugemiskomisjon hääletamistulemuste kohta protokolli, millele kirjutavad alla kõik komisjoni liikmed.Häältelugemiskomisjoni protokolli kinnitab vallavolikogu avalikul hääletamisel poolthäälteenamusega.
(9) Vallavolikogu esimehe kordusvalimise võib läbi viia ka samal vallavolikogu istungil, kui selle poolt hääletab vallavolikogu koosseisu enamus. Vallavolikogu esimehe kandidaadina võib üles seada eelmises hääletusvoorus kandideerinud isiku.
(10) Vallavolikogu aseesimehe valimisel rakendatakse käesolevas paragrahvis vallavolikogu esimehe valimise kohta käivaid sätteid.
§ 7. Vallavolikogu fraktsioonid
(1) Vähemalt kolm vallavolikogu liiget võivad moodustada ja registreerida vallavolikogu fraktsiooni (edaspidi fraktsioon), esitades vastava kirjaliku avalduse koos liikmete nimekirjaga vallavolikogu esimehele. Koosseisu muudatustest teavitab saadikurühma esindaja vallavolikogu esimeest kirjalikult.
(2) Iga vallavolikogu liige võib kuuluda ühte fraktsiooni.
§ 8. Vallavolikogu eestseisus
Vallavolikogu eestseisus (edaspidi eestseisus) on nõuandev organ vallavolikogu esimehe juures, mis vaatab vastavalt vajadusele läbi vallavolikogu istungi päevakorra projekti, vallavolikogu töökorralduse muudatusettepanekud ja arutab muid vallavolikogu töö korraldamisega seotud küsimusi.
§ 9. Vallavolikogu komisjon
(1) Vallavolikogu võib moodustada nii alatisi kui ka ajutisi komisjone. Komisjon moodustatakse vallaelu probleemide lahendamiseks, arengu kavandamiseks, õigusaktide eelnõude väljatöötamiseks ja elanikkonna seisukohtade selgitamiseks.
(3) Komisjoni ettepanekud ja seisukohad on vallavolikogu ja vallavalitsuse õigusaktide vastuvõtmisel soovitusliku ja/või nõuandva iseloomuga.
(4) Komisjonide esimehed ja aseesimehed valitakse volikogu liikmete hulgast. Teised komisjoni liikmed kinnitatakse komisjoni esimehe esildusel.
(5) Komisjoni esimees ja aseesimees või aseesimehed valitakse üheaegselt salajasel hääletusel. Volikogu liikmel on üks hääl.
(6) Komisjoni esimeheks saab kõige rohkem hääli kogunud kandidaat. Komisjoni aseesimeheks saab häältearvult teiseks jäänud kandidaat. Kui komisjonile valitakse mitu aseesimeest, saavad aseesimeesteks nii mitu häältearvult enim hääli kogunud kandidaadile järgnenud kandidaati, kui mitu aseesimeest valiti.
(7) Volikogu komisjoni koosseisu kujundamisel arvestatakse erakondade ja valimisliitude esindajate osakaalu volikogus.
(8) Alatise komisjoni koosseisu kuulub vähemalt kolm liiget.
(9) Igal vallavolikogu liikmel on õigus kuuluda vähemalt ühte komisjoni.
(10) Komisjoni liikme komisjoni koosseisust väljaarvamise otsustab vallavolikogu, komisjoni esimehe esildusel:
2) juhul, kui komisjoni liige ei ole osalenud vähemalt kolmel järjestikusel komisjoni koosolekul.
§ 10. Komisjoni pädevus
(1) Vallavolikogu esimees suunab komisjoni läbivaatamisele:
1) vallavolikogu õigusaktide eelnõud;
1) algatada vallavolikogu õigusakti eelnõu;
3) teha ettepanekuid vallavolikogu istungi päevakorra, vallavolikogu ja teiste komisjonide menetluses olevate vallavolikogu õigusaktide eelnõude kohta;
5) kaasata oma töösse asjatundjaid.
§ 11. Vallavolikogu komisjoni töökord
(1) Vallavolikogu komisjoni töövormiks on koosolek. Otsused võetakse vastu poolthäälteenamusega.
(2) Komisjoni koosoleku kutsub kokku komisjoni esimees või tema äraolekul aseesimees.
(3) Komisjoni koosoleku toimumise ajast, kohast ja päevakorrast informeeritakse komisjoni liikmeid vähemalt neli päeva enne koosoleku toimumist. Võimalusel esitatakse tutvumiseks ka arutusele tulevate küsimustega seonduvad materjalid.
(4) Komisjoni esimehe ja aseesimehe äraolekul kutsub komisjoni vajadusel kokku vallavolikogu esimees, kes juhatab koosolekut või määrab komisjoni liikmete hulgast koosoleku juhataja.
(5) Komisjoni koosolekust võib sõnaõigusega osa võtta komisjoni mittekuuluv vallavolikogu liige või vallavalitsuse liige. Teiste isikute kutsumise komisjoni koosolekule ja neile sõnaõiguse andmise otsustab koosoleku juhataja.
(8) Komisjoni koosoleku kohta koostatakse protokoll, milles märgitakse koosoleku päevakord, toimumise aeg, koosolekust osa võtnud isikute nimekiri, komisjoni otsused ja komisjoni liikmete eriarvamused. Elektroonilise koosoleku toimumise või komisjoni liikme (te) elektroonilise osalemise kohta tehakse protokolli sellekohane märge. Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija.
1) esitab vallavolikogule kinnitamiseks komisjoni koosseisu;
2) esitab vallavolikogule ettepanekuid komisjoni koosseisu muutmiseks;
4) koostab komisjoni koosoleku päevakorra projekti ja korraldab kutsete saatmise;
5) vajadusel kutsub komisjoni koosolekule külalised;
6) allkirjastab komisjoni protokollid;
7) edastab vajadusel suuliselt vallavolikogus komisjoni otsused, seisukohad, arvamused, ettepanekud ja eelnõud komisjoni pädevusse kuuluvates küsimustes;
8) korraldab ja vastutab komisjoni asjaajamise eest.
(11) Komisjoni esimehe tagasiastumisel, vallavolikogu poolt vabastamisel, umbusalduse avaldamisel, vallavolikogu liikme volituste lõppemisel või peatumisel või muul põhjusel lahkumisel, valib vallavolikogu uue komisjoni esimehe vallavolikogu liikmete hulgast. Komisjoni esimees esitab kinnitamiseks komisjoni uue koosseisu või teeb ettepaneku jätta komisjon endises koosseisus.
(12) Komisjoni protokollid vormistatakse vastavalt vallavalitsuse ametiasutuse asjaajamiskorrale nii paberikandjal kui elektrooniliselt.
(13) Komisjoni dokumente hoitakse vallakantseleis (ka elektrooniliselt), kus registreeritakse ka komisjoni kirjavahetus.
(14) Kõik vallavolikogu komisjonid esitavad vähemalt üks kord aastas vallavolikogule aruande tehtud tööst. Aruanne esitatakse kirjalikult ja on kättesaadav kõigile vallakantseleis.
§ 12. Ajutine komisjon ja selle pädevus
(1) Ühekordsete kindlapiiriliste probleemide lahendamiseks ja teiste sellelaadsete ülesannete täitmiseks võib vallavolikogu moodustada ajutisi komisjone.
(2) Vallavolikogu õigusaktis, millega moodustatakse ajutine komisjon, sätestatakse selle koosseis, ülesanded, volituste ulatus ja kestus.
(1) Vallavolikogu moodustab oma volituste ajaks vähemalt kolmeliikmelise revisjonikomisjoni vallavalitsuse tegevuse ning valla majandustegevuse kontrollimiseks.
(2) Revisjonikomisjoni esimees ja revisjonikomisjoni liikmed valitakse vallavolikogu liikmete hulgast salajasel hääletusel poolthäälte enamusega.
(3) Revisjonikomisjon peab enne valla eelarve täitmise aruande kinnitamist vallavolikogule oma töö tulemustest aru andma ning esitama märkused ja ettepanekud puuduste kõrvaldamiseks.
(4) Revisjonikomisjon töötab tööplaani alusel. Revisjonikomisjon peab esitama iga aasta esimeses kvartalis vallavolikogule tööplaani kinnitamiseks.
(5) Revisjonikomisjon kontrollib tööplaani alusel ja / või vallavolikogu ülesandel:
2) tulude tähtaegset sissenõudmist ja arvelevõtmist ning kulude vastavust valla eelarvele;
(6) Revisjonikomisjon töötab kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse alusel.
§ 14. Vallavanema valimise kord
(1) Vallavanem valitakse salajase hääletamise teel vallavolikogu koosseisu häälteenamusega.
4) nimekirja sulgemise otsustab vallavolikogu avalikul hääletamisel poolthäälte enamusega;
(3) Vallavanema valimisel on igal vallavolikogu liikmel üks hääl.
(4) Nimekirja sulgemise järel valitakse avalikul hääletamisel vallavolikogu liikmete poolthäälte enamusega kolmeliikmeline häältelugemiskomisjon, kes nimetab endi hulgast komisjoni esimehe. Komisjoni ei kuulu ükski vallavanema kandidaat.
(5) Vallavanema valimise protseduur on analoogiline vallavolikogu esimehe ja aseesimehe valimisega (vt § 6).
(6) Häältelugemiskomisjoni protokolli kinnitab vallavolikogu avalikul hääletamisel poolthäälte enamusega.
(7) Vallavanemaks valituks osutub kandidaat, kes saab vallavolikogu koosseisu häälteenamuse.
(8) Kui esitatud kandidaadid ei saa nõutavat häälteenamust, korraldatakse samal istungil kordushääletamine. Kordushääletusel jäävad kandideerima kaks enim hääli saanud kandidaati. Kui kordushääletusel ei saa kumbki kandidaat vallavolikogu koosseisu häälteenamust, toimuvad vallavanema valimised uuesti algusest peale.
(9) Vallavanema kordusvalimise võib korraldada samal vallavolikogu istungil, kui selle poolt hääletab vallavolikogu koosseisu enamus. Vallavanema kandidaadina võib üles seada eelmises hääletusvoorus kandideerinud isiku.
(10) Vallavolikogu võib välja kuulutada avaliku konkursi vallavanema kandidaadi leidmiseks. Avaliku konkursi läbiviimise tingimused ja korra sätestab vallavolikogu.
§ 15. Vallavanema pädevus
(1) Vallavanem tegutseb seaduste ja seaduste alusel antud õigusaktide alusel
5) juhib ja korraldab vallavalitsuse kui ametiasutuse teenistust ning annab vallavalitsuse ametiasutuse tegevuse korraldamiseks käskkirju;
(4) Vallavanem esindab valda tööandjana suhetes ametiasutuse hallatavate asutuste juhtidega. Vallavanem esitab hallatavate asutuste juhtide kandidaadid vallavalitsusele ametisse nimetamiseks ning sõlmib ametiasutuse hallatavate asutuste juhtidega töölepingud. Ametiasutuse hallatavate asutuste juhtidega tööõiguslike suhete reguleerimiseks (lisatasude määramine, töölähetusse suunamine, puhkusele lubamine, isikliku sõiduauto kasutamise eest kompensatsiooni määramine, ergutuste ja karistuste kohaldamine) annab vallavanem käskkirju.
§ 16. Vallavanema asendamise kord
(1) Kui vallavanema äraolek on ette teada, vormistatakse vallavanema asendaja määramise kohta vallavanema käskkiri.
(2) Kui vallavanema äraolek ei olnud ette teada asendab teda kõige vanem abivallavanem, tema äraolekul vanuselt järgmine abivallavanem. Erandkorras asendab vallavanemat kohalolev vanim vallavalitsuse liige kui vallavanema ja abivallavanemate äraolek ei olnud ette teada.
(3) Vallavanema asendamise kohta ettenägematul juhtumil eraldi käskkirja asendaja määramiseks ei vormistata.
(4) Vallavanema asendajal on kõik vallavanema õigused ja kohustused.
(5) Vallavanemat asendav isik kirjutab õigusaktidele ja muudele vallavalitsuse dokumentidele alla oma ametinimetuse, lisades sellele sõnad “vallavanema ülesannetes”.
§ 17. Vallavalitsus kui omavalitsuse täitevorgan
(1) Vallavalitsus on kohaliku omavalitsuse üksuse kollegiaalne täitevorgan, kes täidab õigusaktides vallavalitsusele pandud ning vallavolikogu poolt antud ülesandeid.
(2) Vallavalitsus korraldab oma struktuuriüksuste, vallavalitsuse ametiasutuse ja vallavalitsuse ametiasutuse hallatavate asutuste ning valla äriühingute, millel osanikuks või aktsionäriks on vald, tegevust.
(3) Vallavalitsus võib oma töö korraldamiseks kehtestada töökorra.
§ 18. Vallavalitsuse struktuur
(1) Vallavalitsusse kuuluvad vallavanem, palgalised vallavalitsuse liikmed (abivallavanem(ad)) ja vallavalitsuse liikmed.
(2) Vallavalitsus võib talle pandud ülesannete täitmiseks ja vallavalitsuse ettepanekute väljatöötamiseks moodustada oma tööorganitena töögruppe, alalisi ja ajutisi komisjone, mille moodustamine ja koosseis kinnitatakse vallavalitsuse korraldusega või vallavalitsuse istungi protokollilise otsusega.
§ 19. Vallavalitsuse moodustamise kord
(1) Vallavanemal on valituks osutamise päevast volitus vallavalitsuse moodustamiseks.
(2) Vallavalitsuse liikmete arvu ja vallavalitsuse struktuuri kinnitab ning vallavalitsuse liikmed kinnitab ja neid vabastab vallavalitsuse liikmete kohustustest ning palgalised vallavalitsuse liikmed nimetab ametisse ja vabastab ametist vallavanema ettepanekul vallavolikogu.
(3) Vallavalitsuse liikmeks kinnitatud vallavolikogu liikme volitused peatuvad tema vallavalitsuse liikmeks oleku ajaks.
(4) Vallavolikogu uue koosseisu valimiste järel, samuti vallavalitsuse umbusaldamisel ja tagasiastumisel lõpevad endise vallavalitsuse ning algavad uue vallavalitsuse volitused vallavolikogu poolt uue vallavalitsuse ametisse kinnitamise päevast.
(5) Vallavanem esitab vallavolikogule kinnitamiseks vallavalitsuse koosseisu nimekirjana. Vallavalitsuse koosseis kinnitatakse poolthäälte enamusega avalikul hääletamisel.
(6) Kui vallavanema poolt esitatud vallavalitsuse liikmete koosseis ei saa vallavolikogu poolthäälte enamust, peab vallavanem esitama vallavolikogule kinnitamiseks uue vallavalitsuse liikmete koosseisu hiljemalt järgmisele vallavolikogu istungile. Vallavanem võib uue vallavalitsuse liikmete koosseisu esitada vallavolikogule kinitamiseks samal vallavolikogu istungile, kui selle poolt hääletab vallavolikogu koosseisu enamus.
(7) Vallavalitsuse koosseisu muutmise vajaduse korral esitab vallavanem vallavolikogule kinnitamiseks või ametisse nimetamiseks vallavalitsuse uue(d) liikme kandidaadi(d), kes kinnitatakse poolthäälte enamusega avalikul hääletamisel.
§ 20. Vallavalitsuse liige
(1) Vallavalitsuse liikmeteks on vallavanem, palgalised vallavalitsuse liikmed (abivallavanem(ad)) ja vallavalitsuse liikmed.
(2) Vallavalitsuse sisemise tööjaotuse ja vastutuse valdkonnad vallavalitsuse liikmete vahel määrab vallavanem oma käskkirjaga.
(3) Vallavalitsuse liikmete õiguste, kohustuste ja vastutuse täpsem kord sätestatakse vallavanema käskkirjaga.
(4) Vallavalitsuse liige on kohustatud esitama oma huvide deklaratsiooni korruptsioonivastases seaduses sätestatud alusel ja korras.
(5) Vallavalitsuse liige ei tohi osa võtta vallavalitsuse sellise üksikakti arutamisest ja otsustamisest, mille suhtes on tal huvide konflikt vastavalt korruptsioonivastasele seadusele.
§ 21. Vallavalitsuse palgaline liige (abivallavanem)
(1) Abivallavanem on vallavalitsuse liige.
(2) Abivallavanem:
1) korraldab ja organiseerib oma haldusala struktuuriüksuste toimimist ja kontrollib nende tegevust;
2) vastutab oma haldusalas toimuva eest ja annab aru vallavalitsusele ja vallavanemale;
3) täidab vallavanema korraldusi;
4) täidab muid talle ametijuhendiga pandud ülesandeid;
5) vastutab tema haldusala eelarveliste vahendite sihipärase kasutamise eest.
(3) Abivallavanema asendaja määrab vallavanem käskkirjaga.
(4) Abivallavanema asendajal on kõik abivallavanema õigused ja kohustused.
§ 22. Vallavalitsuse pädevus
(1) Vallavalitsus täidab ülesandeid, mis seaduse, käesoleva põhimääruse ja teiste vallavolikogu õigusaktidega on antud vallavalitsuse pädevusse sealhulgas:
1) valmistab ette vallavolikogu istungil arutusele tulevaid küsimusi lähtuvalt valla arengu- ja eelarvestrateegiatest, vallavalitsuse seisukohtadest või vallavolikogu määrustest ja otsustest ning teistest õigusaktidest;
2) organiseerib vallavara valdamist, kasutamist ja käsutamist, vaatab läbi valla arengukava ja selle investeeringute kava ning eelarve projekti ja muud vallavolikogu määruste ja otsuste eelnõud ning korraldab arengukava ja selle investeeringute kava, eelarve, vallavolikogu määruste ja otsuste täitmist;
3) lahendab ja korraldab kohaliku elu küsimusi, mis on vallavolikogu määruste või otsuste või käesoleva põhimäärusega pandud täitmiseks vallavalitsusele;
4) lahendab ja korraldab kohaliku elu küsimusi, mis ei kuulu vallavolikogu pädevusse;
7) teostab teenistuslikku järelevalvet ja vallavalitsuse ametiasutuse struktuuriüksuste, ja vallavalitsuse ametiasutuse hallatavate asutuste ja nende juhtide tegevuse seaduslikkuse ning otstarbekuse üle ja kohustab neid teostama puuduste kõrvaldamiseks vajalikke toiminguid;
9) lahendab küsimusi, mis on vallavolikogu poolt delegeeritud vallavalitsusele.
(2) Vallavalitsusel on õigus vallavalitsuse ametiasutuse struktuuris ja teenistuskohtade koosseisus aasta jooksul muudatusi teha vallavolikogu poolt kinnitatud teenistujate üldarvu ja palgafondi piires.
§ 23. Vallavalitsuse istung
§ 24. Vallavalitsuse komisjonid
(2) Komisjoni tegevuse eesmärgid ja tegutsemise tähtaeg sätestatakse komisjoni moodustamise korralduses.
(4) Komisjonide tegevuse põhimõtted on analoogilised vallavolikogu komisjonidega (vt § 9-11).
§ 25. Ametiasutus
(1) Valla ametiasutuseks on vallavalitsus (asutusena) koos struktuuriüksustega (edaspidi ametiasutus).
(2) Ametiasutus on valla eelarvest finantseeritav asutus, mille ülesandeks on avaliku võimu teostamine. Ametiasutus ei ole iseseisev juriidiline isik.
(3) Ametiasutuse pädevus, õigused ja tegevuse korraldus kehtestatakse ametiasutuse põhimäärusega. Ametiasutuse põhimääruse kinnitab, muudab ja tunnistab kehtetuks vallavolikogu.
§ 26. Vallavalitsuse ametiasutuse hallatavad asutused
(1) Vallavolikogu võib asutada vallavalitsuse ametiasutuse hallatava asutuse (edaspidi asutus), mille ülesandeks on vallale vajalike teenuste osutamine.
(3) Asutuse moodustamise, ümberkorraldamise ja lõpetamise otsustab vallavolikogu. Asutuse ümberkorraldamine seisneb, kas asutuste ühinemises, jagunemises või ümberkujundamises.
5. peatükk Valla õigusaktid
§ 27. Vallavolikogu ja vallavalitsuse õigusaktid
(1) Vallavolikogul ja vallavalitsusel on õigus anda üldaktidena määrusi.
(2) Vallavolikogul on õigus üksikaktidena vastu võtta otsuseid, vallavalitsusel anda korraldusi.
§ 28. Valla õigusaktide algatamise õigus
2) vallavolikogu liikmel;
3) vallavolikogu komisjonil;
(2) Vallavolikogu võib oma otsusega teha vallavalitsusele ülesandeks õigusakti eelnõu koostamise.
4) vallasekretäril;
5) vallavalitsuse struktuuriüksuse juhil.
§ 29. Valla omavalitsusorganite õigusaktide jõustumine
(1) Vallavolikogu ja vallavalitsuse määrused jõustuvad kolmandal päeval pärast nende avalikustamist Riigi Teatajas, kui määruses eneses ei ole sätestatud hilisemat jõustumise tähtpäeva.
(2) Vallavolikogu otsused ja vallavalitsuse korraldused jõustuvad teatavakstegemisest, kui otsuses või korralduses eneses ei ole sätestatud hilisemat jõustumise tähtpäeva.
§ 30. Valla omavalitsusorganite õigusaktide avalikustamine
(1) Vallavolikogu otsused ja määrused ning vallavalitsuse määrused avalikustatakse valla dokumendiregistris hiljemalt seitsme tööpäeva jooksul pärast nende vastuvõtmist.
(2) Vallavolikogu ja vallavalitsuse määrused avalikustatakse Riigi Teatajas.
§ 31. Arengukava ja eelarvestrateegia koostamise ja muutmise üldpõhimõtted
(8) Arengukava ja eelarvestrateegia koostamine toimub vallavolikogu poolt kehtestatud korra alusel.
§ 32. Eelarve koostamise ja finantsjuhtimise üldpõhimõtted
§ 33. Sisekontrolli süsteem
(2) Vallavolikogu tagab sisekontrollisüsteemi rakendamise ja siseaudiitori kutsetegevuse korraldamise. Sisekontrollisüsteemi rakendab ja selle tulemuslikkuse eest vastutab vallavalitsus.
§ 34. Siseaudit
(1) Siseaudit on tegevus, mille käigus hinnatakse ja analüüsitakse vallas kui omavalitsusüksuses tegevuse tõhusust ja vastavust õigusaktides kehtestatud nõuetele.
(2) Valla siseauditeid viib läbi siseaudiitor.
(3) Siseauditi korraldamise eest ametiasutuses vastutab siseaudiitor.
(4) Ametiasutuse ja ametiasutuse hallatavate asutuste siseauditi üldeeskirja kehtestab vallavalitsus.
8. peatükk Põhimääruse kinnitamine ja muutmine ning jõustumine
§ 35. Põhimääruse kinnitamine ja muutmine
Põhimäärus või selle muudatus võetakse vastu, kui vastavat eelnõud on arutatud vähemalt kahel lugemisel kahel vallavolikogu istungil. Põhimääruse vastuvõtmine ja muutmine otsustatakse vallavolikogu koosseisu häälteenamusega.
1) Kolga-Jaani Vallavolikogu 26.09.2006 määrus nr 22 „Kolga-Jaani valla põhimääruse kinnitamine“;
2) Tarvastu Vallavolikogu 20.02.2003 määrus nr 2 „Tarvastu valla põhimääruse kinnitamine“;
3) Viljandi Vallavolikogu 19.11.2014 määrus nr 49 „Viljandi valla põhimäärus“.
Lisa 1 Viljandi valla lipu etalonkujutis
Lisa 2 Viljandi valla vapi etalonkujutis
Lisa 3 Logo