Keskkriminaalpolitsei põhimääruse – Riigi Teataja
Keskkriminaalpolitsei põhimääruse
Vastu võetud 14.11.2003 nr 93
RTL 2003, 118, 1903
22.12.2003/113 (RTL 2003, 132, 2137) 01.01.2004
02.07.2004/41 (RTL 2004, 94, 1462) 18.07.2004
26.04.2005/44 (RTL 2005, 48, 675) 08.05.2005
03.08.2005/67 (RTL 2005, 89, 1330) 01.09.2005
Määrus kehtestatakse « Vabariigi Valitsuse seaduse» (RT I 1995, 94, 1628; 1996, 49, 953; 88, 1560; 1997, 29, 447; 40, 622; 52, 833; 73, 1200; 81, 1361 ja 1362; 87, 1468; 1998, 28, 356; 36/37, 552; 40, 614; 107, 1762; 111, 1833; 1999, 10, 155; 16, 271 ja 274; 27, 391; 29, 398 ja 401; 58, 608; 95, 843 ja 845; 2000, 49, 302; 51, 319 ja 320; 54, 352; 58, 378; 95, 613; 102, 677; 2001, 7, 16; 53, 305; 59, 358; 94, 578; 100, 646; 102, 677; 2002, 57, 354; 87, 505; 90, 520; 96, 563; 2003, 4, 22; 21, 122; 51, 349) § 42 lõike 1 alusel.
§1. Keskkriminaalpolitsei staatus
(1) Keskkriminaalpolitsei on Politseiameti halduses olev valitsusasutus, mis üleriigilise spetsialiseeritud politseiasutusena kohaldab riiklikku sundi seaduses ettenähtud alustel ja korras.
(2) Oma ülesannete täitmisel esindab Keskkriminaalpolitsei riiki.
§2. Keskkriminaalpolitsei eelarve, pangaarve, pitsat ja sümboolika
(1) Keskkriminaalpolitseil on oma eelarve ja pangaarve. Keskkriminaalpolitsei kulud kaetakse riigieelarvest.
(2) Keskkriminaalpolitseil on sõõrikujuline 35-mm läbimõõduga pitsat, mille keskel on väikese riigivapi kujutis. Sõõri ülemisel äärel on sõna «Keskkriminaalpolitsei».
(3) Keskkriminaalpolitseil on oma nimetusega üld- ja kirjaplank. Keskkriminaalpolitsei struktuuriüksusel võib olla oma kirjaplank, kui see on ette nähtud struktuuriüksuse põhimäärusega.
(4) Keskkriminaalpolitseil võib olla oma embleem, mis registreeritakse Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud korras. Embleemi võib kasutada Keskkriminaalpolitsei külaliskaartidel ja muudel Keskkriminaalpolitsei trükistel või suveniiridel.
§3. Järelevalve Keskkriminaalpolitsei tegevuse üle
Keskkriminaalpolitsei on aruandekohustuslik Politseiameti ees, kes suunab ja koordineerib tema tegevust ning teostab tema üle teenistuslikku järelevalvet seadusega ja seaduse alusel antud õigusaktidega sätestatud korras.
§4. Keskkriminaalpolitsei asukoht
Keskkriminaalpolitsei asub Tallinnas. Keskkriminaalpolitsei postiaadress on Tööstuse 52, 10416 Tallinn. Keskkriminaalpolitsei struktuuriüksuste, mis ei paikne Keskkriminaalpolitsei asukohas, postiaadressid tuuakse ära nende struktuuriüksuste põhimäärustes.
KESKKRIMINAALPOLITSEI TEGEVUSVALDKOND JA ÜLESANDED
§5. Keskkriminaalpolitsei tegevusvaldkond
(1) Keskkriminaalpolitsei tegevusvaldkond on jälitustegevus, kohtueelne uurimine ning nendega seonduva koostöö korraldamine käesolevas põhimääruses sätestatud juhtudel. Keskkriminaalpolitsei koordineerib kriminaalpolitseialast tegevust riigis ja kriminaalpolitsei rahvusvahelist koostööd.
(2) Keskkriminaalpolitsei menetlusalluvusse kuuluvad kuritegelike ühenduste tegevusega puutumuses olevad ja politseiprefektuuride teenistuspiirkondade ülest iseloomu omavad narko-, majandus-, või infotehnoloogiakuriteod, kui nad vajavad ulatuslikku rahvusvahelist koostööd või oma ühiskonnaohtlikkuse tõttu tsentraalset menetlemist.
[RTL 2004, 94, 1462 - jõust. 18.07.2004]
(3) Keskkriminaalpolitsei rahapesu andmebüroo tegevusvaldkonnaks on rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamine.
[RTL 2003, 132, 2137 - jõust. 01.01.2004]
(4) Keskkriminaalpolitsei on Europoli riiklik üksus ja Interpoli rahvuslik keskbüroo Eesti Vabariigis.
§6. Keskkriminaalpolitsei ülesanded
(1) Keskkriminaalpolitsei ülesanded jälitustegevuse teostamisel on:
1) jälituse eri- ja erandtoimingute teostamine;
2) kriminaalmenetluse välise jälitustegevuse teostamine riigis;
3) osalemine rahvusvahelises jälitustegevuse alases koostöös;
4) kriminaalpolitseialase teabe kogumise, talletamise ja kasutamise korraldamine riigis.
(2) Keskkriminaalpolitsei ülesanded rahvusvahelise koostöö teostamisel on:
1) kriminaalpolitsei koostöö korraldamine Interpoli, Europoli ning teiste rahvusvaheliste organisatsioonide raames ja teistes riikides paiknevate politsei sideohvitseridega;
2) keskasutusena tegutsemine Eesti Vabariigis jõustunud ja kuritegevusega võitlemist reguleerivate rahvusvaheliste lepingute täitmisel kriminaalpolitseis;
3) õigusabipalvete täitmise korraldamine;
4) õigusabipalvete kiiretel juhtudel teistesse riikidesse edastamine;
5) piiriüleste kriminaalpolitseioperatsioonide korraldamine ja koordineerimine;
6) kriminaalteabe kogumine, talletamine ja edastamine piiriülese organiseeritud kuritegevuse kohta;
7) isikute ja varastatud esemete rahvusvahelise tagaotsimise korraldamine;
8) ööpäevase rahvusvahelise kommunikatsiooni tagamine.
(3) Keskkriminaalpolitsei ülesanded kriminaalpolitseialase tegevuse koordineerimisel on:
1) politseiasutustele parima kriminaalmenetluspraktika küsimustes juhiste andmine;
2) politseipeadirektorile ettepanekute tegemine Politseiameti ja tema hallatavate asutuste uurimisalluvuse muutmiseks ning politseiasutuste vaheliste uurimisgruppide moodustamiseks;
3) jälitustegevuse erandtoimingute läbiviimise võimalikkuse üle otsustamine;
4) vajadusel politseiasutuste jälitustegevuse kontrollimine;
5) politsei üleriigilise jälitustegevuse arvestuse pidamine;
6) riigiasutustele avalduste ja märgukirjade lahendamiseks edastamine.
(5) Keskkriminaalpolitsei täidab muid talle seaduste, Vabariigi Valitsuse määruste ja korraldustega, siseministri määruste ja käskkirjadega ning politseipeadirektori käskkirjadega pandud ülesandeid.
KESKKRIMINAALPOLITSEI JUHTIMINE
§7. Keskkriminaalpolitsei juht
Keskkriminaalpolitseid juhib politseipeadirektori asetäitja (edaspidi Keskkriminaalpolitsei juht), kelle nimetab ametisse ja vabastab ametist politseipeadirektori ettepanekul siseminister.
§8. Keskkriminaalpolitsei juhi ülesanded
(1) Keskkriminaalpolitsei juht:
1) juhib struktuuriüksuste juhtide kaudu või vahetult Keskkriminaalpolitsei tööd;
2) vastutab Keskkriminaalpolitsei tegevust korraldavate õigusaktide täpse ja otstarbeka täitmise ning tulemusliku toimimise eest ja annab tööst aru politseipeadirektorile;
3) teeb politseipeadirektorile ettepanekuid Keskkriminaalpolitsei struktuuri ja teenistujate koosseisu kohta;
4) nimetab ametisse ja vabastab ametist Keskkriminaalpolitsei vanem- ja noorempolitseiametnikud ja avaliku teenistuse seaduse alusel töötavad ametnikud;
5) teeb politseipeadirektorile ettepanekuid Keskkriminaalpolitsei kõrgemate politseiametnike ametisse nimetamiseks ja ametist vabastamiseks;
6) sõlmib, muudab, peatab ja lõpetab töölepinguid Keskkriminaalpolitsei abiteenistujatega;
7) edutab tema poolt ametisse nimetatavaid politseiametnikke ja teisi teenistujaid, kohaldab neile ergutusi ja distsiplinaarkaristusi seadusega ettenähtud alustel ja korras, teeb politseipeadirektorile esildisi autasustada oma alluvaid ning teisi isikuid;
8) esitab politseipeadirektorile ettepanekuid Keskkriminaalpolitsei tegevusvaldkonna korraldamiseks ja politseiprefektuuride kriminaalpolitseialase töö tõhustamiseks;
9) teeb politseipeadirektorile ettepanekuid Keskkriminaalpolitsei eelarveprojekti kohta ja valvab eelarve täpse täitmise üle, vastutab eelarve otstarbeka kasutamise ja majandustegevuse eest ning dokumentatsiooni ja informatsiooni säilimise eest;
10) kinnitab Keskkriminaalpolitsei sisekorraeeskirja ja raamatupidamise sise-eeskirjad, struktuuriüksuste põhimäärused ning ametnike ametijuhendid;
11) otsustab Keskkriminaalpolitsei valduses oleva riigivaraga seotud küsimusi riigivaraseaduse ja selle alusel antud õigusaktide alusel ning teostab oma pädevuse piires riigihankeid;
12) esindab Keskkriminaalpolitseid ja annab volitusi Keskkriminaalpolitsei esindamiseks;
13) moodustab Keskkriminaalpolitsei tegevusvaldkonnas üleskerkinud küsimuste ja kuritegude lahendamiseks töö- ning uurimisgruppe, kaasates neisse vajadusel teiste valitsusasutuste või teadusasutuste töötajaid ning muid isikuid;
14) annab seaduse, Vabariigi Valituse määruse või korralduse, siseministri määruse või käskkirja ning politseipeadirektori käskkirja alusel teenistusalastes küsimustes käskkirju;
15) annab pädevuse piires teenistuslikes küsimustes suulisi ja kirjalikke korraldusi;
16) täidab muid seadusega või seaduse alusel antud õigusaktidega või politseipeadirektori poolt talle pandud ülesandeid.
(2) Keskkriminaalpolitsei juhi äraolekul asendab teda Keskkriminaalpolitsei juhi määratud kõrgem politseiametnik. Asendamine vormistatakse politseipeadirektori käskkirjaga. Keskkriminaalpolitsei juhi lühiajalisel äraolekul, mitte üle seitsme ööpäeva, vormistatakse tema asendamine tema enda käskkirjaga, millest informeeritakse viivitamatult politseipeadirektorit. Käskkirja koopia edastatakse kohe Politseiametile.
KESKKRIMINAALPOLITSEI STRUKTUUR JA STRUKTUURIÜKSUSTE PÕHIÜLESANDED
§9. Keskkriminaalpolitsei struktuur
Keskkriminaalpolitsei struktuuriüksused on:
1) analüüsi- ja planeerimisbüroo;
2) menetlusosakond;
3) kriminaalteabe osakond;
4) operatiivosakond;
41) rahapesu andmebüroo;
5) personalibüroo;
6) asjaajamisbüroo;
7) rahandusbüroo;
8) majandusbüroo.
§10. Struktuuriüksuste põhiülesanded
(1) Analüüsi- ja planeerimisbüroo põhiülesanne on Keskkriminaalpolitsei tegevuse analüütiline ning strateegilise planeerimise alane toetamine.
(2) Menetlusosakonna põhiülesanne on jälitustegevus, kohtueelne menetlus ning nendega seonduva koostöö korraldamine käesolevas põhimääruses sätestatud juhtudel.
(3) Kriminaalteabe osakonna põhiülesanne on koostöö piiriülese organiseeritud või muu tõsise kuritegevuse tõkestamiseks, samuti rahvusvahelise õigusabi osutamine kriminaalmenetluses. Kriminaalteabe osakond koordineerib ja korraldab kriminaalpolitsei rahvusvahelist koost��öd.
(4) Operatiivosakonna põhiülesanne on politseioperatsioonide läbiviimine, kriminaalpolitsei tegevuse politseitaktikaline toetamine ning jälitustegevuse eri- ja erandtoimingute teostamine.
(41) Rahapesu andmebüroo põhiülesanne on rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamine vastavalt seaduses sätestatule, kogutud materjalide edastamine uurimisasutustele rahapesu ja terrorismi rahastamist käsitleva kuriteo tunnuste ilmnemisel ning rahapesuga seonduvate väärtegude menetlemine.
(5) Personalibüroo põhiülesanne on Keskkriminaalpolitsei personalitöö ning koolitusküsimuste korraldamine.
(6) Asjaajamisbüroo põhiülesanne on Keskkriminaalpolitsei asjaajamise korraldamine.
(7) Rahandusbüroo põhiülesanne on Keskkriminaalpolitsei eelarve ning raamatupidamisega seotud asjade korraldamine.
(8) Majandusbüroo põhiülesanne on kõikide Keskkriminaalpolitsei majandustegevusega seotud asjade korraldamine.
(81) [Kehtetu - RTL 2005, 89, 1330 - jõust. 01.09.2005]
(9) Keskkriminaalpolitsei struktuuriüksuste täpsemad ülesanded, pädevus ning struktuuriüksuse juhi õigused ja kohustused kehtestatakse struktuuriüksuse põhimääruses.
(10) Struktuuriüksuse juht vastutab struktuuriüksusele pandud ülesannete õiguspärase, täpse ja õigeaegse täitmise eest. Tema pädevus määratakse kindlaks struktuuriüksuse põhimäärusega.
§101. Väljaspool struktuuriüksusi asuvad ametikohad
(1) Keskkriminaalpolitsei struktuuri võivad kuuluda väljaspool struktuuriüksusi asuvate ametnike ametikohad.
(2) Väljaspool struktuuriüksusi asuvad ametnikud alluvad vahetult Keskkriminaalpolitsei juhile.
[RTL 2005, 48, 675 - jõust. 08.05.2005]
Siseministri 31. jaanuaril 2001. a määrus nr 6 «Keskkriminaalpolitsei põhimääruse kinnitamine», (RTL 2001, 14, 189; 65, 894; 2002, 14, 176; 27, 377; 64, 971; 2003, 43, 629) tunnistatakse kehtetuks.


Põllumajandusministri määruste muutmine seoses Taimetoodangu Inspektsiooni, piirkondlike maaparandusbüroode ning Maaparanduse Ehitusjärelevalve- ja Ekspertiisibüroo Põllumajandusametiks ümberkorraldamisega – Riigi Teataja
Põllumajandusministri määruste muutmine seoses Taimetoodangu Inspektsiooni, piirkondlike maaparandusbüroode ning Maaparanduse Ehitusjärelevalve- ja Ekspertiisibüroo Põllumajandusametiks ümberkorraldamisega
RTL 2009, 93, 1348
Vastu võetud 08.12.2009 nr 119
Määrus kehtestatakse «Maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduse» § 67 lõike 4, § 68 lõike 3, § 69 lõike 2 ning § 70 lõigete 4 ja 5, «Maaparandusseaduse» § 9 lõike 6, § 11 lõike 4, § 14 lõike 3, § 22 lõike 3, § 24 lõike 4, § 26 lõike 3, § 53 lõike 5 ja § 66 lõike 2 alusel, «Mahepõllumajanduse seaduse» § 7 lõike 6, § 12 ja § 17 lõike 4, «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse» § 16 lõike 1, «Taimede paljundamise ja sordikaitse seaduse» § 3 lõike 3, § 4 lõike 3, § 8 lõike 3, § 26 lõike 4, § 33 lõike 4, § 34 lõike 3, § 64 lõike 5, § 65 lõigete 4 ja 7, § 73 lõigete 5 ja 7, § 74 lõike 5, § 75 lõigete 2 ja 4, § 76 lõike 4, § 93 lõike 4, § 96 lõike 2, § 97 lõigete 2 ja 10, § 101 lõike 4, § 104 lõike 4, § 105 lõike 5, § 112 lõike 4 ning § 117 lõike 5, «Taimekaitseseaduse» § 11 lõike 3, § 19 lõike 3, § 26 lõike 3, § 37 lõike 7, § 41 lõike 8, § 45 lõike 3, § 46 lõike 4, § 50 lõike 5, § 501 lõike 6, § 60 lõike 2, § 601 lõike 3, § 62 lõike 5, § 63 lõike 4, § 64 lõike 4, § 65 lõike 2, § 66 lõike 2, § 71 lõike 5, § 72 lõike 4, § 87 lõike 4 ja § 93 lõike 4 ning «Väetiseseaduse» § 8 lõike 5, § 12 lõike 4 ja § 22 lõike 4 alusel.
«MAAELU JA PÕLLUMAJANDUSTURU KORRALDAMISE SEADUSE» ALUSEL KEHTESTATUD MÄÄRUSE MUUTMINE
§ 1. Põllumajandusministri 27. detsembri 2004. a määruse nr 196 «Tuulekaera tõrjeabinõud» (RTL 2005, 2, 7; 2007, 46, 807) tekstis asendatakse sõnad «Taimetoodangu Inspektsioon» sõnaga «Põllumajandusamet» asjakohases käändes.
«MAAPARANDUSSEADUSE» ALUSEL KEHTESTATUD MÄÄRUSTE MUUTMINE
§ 2. Põllumajandusministri 25. märtsi 1992. a määruse nr 3 «Eesti Vabariigi põllumajandusreformi seaduse rakendamise kohta» (RTL 1992, 4) punktiga 1.3 kinnitatud «Maaparandussüsteemide üleandmise ja edasise ekspluateerimise juhend» tunnistatakse kehtetuks.
§ 3. Põllumajandusministri 16. juuni 2003. a määrust nr 55 «Maaparandussüsteemi ehitusloa taotluse ning ehitusloa sisu- ja vorminõuded» (RTL 2003, 73, 1076; 2006, 41, 735) muudetakse järgmiselt:
1) paragrahvi 1 lõikes 1 asendatakse tekstiosa «piirkondlikule maaparandusbüroole (edaspidi maaparandusbüroo)» sõnaga «Põllumajandusametile»;
2) paragrahvi 2 lõikes 1 asendatakse sõna «maaparandusbüroo» sõnaga «Põllumajandusameti»;
3) lisa 1 punktist 5 jäetakse välja tabeli viimane rida;
4) lisa 2 punkt 11 sõnastatakse järgmiselt:
«Põllumajandusameti otsuse number kuupäev ».
§ 4. Põllumajandusministri 16. juuni 2003. a määrust nr 56 «Maaparandussüsteemi ehitamise tehniliste dokumentide koostamise kord ning sisu- ja vorminõuded» (RTL 2003, 73, 1077; 2009, 48, 689) muudetakse järgmiselt:
1) paragrahvi 6 lõikes 1 asendatakse sõnad «piirkondliku maaparandusbüroo» sõnaga «Põllumajandusameti»;
2) lisas 1 asendatakse sõna «Maaparandusbüroo» sõnaga «Põllumajandusamet».
§ 5. Põllumajandusministri 11. juuli 2003. a määruse nr 69 «Maaparandussüsteemi ehitusprojekti ekspertiisile esitatavad nõuded ja ekspertiisi tegemise kord» (RTL 2003, 88, 1292) § 4 lõiked 8 ja 9 sõnastatakse järgmiselt:
« (8) Ekspertiisiaktile kirjutavad alla ekspertiisi tegemise õigust omava ettevõtja selleks volitusi omav isik ja ekspertiisi teinud isik.
(9) Ekspertiisiakt koostatakse kahes eksemplaris, millest üks antakse ehitusprojekti ekspertiisi tellijale ja teine maaparandussüsteemi projekteerijale.»
§ 6. Põllumajandusministri 11. juuli 2003. a määrust nr 70 «Maaparandussüsteemi ekspertiisile esitatavad nõuded ja ekspertiisi tegemise kord» (RTL 2003, 88, 1293) muudetakse järgmiselt:
1) paragrahvi 1 lõikes 2 asendatakse sõna «maaparandusbüroo» sõnaga «Põllumajandusameti»;
2) paragrahvi 2 punktis 1 asendatakse sõna «maaparandusbüroole» sõnaga «Põllumajandusametile»;
3) paragrahvi 4 lõige 9 sõnastatakse järgmiselt:
« (9) Ekspertiisiaktile kirjutavad alla ekspertiisi tegemise õigust omava ettevõtja selleks volitusi omav isik ja ekspertiisi teinud isik. Ekspertiisiakt väljastatakse maaparandussüsteemi omanikule.»
§ 7. Põllumajandusministri 14. juuli 2008. a määrust nr 72 «Maaparandushoiukava sisu- ja vorminõuded ning kava koostamise kord» (RTL 2008, 61, 872) muudetakse järgmiselt:
1) paragrahvi 14 tekst sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Põllumajandusamet korraldab hoiukavade koostamist järgmiste alamvesikondade kohta:
(2) Lõike 1 punktides 1–3 nimetatud alamvesikondade hoiukavade alusel koostab Põllumajandusamet Ida-Eesti vesikonna hoiukava ja punktides 4–7 nimetatud alamvesikondade hoiukavade alusel Lääne-Eesti vesikonna hoiukava.»;
2) lisa 1 kehtestatakse uues sõnastuses (lisatud).
§ 8. Põllumajandusministri 21. juuli 2005. a määrust nr 82 «Maaparandussüsteemi ehitusprojekti sisu- ja vorminõuded» (RTL 2005, 86, 1294; 2009, 41, 540) muudetakse järgmiselt:
1) paragrahvis 18 asendatakse sõnad «piirkondlik maaparandusbüroo» sõnaga «Põllmajandusamet»;
2) lisa 1 punkt 15 sõnastatakse järgmiselt:
§ 9. Põllumajandusministri 13. mai 2004. a määrust nr 90 «Järelevalvetoimingute loetelu, mille tegemise ajal peab järelevalvetöötaja kandma eri- või kaitseriietust» (RTL 2004, 66, 1101) muudetakse järgmiselt:
1) määruse pealkirjas asendatakse sõna «järelevalvetöötaja» sõnaga «järelevalveametnik»;
2) paragrahvis 1 asendatakse sõnad «piirkondliku maaparandusbüroo ning Maaparanduse Ehitusjärelevalve- ja Ekspertiisibüroo järelevalvetöötaja» tekstiosaga «Põllumajandusameti järelevalveametnik (edaspidi järelevalveametnik)»;
3) paragrahvi 2 pealkirjas ja sissejuhatavas osas asendatakse sõna «järelevalvetöötaja» sõnaga «järelevalveametnik».
§ 10. Põllumajandusministri 2. detsembri 2005. a määruse nr 113 «Maaparandussüsteemi kasutuselevõtu akti sisu- ja vorminõuded» (RTL 2005, 117, 1850) lisa punktid 16 ja 17 sõnastatakse järgmiselt:
«16. Kasutuselevõtu akti kinnitamine
Põllumajandusameti otsuse number kuupäev
17. Kasutuselevõtu akti kinnitamisest keeldumine
Allkiri ».
«MAHEPÕLLUMAJANDUSE SEADUSE» ALUSEL KEHTESTATUD MÄÄRUSTE MUUTMINE
§ 11. Põllumajandusministri 20. veebruari 2009. a määrust nr 25 «Mahepõllumajandusliku tootmise nõuded» (RTL 2009, 20, 253) muudetakse järgmiselt:
1) määruse tekstis asendatakse sõnad «Taimetoodangu Inspektsioon» sõnaga «Põllumajandusamet» asjakohases käändes;
2) paragrahvi 24 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Enne 1. jaanuari 2010 kehtinud nõuete kohaselt mahepõllumajanduslikule tootmisele viitavalt märgistatud tooteid võib turustada kuni 1. jaanuarini 2012.»
§ 12. Põllumajandusministri 20. veebruari 2009. a määruse nr 26 «Mahepõllumajanduse valdkonnas tegutsemiseks tunnustamise taotlemine ja taotluse menetlemise kord» (RTL 2009, 20, 254) § 1 lõikes 1 asendatakse sõnad «Taimetoodangu Inspektsioonile» sõnaga «Põllumajandusametile».
§ 13. Põllumajandusministri 5. detsembri 2006. a määruse nr 106 «Mahepõllumajanduse valdkonnas tegutseva isiku üle järelevalvet teostavate asutuste koodid» (RTL 2006, 87, 1600; 2009, 20, 249) § 2 muudetakse järgmiselt:
« (1) Põllumajandusameti kood on EE-ÖKO-01.»;
2) lõikes 2 asendatakse tekstiosa «EE-VTA» tekstiosaga «EE-ÖKO-02».
«PERIOODI 2004–2006 STRUKTUURITOETUSE SEADUSE» ALUSEL KEHTESTATUD MÄÄRUSTE MUUTMINE
§ 14. Põllumajandusministri 14. aprilli 2004. a määruse nr 36 ««Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtne programmdokument aastateks 2004–2006» meetme 3.1 «Investeeringud põllumajandustootmisse» tingimused» (RTL 2004, 42, 716; 2009, 41, 539) § 20 lõike 2 punktis 7 asendatakse sõnad «Taimetoodangu Inspektsiooni» sõnaga «Põllumajandusameti».
§ 15. Põllumajandusministri 16. aprilli 2004. a määrust nr 39 ««Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtne programmdokument aastateks 2004–2006» meetme 3.2 «Põllumajandussaaduste töötlemise ja turustamise parandamise investeeringutoetus» tingimused» (RTL 2004, 45, 779; 82, 1310) muudetakse järgmiselt:
1) määruse preambulis ja tekstis asendatakse tekstiosa ««Struktuuritoetuse seadus»» tekstiosaga ««Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seadus»» asjakohases käändes;
2) määruse tekstis asendatakse sõnad «Taimetoodangu Inspektsiooni» sõnaga «Põllumajandusameti».
§ 16. Põllumajandusministri 10. juuni 2005. a määrust nr 66 ««Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtne programmdokument 2004–2006» meetme 3.4 «Integreeritud maaparandus» tingimused» (RTL 2005, 68, 690; 2006, 43, 773) muudetakse järgmiselt:
2) paragrahvi 11 lõikes 5 asendatakse tekstiosa «Piirkondlik maaparandusbüroo (edaspidi maaparandusbüroo)» sõnaga «Põllumajandusamet»;
3) paragrahvi 12 lõikes 2 asendatakse sõnad «asukohajärgsele maaparandusbüroole» sõnaga «Põllumajandusametile»;
4) määruse tekstis asendatakse sõna «maaparandusbüroo» sõnaga «Põllumajandusamet» asjakohases käändes.
«TAIMEDE PALJUNDAMISE JA SORDIKAITSE SEADUSE» ALUSEL KEHTESTATUD MÄÄRUSTE MUUTMINE
§ 17. Põllumajandusministri 20. jaanuari 2006. a määruse nr 7 «Põllukultuuride soovitatud sordilehe koostamise nõuded» (RTL 2006, 10, 186) tekstis asendatakse sõnad «Taimetoodangu Inspektsioon» sõnaga «Põllumajandusamet» asjakohases käändes.
§ 18. Põllumajandusministri 2. veebruari 2006. a määruse nr 15 «Volitatud põldtunnustaja ning volitatud seemneproovi võtja tasu määrad ja tasustamise kord» (RTL 2006, 15, 255; 2009, 25, 323) tekstis asendatakse sõnad «Taimetoodangu Inspektsioon» sõnaga «Põllumajandusamet» asjakohases käändes.
§ 19. Põllumajandusministri 18. aprilli 2006. a määruse nr 47 «Dekoratiivkultuuride paljundusmaterjali tootmise ja turustamise nõuded1» (RTL 2006, 35, 617; 63, 1142) § 7 lõike 5 punktis 3 asendatakse tekstiosa ««Taimetoodangu Inspektsioon» või selle lühend «TTI»» tekstiosaga ««Põllumajandusamet» või selle lühend «PMA»».
§ 20. Põllumajandusministri 20. aprilli 2006. a määruse nr 51 «Köögiviljakultuuride paljundusmaterjali tootmise ja turustamise nõuded1» (RTL 2006, 36, 628; 2007, 52, 951) § 6 lõike 6 punktis 3 asendatakse tekstiosa ««Taimetoodangu Inspektsioon» või selle lühend «TTI»» tekstiosaga ««Põllumajandusamet» või selle lühend «PMA»».
§ 21. Põllumajandusministri 24. aprilli 2006. a määruse nr 52 «Peediseemne kategooriad ning peediseemne tootmise ja turustamise nõuded1» (RTL 2006, 37, 635; 2009, 25, 323) tekstis asendatakse sõnad «Taimetoodangu Inspektsioon» sõnaga «Põllumajandusamet» asjakohases käändes.
§ 22. Põllumajandusministri 24. aprilli 2006. a määruse nr 53 «Õli- ja kiudtaimede seemne kategooriad ning õli- ja kiudtaimede seemne tootmise ja turustamise nõuded1» (RTL 2006, 37, 636; 2009, 25, 323) tekstis asendatakse sõnad «Taimetoodangu Inspektsioon» sõnaga «Põllumajandusamet» asjakohases käändes.
§ 23. Põllumajandusministri 24. aprilli 2006. a määruse nr 55 «Teraviljaseemne kategooriad ning teraviljaseemne tootmise ja turustamise nõuded1» (RTL 2006, 37, 638; 2009, 25, 323) tekstis asendatakse sõnad «Taimetoodangu Inspektsioon» sõnaga «Põllumajandusamet» asjakohases käändes.
§ 24. Põllumajandusministri 24. aprilli 2006. a määruse nr 56 «Söödakultuuride seemne kategooriad ning söödakultuuride seemne tootmise ja turustamise nõuded1» (RTL 2006, 37, 639; 2009, 25, 323) tekstis asendatakse sõnad «Taimetoodangu Inspektsioon» sõnaga «Põllumajandusamet» asjakohases käändes.
§ 25. Põllumajandusministri 3. mai 2006. a määruse nr 58 «Seemnekartuli kategooriad ning seemnekartuli tootmise ja turustamise nõuded1» (RTL 2006, 40, 701; 2007, 27, 485) tekstis asendatakse sõnad «Taimetoodangu Inspektsioon» sõnaga «Põllumajandusamet» asjakohases käändes.
§ 26. Põllumajandusministri 5. mai 2006. a määruse nr 60 «Köögiviljakultuuride seemne kategooriad ning köögiviljakultuuride seemne tootmise ja turustamise nõuded1» (RTL 2006, 41, 734; 2009, 25, 323) tekstis asendatakse sõnad «Taimetoodangu Inspektsioon» sõnaga «Põllumajandusamet» asjakohases käändes.
§ 27. Põllumajandusministri 9. mai 2006. a määrust nr 62 «Puuvilja- ja marjakultuuride paljundusmaterjali kategooriad ning puuvilja- ja marjakultuuride paljundusmaterjali tootmise ja turustamise nõuded1» (RTL 2006, 41, 736; 63, 1142) muudetakse järgmiselt:
2) paragrahvi 16 lõike 7 punktis 3 asendatakse tekstiosa ««Taimetoodangu Inspektsioon» või selle lühend «TTI»» tekstiosaga ««Põllumajandusamet» või selle lühend «PMA»».
§ 28. Põllumajandusministri 6. juuli 2006. a määruse nr 83 «Sordiaretuse, teadustöö, tootmiskatsete või riiklike katsete tegemiseks seemne- ja paljundusmaterjali partii importimise nõuded, importimise loa saamiseks esitatava taotluse sisu nõuded ning loa taotlemise ja taotluse menetlemise kord» (RTL 2006, 55, 1005; 2009, 25, 323) § 2 lõikes 1 asendatakse sõnad «Taimetoodangu Inspektsiooni» sõnaga «Põllumajandusameti».
«TAIMEKAITSESEADUSE» ALUSEL KEHTESTATUD MÄÄRUSTE MUUTMINE
§ 29. Põllumajandusministri 16. veebruari 2006. a määrust nr 21 «Taimetervise saatekirja vorm ning kasutamise kord1» (RTL 2006, 21, 346; 2008, 86, 1198) muudetakse järgmiselt:
1) paragrahvi 4 lõikes 1 asendatakse sõnad «Taimetoodangu Inspektsiooni» sõnaga «Põllumajandusameti»;
2) paragrahvi 5 lõikes 3 asendatakse sõnad «Taimetoodangu Inspektsiooni maakonnabüroosse» sõnaga «Põllumajandusametisse»;
3) paragrahvis 6 asendatakse sõnad «Taimetoodangu Inspektsiooni maakonnabüroos» sõnaga «Põllumajandusametis».
§ 30. Põllumajandusministri 29. aprilli 2005. a määruse nr 51 «Taimekaitseseadme korralise tehnilise kontrolli kord» (RTL 2005, 49, 688) § 2 lõikes 5 asendatakse sõnad «Taimetoodangu Inspektsiooni» sõnaga «Põllumajandusameti».
§ 31. Põllumajandusministri 1. juuni 2005. a määruse nr 59 «Toimeaine Euroopa Ühenduste Nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ lisasse 1 kandmiseks ja taimekaitsevahendi turule lubamiseks esitatavate taotluste sisu- ja vorminõuded1» (RTL 2005, 63, 912) § 2 lõikes 7 asendatakse sõnad «Taimetoodangu Inspektsioonile» sõnaga «Põllumajandusametile».
§ 32. Põllumajandusministri 1. juuni 2005. a määruse nr 60 «Taimekaitsevahendi ja toimeaine kohta esitatud andmete hindamise kord ning hindamise ja turule lubamise otsuse tegemise ühtsed põhimõtted vastavalt Euroopa Nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ lisale 6 ning taotluse menetlemise kord1» (RTL 2005, 63, 913) tekstis asendatakse sõnad «Taimetoodangu Inspektsioon» sõnaga «Põllumajandusamet».
§ 33. Põllumajandusministri 25. aprilli 2007. a määruse nr 67 «Taimedest, taimsetest saadustest ja muudest objektidest ning taimekaitsevahenditest võetavate proovide kogused ja nende võtmise kord1» (RTL 2007, 38, 659; 2008, 86, 1198) tekstis asendatakse sõnad «Taimetoodangu Inspektsiooni» sõnaga «Põllumajandusameti».
§ 34. Põllumajandusministri 14. juuli 2008. a määruse nr 71 «Puidumärgi kasutamise õiguse saamiseks taotluse esitamise ja taotluse menetlemise kord ning nõuded puidumärgiga märgistatava puidu ja puidust toote töötlemisele ja valmistamisele ning puidumärgi kasutamisele» (RTL 2008, 61, 871) tekstis asendatakse sõnad «Taimetoodangu Inspektsioon» sõnaga «Põllumajandusamet» asjakohases käändes.
§ 35. Põllumajandusministri 6. juuli 2006. a määruse nr 82 «Taimekaitsevahendi lihtsustatud korras turule lubamisele esitatavad nõuded, taotluse sisu- ja vorminõuded ning taotluse menetlemise kord1» (RTL 2006, 55, 1004; 2008, 57, 791) tekstis asendatakse sõnad «Taimetoodangu Inspektsioon» sõnaga «Põllumajandusamet» asjakohases käändes.
§ 36. Põllumajandusministri 12. augusti 2005. a määruse nr 87 «Piirkonna kahjustajavabaks tunnistamise taotlemise nõuded, taotluse esitamise ja menetlemise kord, kahjustajavaba piirkonna nõuded ning piirkonna kahjustajavabana säilitamise kord ja nõuded» (RTL 2005, 91, 1372) tekstis asendatakse sõnad «Taimetoodangu Inspektsioon» sõnaga «Põllumajandusamet» asjakohases käändes.
§ 37. Põllumajandusministri 24. mai 2004. a määrust nr 96 «Tootmise kohas kontrollitavate ja taimepassiga varustatavate taimede, taimsete saaduste ja muude objektide nimekiri, taimepassile kantavate andmete loetelu ja taimepassi väljastamise ja asendamise kord1» (RTL 2004, 68, 1124; 2009, 84, 1233) muudetakse järgmiselt:
1) paragrahvi 3 lõike 2 punktis 3 asendatakse tekstiosa ««Taimetoodangu Inspektsioon» või selle lühend «TTI»» tekstiosaga ««Põllumajandusamet» või selle lühend «PMA»»;
2) määruse tekstis asendatakse sõnad «Taimetoodangu Inspektsioon» sõnaga «Põllumajandusamet» asjakohases käändes;
3) paragrahvi 41 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Enne 1. jaanuari 2010 vormistatud taimepass kehtib kuni 1. jaanuarini 2013.»
§ 38. Põllumajandusministri 24. mai 2004. a määrust nr 98 «Fütosanitaarsertifikaadi sisu- ja vorminõuded ning fütosanitaarsertifikaadi väljastamise, asendamise ja säilitamise kord1» (RTL 2004, 68, 1126; 2008, 86, 1198) muudetakse järgmiselt:
2) paragrahvis 7 asendatakse sõnad «Taimetoodangu Inspektsiooni maakonnabüroos» sõnaga «Põllumajandusametis».
§ 39. Põllumajandusministri 4. novembri 2008. a määruse nr 103 «Nõuded taimekaitsevahendi efektiivsuskatsetele ja katseüksusele ning tunnustamise taotlemise ja taotluse menetlemise kord1» (RTL 2008, 90, 1268) tekstis asendatakse sõnad «Taimetoodangu Inspektsioon» sõnaga «Põllumajandusamet» asjakohases käändes.
§ 40. Põllumajandusministri 8. detsembri 2006. a määruse nr 109 «Taimekaitsevahendi teadus- või arendustöö eesmärgil Eestisse toimetamiseks ja kasutamiseks antava loa saamiseks esitatavad nõuded, loa taotlemise ja taotluse menetlemise kord1» (RTL 2006, 88, 1625; 2008, 90, 1267) tekstis asendatakse sõnad «Taimetoodangu Inspektsioon» sõnaga «Põllumajandusamet» asjakohases käändes.
§ 41. Põllumajandusministri 8. detsembri 2006. a määruse nr 110 «Ettevõtte, kus tegeletakse puidu kuivatamise või puidust toodete valmistamisega, nõuetele vastavaks tunnistamise taotlemise ja taotluse menetlemise kord» (RTL 2006, 88, 1626) tekstis asendatakse sõnad «Taimetoodangu Inspektsioon» sõnaga «Põllumajandusamet» asjakohases käändes.
§ 42. Põllumajandusministri 8. detsembri 2006. a määruse nr 111 «Puidu kuivatamise ja puidukuivatis kuivatatud puidust toodete valmistamise nõuded ja vastavusmärgi vorminõuded» (RTL 2006, 88, 1627) tekstis asendatakse sõnad «Taimetoodangu Inspektsioon» sõnaga «Põllumajandusamet» asjakohases käändes.
§ 43. Põllumajandusministri 10. juuli 2007. a määruse nr 112 «Taimede, taimsete saaduste ja muude objektide kontrollimise kord nende ühendusevälisest riigist Eestisse toimetamise korral1» (RTL 2007, 58, 1064; 2008, 86, 1198) tekstis asendatakse sõnad «Taimetoodangu Inspektsiooni» sõnaga «Põllumajandusameti».
§ 44. Põllumajandusministri 8. detsembri 2006. a määruse nr 113 «Taimekaitsevahendi kasutusala laiendamise taotluse sisu- ja vorminõuded» (RTL 2007, 88, 1629; 2008, 57, 791) §-s 2 asendatakse sõnad «Taimetoodangu Inspektsioonile» sõnaga «Põllumajandusametile».
§ 45. Põllumajandusministri 7. juuli 2004. a määruse nr 117 «Taimekaitsevahendites kasutada keelatud toimeainete loetelu1» (RTL 2004, 96, 1504) tekstis asendatakse sõnad «Taimetoodangu Inspektsioon» sõnaga «Põllumajandusamet».
§ 46. Põllumajandusministri 23. detsembri 2005. a määruse nr 131 «Toimeaine hindamiseks kuluvate tundide piirmäär, toimeaine hindamisega seotud tasu suurus ning tasu arvestamise ja maksmise kord1» (RTL 2005, 124, 1977) tekstis asendatakse sõnad «Taimetoodangu Inspektsiooni» sõnaga «Põllumajandusameti».
«VÄETISESEADUSE» ALUSEL KEHTESTATUD MÄÄRUSTE MUUTMINE
§ 47. Põllumajandusministri 5. veebruari 2009. a määruse nr 13 «Väetise registreerimise taotluse vorm» (RTL 2009, 16, 193) lisa pealkiri sõnastatakse järgmiselt:
«PÕLLUMAJANDUSAMETILE».
§ 48. Põllumajandusministri 15. juuli 2009. a määruse nr 77 «Nõuded väetise pakendi ja teabelehe märgistusele» (RTL 2009, 59, 870) § 6 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Enne 2010. aasta 1. jaanuari kehtinud nõuete kohaselt märgistatud väetist võib turustada kuni 2013. aasta 1. jaanuarini.»
§ 49. Põllumajandusministri 14. augusti 2003. a määruse nr 83 «Teadustöös kasutatava väetiseregistris registreerimata väetise sisseveoks loa saamiseks esitatava taotluse vorm, esitatavate dokumentide loetelu ja taotluse menetlemise kord» (RTL 2003, 95, 1426) tekstis asendatakse sõnad «Taimetoodangu Inspektsioon» sõnaga «Põllumajandusamet» asjakohases käändes.
§ 50. Määrus jõustub 1. jaanuaril 2010. a.


Halliste Raamatukogu kasutamise eeskiri – Riigi Teataja
Halliste Raamatukogu kasutamise eeskiri
Halliste Raamatukogu kasutamise eeskiri - sisukord
§ 3 Lugejate andmete kasutamine
§ 6 Arvutite kasutamine
RT IV, 17.05.2019, 8
Vastu võetud 08.05.2019 nr 95
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 37 ning rahvaraamatukogu seaduse § 16 alusel
(1) Halliste Raamatukogu (edaspidi raamatukogu) kasutuseeskiri reguleerib raamatukogu teeninduse korralduse, raamatukogu kasutajate ja lugejate õigused, kohustused ning vastutuse raamatukogus.
(2) Lugeja kohustub täitma raamatukogu kasutuseeskirja, võttes endale materiaalse vastutuse nii laenatud teavikute kui ka tema kasutusse antava raamatukogu muu vara säilimise eest.
(3) Raamatukogu teenuseid võivad kasutada kõik, välja arvatud lugejad, kellelt on vastavalt Rahvaraamatukogu seaduse § 17 lõike 3 alusel raamatukogu kasutamise õigus ajutiselt ära võetud.
(4) Raamatukogu põhiteenused on teavikute kohapeal kasutamine ja kojulaenutus ning avalikule teabele üldkasutatava andmesidevõrgu kaudu juurdepääsu võimaldamine. Raamatukogu põhiteenused on tasuta.
(5) Raamatukogu eriteenused (printimine, kopeerimine, skaneerimine jm) on tasulised. Eriteenuste eest võetava tasu suuruse kinnitab Mulgi Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus).
(6) Informatsiooni raamatukogu kasutamisvõimaluste kohta saab raamatukoguhoidjalt.
(1) Lugeja registreeritakse isikut tõendava dokumendi või õpilaspileti alusel raamatukogu lugejate andmebaasis üks kord. Raamatukogul on õigus kuni 18-aastase isiku puhul küsida teaviku kojulaenutamiseks lapsevanema või seadusliku esindaja andmeid ja kirjalikku nõusolekut.
(2) Andmebaasi kantakse lugeja kohta järgmised isikuandmed ja raamatukogu nõudel kuni 18-aastase isiku puhul ka lapsevanema või seadusliku esindaja isikuandmed:
(3) Lugejaks vormistamisel tutvub lugeja raamatukogu kasutuseeskirjaga ja kinnitab allkirjaga registreerimiskaardile, et nõustub seda täitma ja on teadlik isikuandmete kasutamisest õigusaktides sätestatud ulatuses.
(4) Lugejaks vormistamisel saab ta lugejapileti, mis on tasuta. Lugejapiletit võib asendada ID-kaart.
(5) Raamatukogus teenindatakse lugejapileti või ID-kaarti esitamisel. Lugejapilet on nimeline ja seda on keelatud anda kasutamiseks teisele isikule.
(6) Kaotatud või lugeja süül kasutamiskõlbmatuks muutunud lugejapilet asendatakse uuega. Uus lugejapilet on tasuline.
(7) Igal aastal registreeritakse lugejad ümber nende esimesel külastusel raamatukokku.
(8) Lugejate andmete õigsust kontrollitakse kord aastas lugeja esimesel külastusel raamatukokku. Oma isikuandmete ja kontaktandmete muutumisest tuleb teatada raamatukogule.
(9) Võlglased registreeritakse ümber pärast võlgade likvideerimist ja neile kohaldatud laenutuskeelu tähtaja möödumist.
(10) Arvuteid kasutada, raamatukoguüritusi ja -näitusi saab külastada lugejaks vormistamata.
(11) Raamatukogu lugejate andmebaasist kustutatakse lugeja ja kuni 18-aastase isiku puhul lapsevanema või seadusliku esindaja andmed, välja arvatud statistikaga seotud isikustamata andmed, kui lugeja pole raamatukogu külastanud kolm aastat. Kui lugejal on rahvaraamatukogu ees täitmata kohustusi, ei kustutata lugeja või tema seadusliku esindaja andmeid lugejate andmebaasist. Nimetatud juhul säilitatakse andmeid kuni kohustuste täitmiseni.
§ 3. Lugejate andmete kasutamine
(1) § 2 lõikes 2 lugejate esitatud andmeid kasutatakse lugeja isiku tuvastamiseks, raamatukogu pakutavate teenuste osutamiseks, statistilise analüüsi tegemiseks (andmeid ei seostata isikuga), meeldetuletuste ja ettekirjutuste saatmiseks.
(2) Lugejate andmebaas on asutusesiseseks kasutamiseks vastava õigusega töötajatele. Andmeid ei väljastata kolmandatele isikutele, v.a seadusega ettenähtud juhtudel.
(1) Lugeja saab siseneda lugejakontole e-kataloogis URRAM aadressil www.lugeja.ee ID-kaardiga või lugeja soovil talle antud kasutajanime ja parooliga.
(2) Raamatukogus leiduvate teavikute kohta leiab infot elektronkataloogist. Vajadusel abistab lugejaid teaviku otsimisel raamatukoguhoidja.
(3) Teatmeteoseid, haruldasi raamatuid, jooksva nädala ajalehti ja ajakirja kõige uuemat numbrit raamatukogust välja ei laenutata.
(4) Lugejale laenutatakse koju kuni 10 teavikut.
(5) Kojulaenutatud raamatute tagastamistähtaeg on 21 päeva, perioodilistel väljaannetel 7 päeva.
(6) Raamatukogul on õigus eriti nõudvate trükiste kasutamistähtaega lühendada. Õpperaamatute laenutamisel võib määrata pikema kasutamistähtaja, kui sellele ei ole nõudlust.
(7) Kojulaenutamisel saab lugeja väljatrüki laenatud teavikute nimekirja ja laenutähtajaga. Väljatrüki õigsust kontrollib lugeja kohapeal.
(8) E-posti aadressi omanikele saadab laenutusprogramm automaatselt enne laenutähtaja lõppu teate tähtaja saabumise ning tähtaja möödumisel võlgnevuse kohta.
(9) Lugeja saab raamatukogu e-kataloogi iseteeninduses teavikuid reserveerida. Reserveering kehtib viis tööpäeva. Enimnõutavate teavikute laenutamiseks saab registreeruda järjekorda. Järjekorra jõudmisest soovijani teatatakse telefoni või e-posti teel.
(10) Tagastamistähtaega võib pikendada, kui teaviku saamiseks ei ole teised lugejad soovi avaldanud, kuid mitte rohkem kui kümme korda. Tagastamistähtaega võib pikendada ka lugejaportaalis www.lugeja.ee, telefoni või e-posti teel. Tagastamistähtaja ületanud teavikut e-kataloogi iseteeninduses pikendada ei saa. Tähtaja pikendamine loetakse uueks laenutuseks.
(11) Väärtusliku teaviku eest võib raamatukogu nõuda lugejalt tagatist. Tagatise võtmise ja tagastamise korra kehtestab vallavalitsus.
(12) Raamatukogus puuduva teaviku saab lugeja tellida raamatukogudevahelise laenutuse (RVL) kaudu. Tellitud teaviku saatekulu tasub lugeja.
(13) Raamatukogu osutab teatme- ja teabeteenindust, vastates infopäringutele raamatukogu enda ja teiste avalike andmebaaside põhjal.
(14) Lugeja võib esitada infopäringu kas suuliselt või kirjalikult. Mahukale ja aeganõudvale päringule vastamine toimub 2 tööpäeva jooksul.
(15) Elanikele, kes tervisliku seisundi tõttu ei ole võimelised raamatukogu külastama, korraldab raamatukogu nende soovil koduteeninduse.
(2) Lugeja peab raamatukogu teavikuid heaperemehelikult hoidma. Teaviku rikkumisest või hävimisest peab teatama raamatukoguhoidjale.
(3) Laenatud teavikuid ei tohi raamatukogu vahenduseta edasi anda teisele isikule.
(4) Kaotatud või rikutud teaviku peab lugeja asendama teise eksemplari või sisult ja hinnalt samaväärseks tunnistatud teavikuga või tasuma teaviku hinna kuni kümnekordses suuruses. Lugejalt, kes ei ole nimetatud kohustust raamatukogu antud tähtajaks täitnud, võetakse teavikute kojulaenutamise õigus ära kuni võlgnevus likvideeritud. Laste tekitatud kahju hüvitab tema seaduslik esindaja.
(5) Lugeja on kohustatud laenutatud teavikud tagastama laenutustähtaja jooksul. Tagastamistähtaja möödumisel võib raamatukogu võtta viivist, kuid mitte rohkem kui 0,06 eurot iga hilinenud päeva eest ühe teaviku kohta. Enne võlgnevuste likvideerimist lugejale uusi teavikuid ei laenutata.
§ 6. Arvutite kasutamine
(1) Raamatukogu arvutite kasutamine on tasuta.
(2) Arvutite kasutamise eeltingimus on arvutioskus.
(3) Kui teabele soovib juurdepääsu rohkem isikuid kui raamatukogu jõuab teenindada, korraldab raamatukogu soovijatele eelregistreerimise.
(4) Arvuti taga võib korraga töötada vaid üks kasutaja.
(5) Riigiasutuste ja kohaliku omavalitsuse asutuste veebilehtedele juurdepääsu saamiseks abistab isikuid raamatukoguhoidja.
(6) Raamatukogus on WIFI kasutamise võimalus.
(7) Printimiseks, kopeerimiseks ja skaneerimiseks on vajalik raamatukoguhoidja nõusolek.
(8) Isikliku mäluseadme (CD, DVD, mälupulk, mälukaart vms) ühendamist arvutiga võib kasutada raamatukoguhoidja loal.
1) igasuguste muudatuste tegemine arvuti konfiguratsioonis;
2) igasuguste programmide omavoliline installeerimine;
3) andmete salvestamine arvuti kõvakettale ilma raamatukoguhoidja loata;
4) ebasündsate materjalide kasutamine, tasuliste ja ebasündsate internetilehekülgede külastamine.
(10) Arvuti kasutamise lõpetamisel kohustub kasutaja sulgema enda poolt käivitatud programmid ja kustutama enda loodud failid.
(11) Raamatukoguhoidjat tuleb viivitamatult teavitada arvuti kasutamisel ilmnenud probleemidest ja tõrgetest mõne süsteemi töös.
(1) Raamatukogus tuleb säilitada korda ja vaikust. Lubamatu on igasugune tegevus, mis häirib teisi lugejaid.
(2) Lugejal on raamatukogus keelatud rikkuda ükskõik millisel viisil avalikku korda, sealhulgas eksida üldtunnustatud tavade ja heade kommete vastu, solvata oma käitumisega inimväärikust ja ühiskondlikku moraalitunnet.
(3) Alkoholijoobes ja silmanähtavalt määrdunud riiete või kätega lugejaid ei teenindata.
(4) Raamatukokku on keelatud siseneda rulluiskudel ja naelikutega ning kaasa tuua ohtlikke aineid ja loomi.
(5) Raamatukogus on keelatud söömine, joomine (v.a. korraldatud üritustel) ja suitsetamine.
(6) Raamatukogu kasutuseeskirja täitmine on kohustuslik kõikidele külastajatele.
(7) Pretensioonid ja ettepanekud raamatukoguteenuste korraldamisel lahendab raamatukogu direktor.
Tunnistada kehtetuks Halliste Vallavolikogu 19.09.2012 määrus nr 19 „Halliste raamatukogu kasutamise eeskiri”.


text:
Language of document : Bulgarian Spanish Czech Danish German Estonian Greek English French Italian Latvian Lithuanian Hungarian Maltese Dutch Polish Portuguese Romanian Slovak Slovene Finnish Swedish Croatian ECLI:EU:C:2018:173
EUROOPA KOHTU OTSUS (seitsmes koda)
8. märts 2018(*)
Eelotsusetaotlus – Õigusalane koostöö tsiviilasjades – Kohtualluvus ning kohtuotsuste täitmine tsiviil- ja kaubandusasjades – Määrus (EL) nr 1215/2012 – Artikkel 25 – Kohtualluvuse kokkuleppe olemasolu – Suuline kokkulepe ilma kirjaliku kinnituseta – Arvetes nimetatud müügi tüüptingimustes sisalduv tingimus – Artikli 7 punkti 1 alapunkt b – Kahes eri liikmesriigis asuvate äriühingute edasimüügileping, mille ese on kolmanda liikmesriigi turg – Artikli 7 punkti 1 alapunkti b teine taane – Pädeva kohtu kindlaksmääramine – Sellisele lepingule iseloomuliku kohustuse täitmise koht
Kohtuasjas C‑64/17,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Tribunal da Relação do Porto (Porto apellatsioonikohus, Portugal) 10. novembri 2016. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 7. veebruaril 2017, menetluses
Saey Home & Garden NV/SA
Lusavouga-Máquinas e Acessórios Industriais SA,
EUROOPA KOHUS (seitsmes koda),
koosseisus: koja president A. Rosas, kohtunikud C. Toader (ettekandja) ja E. Jarašiūnas,
kohtujurist: M. Bobek,
– Portugali valitsus, esindajad: L. Inez Fernandes, M. Figueiredo ja P. Lacerda,
– Euroopa Komisjon, esindajad: M. Wilderspin, P. Costa de Oliveira ja M. Heller,
arvestades pärast kohtujuristi ärakuulamist tehtud otsust lahendada asi ilma kohtujuristi ettepanekuta,
1 Eelotsusetaotlus käsitleb seda, kuidas tõlgendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määruse (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (ELT 2012, L 351, lk 1) artikli 4 lõiget 1, artikli 7 punkti 1 ja artiklit 25.
2 Taotlus on esitatud kohtuvaidluses, mille üks pool on Saey Home & Garden NV/SA, asukoht Belgia, ja teine pool on Lusavouga‑Máquinas e Acessórios Industriais SA (edaspidi „Lusavouga“), asukoht Portugal, ning mille ese on nõue hüvitada kahju nende äriühingute sõlmitud ja Hispaania turgu puudutava edasimüügilepingu ülesütlemise eest.
3 Määruse nr 1215/2012 artikli 4 lõikes 1 on sätestatud:
4 Määruse artiklis 7 on sätestatud:
b) kui ei ole kokku lepitud teisiti, käsitatakse käesoleva sätte kohaldamisel asjaomase kohustuse täitmise kohana
– müügi puhul kohta liikmesriigis, kus lepingu kohaselt kaubad üle anti või kus need oleks tulnud üle anda,
– teenuste osutamise puhul kohta liikmesriigis, kus lepingu kohaselt teenuseid osutati või kus neid oleks tulnud osutada;
c) kui alapunkt b ei kohaldu, kohaldatakse alapunkti a;
5) filiaali, esinduse või muu üksuse tegevusest tuleneva vaidluse puhul selle paiga kohtutesse, kus filiaal, esindus või muu üksus asub;
5 Kõnealuse määruse II peatüki 7. jaos „Kokkuleppest tulenev kohtualluvus“ sisalduv artikkel 25 sätestab:
„1. Kui pooled, olenemata sellest, kus on nende alaline elukoht, on kokku leppinud, et konkreetsest õigussuhtest tulenenud või tuleneda võivate vaidluste lahendamiseks on pädev liikmesriigi kohus või kohtud, on see kohus või need kohtud pädevad, välja arvatud juhul, kui kõnealune kokkulepe on sisulise kehtivuse poolest asjaomase liikmesriigi õiguse kohaselt tühine. Kohtualluvus on erandlik, kui pooled ei ole kokku leppinud teisiti. Kohtualluvuse kokkulepe sõlmitakse kas:
a) kirjalikult või suuliselt kirjaliku kinnitusega;
6 Euroopa Kohtule esitatud toimikust nähtub, et Lusavouga asukoht on Cacia, Aveiro (Portugal), ning tema äriruumid asuvad Portugalis. Tema tegevus on masinate, töövahendite ja muude seadmete import, eksport ja hulgimüük. Tema ärivõrgustik hõlmab muu hulgas Hispaania territooriumi, kus tal ei ole ühtegi filiaali või üksust.
7 Saey Home & Garden on äriühing, kelle asukoht on Kortrijk (Belgia) ja kes tegeleb muu hulgas kaubamärgiga „Barbecook“ tähistatud köögiseadmete ja ‑tarvete tootmise ja müügiga. Ka sellel äriühingul ei ole Hispaania territooriumil filiaali või üksust.
8 Põhikohtuasja pooled sõlmisid 2013. aasta lõpus või 2014. aasta alguses edasimüügilepingu, mille ese oli nimetatud kaubamärgiga tähistatud toodete ainuõigusega (v.a üks muu klient) reklaamimine ja turustamine Hispaanias asuvatele jaemüüjatele ja lõpptarbijatele.
9 Kuigi selle lepingu sõlmimise kohta ei ole kirjalikku lepingut koostatud, leiab eelotsusetaotluse esitanud kohus, et nimetatud lepingu olemasolu on tõendatud. Lusavouga esitas selle lepingu raames 2014. aasta jaanuarist kuni juulini Saey Home & Gardenile nende toodete tellimuse ja turustas neid Hispaanias.
10 Saey Home & Garden andis 17. juuli 2014. aasta kirjas Lusavougale teada, et ta on otsustanud nende koostöö lõpetada.
11 Lusavouga esitas 19. juunil 2015 Saey Home & Gardeni vastu Tribunal de Comarca de Aveiro’le (Aveiro esimese astme kohus, Portugal) hagi nõudega mõista viimaselt tema kasuks välja eelkõige summa 24 000 eurot, millest esiteks 10 000 eurot on hüvitis Saey Home & Gardeni tegevusega põhjustatud kahju ning edasimüügilepingu enneaegse ja ette teatamata ülesütlemise eest ja teiseks 14 000 eurot on hüvitis klientuuri vähenemise eest.
12 Saey Home & Garden esitas vastuväite, mille kohaselt ei allu põhikohtuasja lahendamine Portugali kohtutele, kuna esiteks on asjaomased kaubad peale laaditud Belgias ning transpordiga tegeles Lusavouga ning teiseks sisaldas nende toodete müügi tüüptingimuste punkt 20 kohtualluvuse kokkulepet, milles on nähtud ette, et vaidlusi lahendavad Kortrijki (Belgia) kohtud.
13 Tribunal de Comarca de Aveiro (Aveiro esimese astme kohus) lükkas kohtualluvuse puudumise vastuväite tagasi ja leidis, et rahvusvahelise kohtualluvuse järgi allub asi määruse nr 1215/2012 artikli 7 punkti 1 alapunkti a alusel Portugali kohtutele.
14 Saey Home & Garden esitas selle otsuse peale eelotsusetaotluse esitanud kohtule Tribunal da Relação do Porto (Porto apellatsioonikohus, Portugal) edasikaebuse, väites muu hulgas, et põhikohtuasjas käsitletava edasimüügilepingu kohane täitmine on teenuste osutamine Hispaanias, mistõttu on lepinguliste kohustuste täitmise koht seega see liikmesriik. Peale selle on lepingu ebaseaduslik ülesütlemine Saey Home & Gardeni sõnul määruse nr 1215/2012 artikli 7 lõike 1 punkti a tähenduses „lepinguid puudutav asi“, mis välistab alluvuse Portugali kohtutele.
15 Eelotsusetaotluse esitanud kohus rõhutab, et küsimus on selles, kas põhikohtuasja lahendamise rahvusvaheline kohtualluvus on Portugali, Belgia või Hispaania kohtutel. Juhul kui põhikohtuasja lahendamine ei allu Portugali kohtutele, leiab kohus, et ta peab tegema kindlaks, millisele Belgia või Hispaania kohtule põhikohtuasi allub.
16 Kuna Tribunal da Relação do Porto (Porto apellatsioonikohus) leidis, et põhikohtuasja lahendus sõltub määruse nr 1215/2012 õigusnormide tõlgendamisest, otsustas ta menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1. Kas nõue tuleb vastavalt määruse nr 1215/2012 artikli 4 lõikes 1 ette nähtud põhireeglile esitada Belgia kohtutele, sest riik, kus on kostja asu- ja tegevuskoht, on Belgia?
2. Kas nõue tuleb vastavalt määruse nr 1215/2012 artikli 7 punkti 1 alapunktidele a ja c (sama määruse artikli 5 lõike 1 alusel) esitada Portugali kohtutele, sest see on seotud edasimüügilepinguga ja riik, kus oleks tulnud täita vastastikused lepingulised kohustused, on Portugal?
3. Kas nõue tuleb vastavalt määruse nr 1215/2012 artikli 7 punkti 1 alapunktidele a ja c (sama määruse artikli 5 lõike 1 alusel) esitada Hispaania kohtutele, sest see on seotud edasimüügilepinguga ja riik, kus oleks tulnud täita vastastikused lepingulised kohustused, on Hispaania?
4. Kas nõue tuleb vastavalt määruse nr 1215/2012 artikli 7 punkti 1 alapunktile a ja alapunkti b esimesele taandele (sama määruse artikli 5 lõike 1 alusel) esitada Portugali kohtutele, sest see on seotud edasimüügi raamlepinguga, mis hageja ja kostja suhte puhul koosneb mitmest müügilepingust ning mille kohaselt kõik müüdud kaubad tuli üle anda Portugalis, kus need anti tegelikult üle 21. jaanuaril 2014?
5. Kas nõue tuleb vastavalt määruse nr 1215/2012 artikli 7 punkti 1 alapunktile a ja alapunkti b esimesele taandele (sama määruse artikli 5 lõike 1 alusel) esitada Belgia kohtutele, sest see on seotud edasimüügi raamlepinguga, mis hageja ja kostja suhte puhul koosneb mitmest müügilepingust, kui kostja andis kõik müüdud kaubad hagejale üle Belgias?
6. Kas nõue tuleb vastavalt määruse nr 1215/2012 artikli 7 punkti 1 alapunktile a ja alapunkti b esimesele taandele (sama määruse artikli 5 lõike 1 alusel) esitada Hispaania kohtutele, sest see on seotud edasimüügi raamlepinguga, mis hageja ja kostja suhte puhul koosneb mitmest müügilepingust, kui kõik müüdud kaubad olid mõeldud üleandmiseks Hispaanias selles riigis toimunud tegevuse raames?
7. Kas nõue tuleb vastavalt määruse nr 1215/2012 artikli 7 punkti 1 alapunktile a ja alapunkti b teisele taandele (sama määruse artikli 5 lõike 1 alusel) esitada Portugali kohtutele, sest see on seotud edasimüügi raamlepinguga, mis väljendub hageja ja kostja suhte puhul hageja poolt kostjale teenuste osutamises, kuna hageja edendab äritegevust kaudselt kostja huvides?
8. Kas nõue tuleb vastavalt määruse nr 1215/2012 artikli 7 punkti 1 alapunktile a ja alapunkti b teisele taandele (sama määruse artikli 5 lõike 1 alusel) esitada Hispaania kohtutele, sest see on seotud edasimüügi raamlepinguga, mis väljendub hageja ja kostja suhte puhul hageja poolt kostjale teenuste osutamises, kuna hageja edendab oma tegevusega äritegevust kaudselt kostja huvides Hispaanias?
9. Kas nõue tuleb esitada vastavalt määruse nr 1215/2012 artikli 7 punktile 5 (sama määruse artikli 5 lõike 1 alusel) Portugali kohtutele, sest see on seotud edasimüügilepinguga ja kuna hageja ja kostja vaidlus on samaväärne kohtuvaidlusega käsundiandja (loe: „edasimüügilepinguga turustamisõiguse andja“) ja Portugalis asuva käsundisaaja vahel?
10. Kas nõue tuleb esitada vastavalt määruse nr 1215/2012 artikli 7 punktile 5 (sama määruse artikli 5 lõike 1 alusel) Hispaania kohtutele, sest see on seotud edasimüügilepinguga ja kuna hageja ja kostja vaheline vaidlus on samaväärne kohtuvaidlusega käsundiandja (loe: „edasimüügilepinguga turustamisõiguse andja“) ja käsundisaaja vahel, keda loetakse Hispaanias asuvaks, sest viimane peab oma lepingulisi kohustusi täitma selles riigis?
11. Kas nõue tuleb vastavalt määruse nr 1215/2012 artikli 25 lõikele 1 (sama määruse artikli 5 lõike 1 alusel) esitada Belgia kohtutele, konkreetselt ühele Kortrijki kohtule, kuna tüüptingimuste punktis 20, mis on kohaldatav kõigile kostja ja hageja vahelistele müügitehingutele, on pooled sõlminud kirjalikult ja Belgia õiguse kohaselt täielikult kehtiva kohtualluvuse kokkuleppe, nähes ette, et „kõikides vaidlustes on nende laadist olenemata ainupädevad Kortrijki kohtud“ („any dispute of any nature whatsoever shall be the exclusive jurisdiction of the courts of Kortrijk“)?
12. Kas määruse nr 1215/2012 II peatüki 2–7. jao eeskirjade kohaselt (sama määruse artikli 5 lõike 1 alusel) tuleb nõue esitada Portugali kohtutele, sest hageja ja kostja lepinguline suhe on põhilisi seose kriteeriume arvestades tugevamalt seotud Portugali territooriumi ja õiguskorraga?
13. Kas määruse nr 1215/2012 II peatüki 2–7. jao eeskirjade kohaselt (sama määruse artikli 5 lõike 1 alusel) tuleb nõue esitada Hispaania kohtutele, sest hageja ja kostja lepinguline suhte on põhilisi seose kriteeriume arvestades tugevamalt seotud Hispaania territooriumi ja õiguskorraga?“
17 Portugali valitsus ning Euroopa Komisjon väljendavad oma kirjalikes seisukohtades kahtlust, kas käesolev eelotsusetaotlus on vastuvõetav, eelkõige põhjusel, et taotlus sisaldab teatavaid puudusi, nimelt on põhikohtuasja asjaolude tutvustus väljajätteline, puudub eelotsusetaotluse esitanud kohtu seisukoht taotluse esitamist põhjendavate kaalutluste kohta ning teatavad esitatud küsimused korduvad.
18 Sellega seoses tuleb meelde tuletada, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt eeldatakse, et liidu õiguse tõlgendamise küsimused, mille liikmesriigi kohus on esitanud õiguslikus ja faktilises raamistikus, mille ta on määratlenud omal vastutusel ja mille õigsuse kontrollimine ei ole Euroopa Kohtu ülesanne, on asjakohased. Euroopa Kohus võib ELTL artikli 267 alusel esitatud siseriikliku kohtu eelotsuse küsimusele vastamast keelduda vaid juhul, kui ei ole järgitud eelkõige Euroopa Kohtu kodukorra artiklis 94 sätestatud nõudeid eelotsusetaotluse sisu kohta või kui on ilmne, et liidu õigusnormi tõlgendamine või kehtivuse hindamine, mida siseriiklik kohus taotleb, ei ole mingil viisil seotud põhikohtuasja faktiliste asjaolude või esemega või kui probleem on hüpoteetiline (vt selle kohta 28. märtsi 2017. aasta kohtuotsus, Rosneft, C‑72/15, EU:C:2017:236, punktid 50 ja 155 ning seal viidatud kohtupraktika).
19 Samuti tuleneb väljakujunenud kohtupraktikast, et liikmesriigi kohtule tarviliku liidu õiguse tõlgenduseni jõudmiseks on vaja, et asjaomane kohus määraks kindlaks esitatud küsimuste faktilise ja õigusliku raamistiku või vähemalt selgitaks küsimuste aluseks olevaid faktilisi eeldusi. Eelotsusetaotluses peavad lisaks olema ära näidatud täpsed põhjused, miks siseriiklikul kohtul tekkisid küsimused seoses liidu õiguse tõlgendamisega ning miks ta pidas Euroopa Kohtule eelotsusetaotluse esitamist vajalikuks (14. juuni 2017. aasta kohtuotsus, Online Games jt, C‑685/15, EU:C:2017:452, punkt 43 ja seal viidatud kohtupraktika).
20 Käesoleval juhul on määruse nr 1215/2012 teatavate sätete tõlgendamise ja põhikohtuasja eseme vahel tegelik ja otsene seos, põhikohtuasja on piisavalt selgitatud ning vastused, mida Euroopa Kohus saab esitatud küsimustele anda, võimaldavad eelotsusetaotluse esitanud kohtul kahtlused hajutada ja kohtuasja lahendada.
21 Sellest järeldub, et eelotsusetaotlus tuleb tunnistada vastuvõetavaks.
22 Liikmesriigi kohus või kohtud, mille lepingupooled on kindlaks määranud kohtualluvuse kokkuleppes, on määruse nr 1215/2012 artikli 25 lõike 1 sõnastuse kohaselt ainupädevad. Seetõttu tuleb kõigepealt vastata üheteistkümnendale küsimusele, mis käsitleb sellisest kokkuleppest tuleneva kohtualluvuse olemasolu.
Üheteistkümnes küsimus
23 Käesoleva küsimusega palub eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt selgitada, kas määruse nr 1215/2012 artikli 25 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et kohtualluvuse kokkulepe, mis on nähtud ette müügilepingu tüüptingimustes, millele on osutatud ühe lepingupoole esitatud arvetes, vastab selle sätte nõuetele.
24 Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tuleb määruse nr 1215/2012 artiklis 25 sätestatud tingimusi tõlgendada kitsendavalt, kuna see säte välistab nii määruse artiklis 4 sätestatud üldise põhimõtte, mille kohaselt on pädev kostja elukoha kohus, kui ka määruse artiklites 7–9 sätestatud valikulise kohtualluvuse (vt selle kohta 28. juuni 2017. aasta kohtuotsus, Leventis ja Vafeias, C‑436/16, EU:C:2017:497, punkt 39 ja seal viidatud kohtupraktika).
25 Täpsemini peab kohus, kelle poole on pöördutud, in limine litis kontrollima, kas kohtualluvuse kokkulepe on sündinud tegelikult poolte kokkuleppe alusel, mis peab olema väljendatud selgelt ja täpselt, sest määruse nr 1215/2012 artikli 25 lõikes 1 sätestatud vorminõuete eesmärk on tagada, et pooltevaheline kokkulepe on tõepoolest olemas (vt selle kohta 28. juuni 2017. aasta kohtuotsus, Leventis ja Vafeias, C‑436/16, EU:C:2017:497, punkt 34 ja seal viidatud kohtupraktika).
26 Määruse nr 1215/2012 artikli 25 lõike 1 punktis a on sätestatud, et kohtualluvuse kokkulepe sõlmitakse kas kirjalikult või suuliselt kirjaliku kinnitusega.
27 Lisaks olgu märgitud, et kui kohtualluvuse kokkulepe on sätestatud tüüptingimustes, siis on Euroopa Kohus otsustanud, et selline kokkulepe on õiguspärane, kui mõlema poole allkirjastatud lepingu tekstis on sõnaselgelt viidatud kohtualluvuse kokkulepet sisaldavatele tüüptingimustele (7. juuli 2016. aasta kohtuotsus, Hőszig, C‑222/15, EU:C:2016:525, punkt 39 ja seal viidatud kohtupraktika).
28 Käesoleval juhul nähtub Euroopa Kohtule esitatud toimikust, et põhikohtuasjas käsitletav edasimüügileping sõlmiti suuliselt, ilma et seda oleks hiljem kirjalikult kinnitatud, ning asjaomaseid kohtualluvuse kokkulepet sisaldavaid tüüptingimusi mainiti üksnes põhikohtuasja kostja esitatud arvetes.
29 Neid asjaolusid ja käesoleva kohtuotsuse punktis 27 nimetatud kohtupraktikat arvestades ei täida põhikohtuasjas käsitletav kohtualluvuse kokkulepe määruse nr 1215/2012 artikli 25 lõike 1 punkti a nõudeid, seda tuleb aga kontrollida eelotsusetaotluse esitanud kohtul.
30 Lisaks on eelotsusetaotluse esitanud kohtu sõnul selge, et põhikohtuasja ese on edasimüügileping ning kahju hüvitamist nõutakse selle lepingu enneaegse ja ette teatamata ülesütlemise eest ja klientuuri vähenemise eest, kuna on rikutud lepingus ette nähtud peaaegu täieliku ainuõiguse tingimust. Seetõttu tuleb kontrollida – mis samuti jääb eelotsusetaotluse esitanud kohtu teha –, kas põhikohtuasjas käsitletav kohtualluvuse kokkulepe puudutab seda õigussuhet. Nimelt saab lepingus sisalduv kohtualluvuse kokkulepe põhimõtteliselt mõjutada üksnes suhteid nende poolte vahel, kes selle lepingu sõlmimisega nõustusid (7. veebruari 2013. aasta kohtuotsus, Refcomp, C‑543/10, EU:C:2013:62, punkt 29).
31 Tuleb lisada, et lisaks määruse nr 1215/2012 artikli 25 lõike 1 punktis a ette nähtud kahele võimalusele on artikli 25 lõike 1 punktides b ja c sätestatud, et kohtualluvuse kokkulepe võib olla sõlmitud ka vormis, mis vastab poolte vahel väljakujunenud tavale, või vormis, mis vastab kaubandustavale, millest pooled olid või pidid olema teadlikud. Eelotsusetaotluse esitanud kohtul tuleb vajaduse korral kontrollida, kas poolte vahel on kohtualluvuse kokkulepe sõlmitud ühes neist vormidest.
32 Sellest tuleneb, et määruse nr 1215/2012 artikli 25 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et arvestades eelotsusetaotluse esitanud kohtu läbiviidavate kontrollide tulemusi, ei vasta nimetatud sättes esitatud nõuetele selline kohtualluvuse kokkulepe, mida käsitletakse põhikohtuasjas ja mis on nähtud ette ühe lepingupoole väljastatud arvetel nimetatud müügi tüüptingimustes.
Teine kuni kaheksas küsimus
33 Nende küsimustega, mida tuleb analüüsida koos, palub eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt selgitada, kuidas tuleb tõlgendada määruse nr 1215/2012 artikli 7 punkti 1, et teha kindlaks, milline kohus on pädev otsustama kahju hüvitise nõude üle, mis on seotud edasimüügilepingu ülesütlemisega, mille on sõlminud kaks erinevates liikmesriikides asuvat ja tegutsevat äriühingut toodete sellise kolmanda liikmesriigi siseriiklikul turul turustamiseks, mille territooriumil ei ole kummalgi neist äriühingutest filiaali või ettevõtet.
34 Kõigepealt tuleb täpsustada, et määruse nr 1215/2012 artikli 7 punkti 1 alapunktis b ette nähtud kohtualluvuse kindlaksmääramisel arvesse võetavad tugevama seose kriteeriumid on kohaldatavad vaid juhul, kui liikmesriigi kohus, kelle poole on omavahel ärilistes suhetes olevad pooled pöördunud, jõuab järeldusele, et nende suhete aluseks on kaupade „müügileping“ või „teenuste osutamise leping“ selle sätte tähenduses. Selline kvalifikatsioon välistab kõnealuse määruse artikli 7 punkti 1 alapunktis a ette nähtud kohtualluvuse eeskirja kohaldamise. Võttes arvesse selle sätte alapunktiga c kehtestatud hierarhiat alapunktide a ja b vahel, on alapunktis a ette nähtud kohtualluvuse eeskirja võimalik alapunktis b sätestatud kohtualluvuse eeskirjade kõrval kohaldada vaid alternatiivselt ja viimati nimetatud alapunktis nimetatud eeskirjade kohaldamatuse korral (vt selle kohta 14. juuli 2016. aasta kohtuotsus, Cranarolo, C‑196/15, EU:C:2016:559, punktid 30 ja 31 ning seal viidatud kohtupraktika).
35 Esiteks tuleb tõlgendada määruse nr 1215/2012 artikli 7 punkti 1 alapunkti b esimest ja teist taanet, et teha kindlaks, kas selline edasimüügileping, mida on käsitletud põhikohtuasjas, on kaupade „müügileping“ või „teenuste osutamise leping“ selle sätte tähenduses.
36 Nimelt tuleb pädeva kohtu kindlaksmääramisel arvesse võetava tugevama seose kriteeriumina lähtuda nendele lepingutele iseloomulikust kohustusest (vt selle kohta 25. veebruari 2010. aasta kohtuotsus, Car Trim, C‑381/08, EU:C:2010:90, punktid 31 ja 32, ning 15. juuni 2017. aasta kohtuotsus, Kareda, C‑249/16, EU:C:2017:472, punkt 40 ja seal viidatud kohtupraktika).
37 Järelikult tuleb leping, mille iseloomulik kohustus on teatava asja tarne, kvalifitseerida kaupade „müügiks“ määruse nr 1215/2012 artikli 7 punkti 1 alapunkti b esimese taande tähenduses (vt selle kohta 14. juuli 2016. aasta kohtuotsus, Granarolo, C‑196/15, EU:C:2016:559, punkt 34 ja seal viidatud kohtupraktika).
38 Seoses küsimusega, kas lepingut võib kvalifitseerida „teenuste osutamise lepinguks“ määruse nr 1215/2012 artikli 7 punkti 1 alapunkti b teise taande tähenduses, tähendab mõiste „teenused“ selle sätte mõttes vähemalt seda, et lepingupool, kes teenust osutab, tegeleb tasu eest mingi kindla tegevusega (vt selle kohta 15. juuni 2017. aasta kohtuotsus, Kareda, C‑249/16, EU:C:2017:472, punkt 35 ja seal viidatud kohtupraktika).
39 Tegevuse olemasolu kriteeriumi osas tuleneb Euroopa Kohtu praktikast, et see nõuab toimingute tegemist ja välistab lihtsa tegevusest hoidumise. Edasimüügilepingu puhul vastab see kriteerium edasimüüja tehtavale iseloomulikule sooritusele, kes edasimüügilepinguga turustamisõiguse andja toodete turustamist tagades osaleb nende leviku edendamises. Tänu edasimüügilepingule saadud varustuskindlusele ja osalemisele edasimüügilepinguga turustamisõiguse andja äristrateegias, kui see on asjakohane, eelkõige sooduspakkumistes – nende aspektide kindlakstegemine on siseriikliku kohtu pädevuses –, suudab edasimüüja pakkuda klientidele teenuseid ja eeliseid, mida ei saaks anda tavaline turustaja, ja vallutada niimoodi edasimüügilepinguga turustamisõiguse andja toodetele palju suurema osa kohalikust turust (vt selle kohta 19. detsembri 2013. aasta kohtuotsus, Corman-Collins, C‑9/12, EU:C:2013:860, punkt 38 ja seal viidatud kohtupraktika).
40 Tegevuse eest tasu saamise osas tuleb rõhutada, et seda ei saa käsitada kitsas tähenduses teatava rahasumma maksmisena. Arvesse tuleb võtta esiteks edasimüüja saadavat konkurentsieelist sellega, et poolte vahel sõlmitud lepingu tõttu on tal täielik või peaaegu täielik ainuõigus müüa edasimüügilepinguga turustamisõiguse andja tooteid teataval turul, ja teiseks võimalikku edasimüüjale antavat abi reklaamkandjatele juurdepääsul, oskusteabe edasiandmisel koolituste teel, või maksesoodustuste osas, kuna kõik need eelised võivad kujutada endast edasimüüja jaoks tasu (vt selle kohta 19. detsembri 2013. aasta kohtuotsus, Corman-Collins, C‑9/12, EU:C:2013:860, punktid 39 ja 40).
41 Euroopa Kohus on leidnud, et kohtualluvuse kindlaksmääramisel kuulub ainuõigusega või peaaegu täieliku ainuõigusega edasimüügileping põhimõtteliselt „teenuste osutamise lepingu“ mõiste alla (vt selle kohta 19. detsembri 2013. aasta kohtuotsus, Corman-Collins, C‑9/12, EU:C:2013:860, punktid 27, 28 ja 41).
42 Teiseks, arvestades seda, et eelotsusetaotluse esitanud kohus peab kontrollima, kas põhikohtuasjas käsitletavat edasimüügilepingut saab tõepoolest kvalifitseerida „teenuste osutamise lepinguks“, tuleb teha kindlaks sellisele lepingule iseloomuliku kohustuse täitmise koht ning vastavate vaidluste lahendamiseks pädev kohus.
43 Nagu Euroopa Kohtule esitatud toimikust nähtub, on põhikohtuasjas käsitletav edasimüügileping ainuõigusega (välja arvatud üks klient) edasimüügileping, mis on sõlmitud Belgias asuva äriühingu ja Portugalis asuva äriühingu vahel eesmärgiga turustada tooteid Hispaania turul, ilma et kumbki äriühing omaks Hispaania territooriumil filiaali või üksust.
44 Euroopa Kohtu praktikast nähtub, et kui teenuste osutamise lepingule iseloomuliku kohustuse täitmisel on mitu kohta, tuleb täitmise kohana määruse nr 1215/2012 artikli 7 punkti 1 alapunkti b teise taande tähenduses käsitada kohta, mille puhul lepingu ja pädeva kohtu vaheline seos on kõige tugevam, kusjuures see seos on üldjuhul kõige tugevam peamises teenuste osutamise kohas (vt selle kohta 11. märtsi 2010. aasta kohtuotsus, Wood Floor Solutions Andreas Domberger, C‑19/09, EU:C:2010:137, punktid 33 ja 34).
45 Seetõttu on mitmes liikmesriigis teenuste osutamise korral teenuste osutamise lepingu põhjal esitatud nõudeid nimetatud sätte alusel pädev lahendama selle liikmesriigi kohus, mis on peamine teenuste osutamise koht, nagu see tuleneb lepingu tingimustest, selliste tingimuste puudumisel lepingu tegelik täitmise koht, ning kui sellel alusel ei ole kohta võimalik kindlaks teha, siis on selleks teenuse osutaja elukoht (vt selle kohta 11. märtsi 2010. aasta kohtuotsus, Wood Floor Solutions Andreas Domberger, C‑19/09, EU:C:2010:137, punkt 43).
46 See tõlgendus, mida tuleb kohaldada ka põhikohtuasjas käsitletavatel asjaoludel, vastab liidu seadusandja seatud etteaimatavuse ja läheduse eesmärkidele (vt selle kohta 25. veebruari 2010. aasta kohtuotsus, Car Trim, C‑381/08, EU:C:2010:90, punkt 48 ja seal viidatud kohtupraktika, ning 11. märtsi 2010. aasta kohtuotsus, Wood Floor Solutions Andreas Domberger, C‑19/09, EU:C:2010:137, punktid 41 ja 42).
47 Kõiki eelnimetatud kaalutlusi arvestades tuleb teisele kuni kaheksandale küsimusele vastata, et määruse nr 1215/2012 artikli 7 punkti 1 tuleb tõlgendada nii, et kohus, kes selle sätte alusel on pädev otsustama kahju hüvitise nõude üle, mis on seotud edasimüügilepingu ülesütlemisega, mille on sõlminud kaks erinevates liikmesriikides asuvat ja tegutsevat äriühingut toodete sellise kolmanda liikmesriigi siseriiklikul turul turustamiseks, mille territooriumil ei ole kummalgi neist äriühingutest filiaali või üksust, on selle liikmesriigi kohus, mis on peamine teenuste osutamise koht, nagu see tuleneb lepingu tingimustest, selliste tingimuste puudumisel lepingu tegelik täitmise koht, ning kui sellel alusel ei ole kohta võimalik kindlaks teha, siis on selleks teenuse osutaja elukoht.
48 Arvestades teisele kuni kaheksandale ning üheteistkümnendale küsimusele antud vastuseid, ei ole esimesele, üheksandale, kümnendale, kaheteistkümnendale ja kolmeteistkümnendale küsimusele vaja vastata.
49 Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse liikmesriigi kohus. Euroopa Kohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.
Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (seitsmes koda) otsustab:
1. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määruse (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades artikli 25 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et arvestades eelotsusetaotluse esitanud kohtu läbiviidavate kontrollide tulemusi, ei vasta nimetatud sättes esitatud nõuetele selline kohtualluvuse kokkulepe, mida käsitletakse põhikohtuasjas ja mis on nähtud ette ühe lepingupoole väljastatud arvetel nimetatud müügi tüüptingimustes.
2. Määruse nr 1215/2012 artikli 7 punkti 1 tuleb tõlgendada nii, et kohus, kes selle sätte alusel on pädev otsustama kahju hüvitise nõude üle, mis on seotud edasimüügilepingu ülesütlemisega, mille on sõlminud kaks erinevates liikmesriikides asuvat ja tegutsevat äriühingut toodete sellise kolmanda liikmesriigi siseriiklikul turul turustamiseks, mille territooriumil ei ole kummalgi neist äriühingutest filiaali või üksust, on selle liikmesriigi kohus, mis on peamine teenuste osutamise koht, nagu see tuleneb lepingu tingimustest, selliste tingimuste puudumisel lepingu tegelik täitmise koht, ning kui sellel alusel ei ole kohta võimalik kindlaks teha, siis on selleks teenuse osutaja elukoht.
* Kohtumenetluse keel: portugali.

matches: KOHUS kohus kohus kohus kohus Kohus kohus kohus Kohus kohus kohus Kohus kohus kohus Kohus kohus Kohus


Kilingi-Nõmme lasteaed Krõll põhimäärus – Riigi Teataja
Kilingi-Nõmme lasteaed Krõll põhimäärus
Kilingi-Nõmme lasteaed Krõll põhimäärus - sisukord
§ 2 Asukoht ja tööaeg
§ 10 Lapse tervise kaitse
3 LASTE NING VANEMATE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
§ 11 Lapse õigused
§ 12 Vanemate õigused
§ 13 Vanemate kohustused
§ 19 Personali tööülesanded, õigused ja kohustused
RT IV, 27.02.2018, 11
Vastu võetud 14.02.2018 nr 6
Määrus kehtestatakse koolieelse lasteasutuse seaduse § 9 lõike 3 ja kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 35 lõike 2 alusel.
Asutuse nimetus on Kilingi-Nõmme lasteaed Krõll (edaspidi lasteaed) ja asutus töötab koolitusloa alusel.
§ 2. Asukoht ja tööaeg
(1) Lasteaia asukoht on Aia 1, Kilingi-Nõmme, Saarde vald, 86304 Pärnumaa.
(2) Lasteaed on aastaringselt tegutsev õppeasutus, mille lahtioleku aja ja selle erisused otsustab vallavalitsus, lähtudes hoolekogu ettepanekust.
(1) Lasteaed on õppeasutus koolieast noorematele lastele.
(2) Lasteaed on Saarde Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav asutus.
(3) Lasteaias on sõimerühm kuni kolmeaastastele lastele, liitrühm kahe- kuni seitsmeaastastele lastele ja lasteaiarühmad.
(5) Vallavalitsus võib direktori ettepanekul moodustada lasteaias sobitusrühmi ja erirühmi ning luua vajadusel osaajalisi kohti.
(2) Lasteaia põhiülesanne on:
2) teeb lapse igakülgse arendamise korraldamisel koostööd vanemate, lasteasutuse pidaja, sotsiaal- ja tervishoiutöötajate, lastekaitsespetsialistide, teiste haridusasutuste ja muude organisatsioonidega;
(2) Lasteaia järjepideva arengu tagamiseks koostab lasteaed koostöös hoolekogu ja pedagoogilise nõukoguga lasteaia arengukava. Arengukavas määratletakse lasteaia arendamise põhisuunad ja –valdkonnad, tegevuskava vähemalt kolmeks aastaks ja arengukava uuendamise kord. Hoolekogu ja pedagoogilise nõukogu poolt heaks kiidetud arengukava kinnitab Saarde Vallavolikogu (edaspidi volikogu).
(3) Lasteaial on kodukord. Kodukorra koostab direktor ja esitab selle kinnitamiseks hoolekogule. Kodukord on lastele, vanematele ja töötajatele täitmiseks kohustuslik. Kodukord on avalikustatud veebilehel ja tutvumiseks paberkandjal lasteaias.
(4) Lasteaia teeninduspiirkonna kehtestab volikogu.
(5) Lasteaeda vastuvõtu ja sealt väljaarvamise korra kehtestab vallavalitsus.
(6) Lasteaial on oma pitsat ja sümboolika.
(7) Lasteaial on veebileht aadressiga: http://www.lasteaedkroll.ee
(3) Lasteaia õppekava läbinule annab lasteasutus välja koolivalmiduskaardi, milles on kirjeldatud lapse arengu tulemused. Vanem esitab koolivalmiduskaardi kooli, kus laps asub täitma koolikohustust.
(4) Lasteaia ja kodu koostöö korraldamiseks toimuvad lasteaia rühma vanemate koosolekud ja vajadusel vanemate üldkoosolekud ning lapse õpetaja ja vanema vahelised vestlused lapse arengukirjeldusest.
§ 10. Lapse tervise kaitse
(1) Lasteaed tagab lapse lasteasutuses viibimise ajal tema ohutuse ja tervise kaitse ja edendamise vastavalt õigusaktides kehtestatud nõuetele.
3. peatükk LASTE NING VANEMATE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
§ 11. Lapse õigused
§ 12. Vanemate õigused
(1) Tuua last lasteaeda ja viia sealt ära vanematele sobival ajal lasteaia päevakava järgides.
(2) Nõuda vajalike tingimuste loomist laste mitmekülgseks arenguks ja kasvamiseks, aidates ise kaasa nende tingimuste kujunemisele.
(3) Osaleda lasteaia juhtimises hoolekogu liikmeks volitatud vanemate kaudu neile antud pädevuste piires.
(4) Tutvuda lasteaia õppe- ja päevakavaga ning õppe- ja kasvatustegevuse korraldusega.
(5) Saada teavet lasteaia töökorralduse kohta.
§ 13. Vanemate kohustused
(1) Looma lapsele soodsad tingimused arenemiseks ja alushariduse omandamiseks lasteaias.
(2) Kinni pidama lasteaia päevakavast ja laste tervisekaitse ja tervise edendamise nõuetest.
(3) Tasuma õigeaegselt laste toidukulu ning vallavolikogu poolt kehtestatud määral ja korras vanema osalustasu.
(4) Pidama kinni lasteaia kodukorrast.
(1) Lasteaia direktori ülesanne on tagada lasteaia tulemuslik töö ja juhtida lasteaia tegevust koostöös pedagoogilise nõukogu ja hoolekoguga. Direktor vastutab oma pädevuse piires õppe- ja kasvatustegevuse ja muude asutuses läbiviidavate tegevuste, asutuse üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest.
(2) Direktor on lasteaia seadusjärgne esindaja oma töölepingu kehtivuse ajal ja tal on õigus teha tehinguid lasteaia varaga õigusaktidega kehtestatud korras.
1) kehtestab lasteaia õppe- ja päevakavad, arenguvestluste tingimused ja korra, hädaolukorra lahendamise plaani, lasteaia kodukorra, lasteasutuse sisehindamise korra ja aruande ning muud õigusaktidega ettenähtud dokumendid;
3) määrab lasteaia töötajate koosseisu, lähtuvalt õigusaktides kehtestatud nõuetest ja arvestades eelarvelisi vahendeid;
4) sõlmib, muudab ja ütleb üles töölepingud asutuse töötajatega;
8) kord aastas esitab vallavalitsusele ja hoolekogule kirjaliku ülevaate lasteasutuse õppe- ja kasvatustegevusest, majanduslikust seisust ja raha kasutamisest, samuti teatama kirjalikult lasteasutuse majandusliku seisundi olulisest halvenemisest ja järelevalveasutuse tehtud ettekirjutustest.
(4) Direktori äraolekul asendab teda õppealajuhataja, direktori käskkirjaga kinnitatud kohusetäitja või vallavanema poolt määratud isik.
(6) Direktoriga sõlmib, peatab, muudab ja lõpetab töölepingu vallavanem või tema volitatud ametiisik.
(1) Pedagoogid kuuluvad lasteaia pedagoogilisse nõukogusse, mille ülesanne on lasteaia õppe- ja kasvatustegevuse analüüsimine ja hindamine ning direktorile, hoolekogule ning vallavalitsusele õppe- ja kasvatustegevuse parandamiseks ettepanekute tegemine.
(2) Pedagoogilise nõukogu tööd korraldab lasteaia direktor.
(1) Hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, kelle ülesanne on jälgida, et õppe- ja kasvatustegevus vastaks laste arengule ja huvidele ning teha selle suunalist koostööd lasteaia personaliga.
(2) Lasteaia hoolekogusse kuuluvad õpetajate esindajad, iga rühma vanemate esindaja ja valla esindaja.
(5) Valla esindaja nimetatakse hoolekogusse vallavalitsuse poolt.
2) osaleb lasteaia arengukava koostamise protsessis ja kiidab heaks arengukava enne selle vallavalitsuses kinnitamist;
7) osaleb oma esindaja kaudu lasteaia personali vaba ametikoha täitmiseks korraldatud konkursi komisjoni töös;
9) osaleb riskianalüüsi koostamise ja läbivaatamise protsessis;
(11) Hoolekogu koosseisu volituste kestus on kuni hoolekogu uue koosseisu kinnitamiseni.
1) pedagoogid - direktor, õppealajuhataja, õpetajad, eripedagoogid, logopeed;
Õpetajate, õppealajuhataja ning teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute vaba ametikoha täitmiseks korraldab lasteaia direktor konkursi, mille läbiviimise korra kinnitab hoolekogu lasteaia direktori ettepanekul.
§ 19. Personali tööülesanded, õigused ja kohustused
(3) Töötajatel on õigus ja kohustus täiendada oma erialaseid teadmisi seaduses sätestatud tingimustel ja korras.
(4) Töötajatel on õigus esitada direktorile ettepanekuid õppe- ja kasvatustegevuse paremaks korraldamiseks.
(6) Personal on kohustatud andma teavet vallavalitsuse ametnikule, kelle pädevusse kuuluvad sotsiaaltöö või lastekaitseküsimused, kui on selgunud, et lapse kodune kasvukeskkond on ebarahuldav või kui laps on kehalise, emotsionaalse või seksuaalse väärkohtlemise ohver.
(2) Lasteaia valduses oleva vara haldamine, kasutamine ja käsutamine toimub vastavalt Saarde vallas kehtivale korrale.
(3) Lapse toidukulu lasteasutuses katab vanem. Lapse toidukulu päevamaksumuse otsustab hoolekogu ja kinnitab direktor käskkirjaga.
(5) Lasteaia töötajate palgad määrab direktor, lähtudes lasteaia eelarvest.
Lasteaed võib oma põhitegevuse kõrval seda kahjustamata tegeleda õppekavavälise koolituse, huvitegevuse, ringitegevuse, võistluste, kontsertide ja näituste korraldamise, õppematerjalide valmistamise, koostamise ja kirjastamise, vara kasutada andmise, toitlustamise ja muu taolisega.
(1) Lasteasutuse õppe- ja kasvatustegevuse alaste kohustuslike dokumentide loetelu ja nende täitmise kord lähtub kehtivatest õigusaktidest.
(2) Lasteaia asjaajamine tugineb direktori käskkirjaga kinnitatud asjaajamiskorrale.
(3) Lasteaed esitab oma tegevuse kohta statistilisi aruandeid õigusaktidega kehtestatud korras ja tähtaegadel.
(1) Lasteaias viiakse läbi sisehindamist. Sisehindamine on pidev protsess, mille eesmärk on tagada laste arengut toetavad tingimused ja lasteaia järjepidev areng, selgitades välja tugevused ning parendusvaldkonnad, millest lähtuvalt koostatakse arengukava tegevuskava. Nimetatud eesmärgist lähtuvalt analüüsitakse lasteaia sisehindamisel õppe- ja kasvatustegevust ja juhtimist ning hinnatakse nende tulemuslikkust.
(4) Lasteaeda nõustatakse sisehindamise küsimustes.
(5) Haldusjärelevalvet lasteasutuste ja nende pidajate tegevuse õiguspärasuse üle teostab Haridus- ja Teadusministeerium eesmärgiga tagada alushariduse kättesaadavus ja sellele võrdsetel alustel juurdepääsetavus, õppe ja kasvatuse korraldamine ning selle kvaliteet ja tulemuslikkus.
(6) Muud järelevalved (tervishoid, tuleohutus jm) teostatakse vastavate järelevalveametite poolt.
(1) Vallavalitsus on kohustatud algatama lasteasutuse tegevuse lõpetamise, kui kohaliku omavalitsuse volikogu on vastu võtnud otsuse, et lasteasutuse edasine tegevus on muutunud ebaotstarbekaks.
(1) Tunnistada kehtetuks Saarde Vallavolikogu 18.11.2006. a määrus nr 11 "Kilingi-Nõmme lasteaed Krõll põhimääruse kinnitamine" (RT IV, 18.09.2012, 17).


Tunniplaan 2017/2018 õppeaasta
Nõustamis ja järelvalve ekspert
Kooli kodukorra kehtestamise aluseks Põhikooli- ja gümnaasiumiseadus §68 lg 1.
Kooskõlastatud hoolekogu koosolekul 28. sept. 2011.
Kooskõlastatud õppenõukogu koosolekul 5. okt. 2011.
Kinnitatud Juurikaru Põhikooli direktori käskkirjaga nr. 5/III 10.okt. 2011
Juurikaru Põhikooli kodukord on kehtiv tagasiulatuvalt alates 1. septembrist 2011. aastast.
1.1 Juurikaru Põhikoolis statsionaarselt õppivate õpilaste käitumist reguleerivad üldinimlikud eetika-, moraali- ja käitumisnormid, käesolev kodukord, kooli põhimäärus, Eesti Vabariigi seadused ja nende alusel välja antud õigusaktid.
1.2 Kooli kodukord on avalik dokument, millega saab tutvuda kooli veebilehel ja kooli raamatukogus (PGS §69 lg 1). Kooli kodukord on väljas ka õpilastele nähtavas kohas, milleks on kooli infostend. (PGS § 69 lg 2).
1.3 Lähtuvalt erinevatest koolielu reguleerivatest õigusaktidest sätestatakse kooli kodukorras järgmised korrad:
Õpikute, tööraamatute ja töövihikute kasutamise ning õpikute koolile tagastamise tingimused ja kord (PGS § 20 lg 2).
Hindamisest teavitamise tingimused ja kord (§ 29 lg 4), õpilaste ja vanemate hinnetest ja hinnangutest teavitamise kord (Põhikooli riiklik õppekava § 19 lg 4).
Õppest puudumisest teavitamise kord ( PGS § 35 lg 3).
Õpilaste ja koolitöötajate vaimset ja füüsilist turvalisust ohustavate olukordade ennetamine, neile reageerimise, juhtumitest teavitamise, nende juhtumite lahendamise kord ( PGS § 44 lg 2 ja 3).
Juurikaru Põhikooli päevakavast õpilasele kohaldava osa õpilasele ja tema vanematele teatavaks tegemise kord ( PGS § 55 lg 4).
Juurikaru Põhikooli meetmed õpilaste tunnustamiseks õpingute jooksul ( PGS § 57).
Tugi- ja mõjutusmeetme rakendamisest teavitamise kord (PGS § 58 lg 9).
Õpilaspileti (ja õpilaspäeviku) kasutamise kord koolis( Haridus- ja teadusministri 13. augusti a määrus nr 42 Õpilaspileti väljaandmise kord ja õpilaspileti vorm § 2 lg 4).
Nõuded õpilase käitumisele (Põhikooli riiklik õppekava § 19 lg 5).
Hindamise korraldus (Põhikooli riiklik õppekava § 19 lg 4) dubleerituna kooli õppekava üldosast ( Põhikooli riiklik õppekava § 24 lg 5 p 6).
Õpikute, tööraamatute ja töövihikute kasutamise ning õpikute koolile tagastamise tingimused ja kord
2.1 Juurikaru Põhikool võimaldab põhiharidust omandaval õpilasel kasutada tasuta vähemalt kooli õppekava läbimiseks vajalikke õpikuid, tööraamatuid ja töövihikuid.
2.2 Õpilase tekitatud ainelise kahju hüvitab õpilase vanem ostes uue õpiku, tööraamatu ja töövihiku või maksab uue õpiku, tööraamatu ja töövihiku hinna.
2.3 Õpikud antakse õpilasele klassikomplektina klassijuhataja poolt. Klassijuhataja vastutab õpikute tagastamise eest raamatukogule.
2.4 Õpilane hoiab korras oma õppetööks vajalikud töövahendid.
Hindamisest teavitamise tingimused ja kord, õpilaste ja vanemate hinnetest ja hinnangutest teavitamise kord
Õpilasi ja vanemaid teavitatakse hinnetest ja hinnangutest kaks korda õppeveerandi jooksul hinnetelehe kaudu (hinneteleht saadetakse koju iga kuu 30. kuupäevaks).
4.1 Õppest puudumisest teavitamisel lähtub kool Haldusmenetluse seaduses § 25 – § 32 sätestatust, arvestades PGS § 35j a36 sätestatuga.
4.2 Iga õppeveerandi jooksul teavitab klassijuhataja vanemaid, saates neile puudumise kokkuvõtte koos hinnetelehega.
4.3 Koolikohustusliku õpilase vanem teavitab hiljemalt õppest puudumise esimesel õppepäeval kooli õppest puudumisest ja selle põhjusest telefoni või e-maili teel.(Kontaktandmed kooli koduleheküljel). Kui vanem ei ole kooli õpilase puudumistest teavitanud, teavitab klassijuhataja sellest vanemat hiljemalt järgmisel õppepäeval.
4.4 Klassijuhatajad peavad arvet õppest puudumiste üle ja teevad kokkuvõtte iga veerandi lõpul.
4.5 Kui kooli poolt rakendatavad meetmed ei avalda mõju või neid meetmeid ei saa rakendada kuna kool ei saa vanemaga kontakti, pöördub kool valla sotsiaalpedagoogi poole. ( Alus: Vändra vallavolikogu määrus nr. 47 21.12.2010).
Õpilaste ja koolitöötajate vaimset ja füüsilist turvalisust ohustavate olukordade ennetamine, neile reageerimise, juhtumitest teavitamise, nende juhtumite lahendamise kord
5.1 Kool tagab õpilase koolis viibimise ajal tema vaimse ja füüsilise turvalisuse ning tervise ja kaitse.
5.2 Vägivalla ennetamiseks tagatakse koolis järelevalve õpilaste üle kogu õppepäeva jooksul. Juurikaru Põhikoolis on igal õppepäeval korda pidamas 2 õpetajat, üks neist on üldkorrapidaja koridorides ja sööklas, teine õpetaja tagab korra võimlas.
5.3 Kui kooli territooriumil viibivad võõrad isikud, tuleb teavitada direktsiooni või üldkorrapidajaõpetajat. Külaliste viibimisest kooli ruumides teatatakse direktsioonile või üldkorrapidajaõpetajale.
5.4 Kui kooli territooriumil viibivad alkoholi- või narkojoobes või suitsetavad isikud, siis tuleb sellest teavitada direktsiooni, kellel on õigus pöörduda kohe politseiesindaja poole ja kes rakendab vastavad meetmed.
5.5 Kui õpilane tarvitab kooli territooriumil alkohoolseid jooke, narkootilist ainet või suitsetab või on toime pannud karistusseadustikus ettenähtud kuriteokoosseisule vastava õigusvastase teo, siis koolidirektor informeerib vastavalt õpilase vanemaid ja politseid.
5.6 Direktoril on õigus nõuda oma kooli töötajatelt, kes on süü- või väärteo tunnistajaks, kirjalikku seletust süü- või väärteo kohta.
5.7 Süü- või väärteo toime pannud isiku vastutusele võtmise korral ei alandata sama teo eest käitumishinnet.
5.8 Igast raskemast õnnetusest- või hädaolukorrast koolis( pommiähvardus, tulekahju, terroriakt) tuleb teavitada kohe direktorit või Päästeameti häirekeskust telefonil 112 .
Juurikaru Põhikooli päevakavast õpilasele kohalduva osa õpilasele ja tema vanematele teatavaks tegemise kord
6.1 Päevakavast õpilasele kohalduv osa ning muudatused selles tehase õpilasele ja vanemale teatavaks koolikodulehel.
6.2 Kooli päevakava on väljas ka õpilastele nähtavas kohas, milleks on kooli infostend.
6.3 Kui õpilasel ja vanemal ei ole võimalik saada teavet kooli veebilehe vahendusel, siis klassijuhataja lepib õpilase ja vanemaga kokku individuaalselt.
Juurikaru Põhikooli meetmed õpilaste tunnustamiseks õpingute jooksul
kiituskiri antakse väga heade õppetulemuste eest
tänukiri antakse väljapaistvate saavutuste õpingutes või klassivälises töös
ainekiituskiri antakse välja 9. klassi lõpetajatele, silmapaistvate saavutuste eest ühes või mitmes õppeaines.
direktori käskkirjaline kiitus
aineõpetajate kirjalik kiitus õpilaspäevikus
suusõnaline kiitus
raamatuga tunnustamine
rahaline preemia
Alus: Juurikaru Põhikooli õpilaste tunnustamise kord.
Tugi- ja mõjutusmeetme rakendamine ja sellest teavitamise kord
8.1 Juurikaru Põhikoolis kasutatavad tugimeetmed:
individuaalne õppekava rakendamine;
õpilase määramine pikapäevarühma, kooli juures tegutsevasse huviringi;
käitumise tugikava rakendamine;
õpilase üleviimine käitumisprobleemidega või kasvutusraskustega õpilase klassi;
tugispetsialistide teenuse osutamine.
8.2 Koolis kasutatavad mõjutusmeetodid:
õpilasega tema käitumise arutamine direktori või õppealajuhatajaga, millest teavitatakse lapsevanemat;
õpilasega tema käitumise arutamine õppenõukogus või hoolekogus, teavitatakse lapsevanemat, lapsevanem osaleb arutelus;
õpilasele tugiisiku määramine, kooskõlastatakse lapsevanemaga;
kirjalik noomitus, millest teavitatakse lapsevanemat;
esemed, mis ei ole sobilikud kasutada koolimiljöös, võetakse kooli hoiule ja tagastatakse koolipäeva lõpus;
õppetunnist eemaldamine koos kohustusega viibida määratud kohas ja saavutada tunni lõpuks nõutavad õpitulemused, kool tagab järelvalve õpilase üle ja vajadusel pedagoogilise juhendamise, teavitatakse lapsevanemat;
konfliktolukorras osalenud poolte lepitamine eesmärgiga saavutada kokkulepe edasiseks tegevuseks, teade õpilaspäevikusse;
kooli jaoks kasuliku tegevuse elluviimine, mida võib kohaldada lapsevanema nõusolekul;
pärast tundide lõppemist koolis viibimise kohustus koos määratud tegevusega 1,5 tunni ulatuses ühe õppepäeva jooksul, kool tagab järelvalve õpilase üle ja vajaduse korral pedagoogilise juhendamise, teavitatakse lapsevanemat;
ajutine keeld võtta osa õppevälisest tegevusest koolis, näiteks üritustest ja väljasõitudest, teavitatakse lapsevanemat kirjalikult;
mõjumeetmete rakendamise otsustab direktor või tema volitatud isik;
ajutine õppes osalemise keeld koos kohustusega saavutada selle perioodi lõpus nõutavad õpitulemused, võib õpilase suhtes rakendada kuni 10 õppepäeva ulatuses ühe poolaasta jooksul, otsustab õppenõukogu. Lapsevanem võib anda oma arvamuse õpilase käitumise ja mõjumeetme rakendamise kohta. Õpilasele koostatakse individuaalne õppekava. Tugimeetme kohaldamisel peab lapsevanem tagama järelvalve õpilase üle ning õppe korraldamise individuaalse õppekava kohaselt.
Õpilaspileti (ja õpilaspäeviku) kasutamise kord koolis
9.1 Õpilaspilet on dokument, mis on kasutatav liinibussis koos sõidukaardiga.
9.2 Õpilaspilet väljastatakse õpilasele tasuta. Kui õpilane kaotab õpilaspileti, saab tasuta uue, järgneva kaotamise eest tuleb maksta väljastatud dublikaadi eest 1 €.
9.3 Juurikaru Põhikoolis on soovitatavalt kasutusel A5 formaadiga õpilaspäevikud.
Põhinõuded Juurikaru Põhikooli õpilastele
10.1 Õpilane käib iga päev koolis kõikides tundides (va vabandatavad põhjused), õpib võimetekohaselt ja käitub korrektselt.
10.2 Õpilane tuleb kooli korrektse välimusega ja kõigi vajalike õppevahenditega.
10.3 Õpilane ei hiline tundidesse.
10.4 Õpilane käitub eakohaselt, omandades kogemusi, mis muudavad tema käitumise arusaadavaks teistele, ja saab aru, et oma tegude tagajärgede eest vastutab ta ise.
10.5 Õpilane tunneb rõõmu liikumisest, loovast eneseväljendusest.
10.6 Õpilane hoiab puhtust ja korda.
10.7 Õpilane ei naeruväärista kedagi, ei narri ega kiusa.
10.8 Tundides ei kasutata elektroonilisi esemeid, mis segavad tunni tööd. Elektroonilised esemed on välja lülitatud või hääletul reziimil.
10.9 Tunni alustamisel tõusevad õpilased püsti. Samuti tervitatakse klassi külastavaid täiskasvanuid.
10.10 Õpilane ei lahku õppepäeva jooksul omavoliliselt koolist või kooli territooriumilt.
10.11 Õpilane hoiab õpikuid, tööraamatuid ja töövihikuid ja kannab kaasas õppetööks vajalikke õppevahendeid.
10.12 Õpilane kasutab vahetusjalatseid. Vahetusjalanõudena on soovitav kasutada põrandaid mittemäärivaid jalatseid. Koolipäeva lõppedes jäetakse vahetusjalanõud garderoobi vastavasse sussikotti.
11.1 Hindamise eesmärk on:
11.2 Juurikaru Põhikooli I kooliastmel ( 1. klassis I ja II veerandil) kasutatakse õpilase hindamisel kirjeldavat sõnalist hinnangut, millel puudub numbriline ekvivalent. Õpilase koolist lahkumisel tuleb jooksva õppeaasta sõnalised hinnangud, mis on aluseks õpilase järgmisse klassi üleviimisel, teisendada käesoleva paragrahvi punktis 3 sätestatud hindeskaalasse.
11.3 Kirjeldavate sõnaliste hinnangute kasutamise põhimõtted: hinnang aitab mõista edusamme, puudujääke, ergutab õpilasi paremini õppima, hinnangu andmisel õpilasele arvestatakse tema individuaalseid iseärasusi ja püüdlusi, sõnaline hinnang antakse õpilasele kohe õppeprotsessi käigus ja kui õpilane on ülesande lõpetanud, kirjalikke hinnanguid antakse igapäevaselt õpilase päeviku, vihiku ja tööraamatu kaudu.
11.4 Juurikaru Põhikooli I, II, III kooliastmel hinnatakse õpilaste teadmisi, oskusi ja vilumusi viiepallisüsteemis, kus hinne «5» on «väga hea», «4» – «hea», «3» – «rahuldav», «2» – «puudulik» ja «1» – «nõrk». 1. klassi I veerandil on hindamise aluseks kirjalik sõnaline hinnang.
11.5 Hindamine on süstemaatiline teabe kogumine õpilase arengu kohta, selle teabe analüüsimine ja tagasiside andmine. Hindamine on aluseks õppe edasisele kavandamisele. Hindamisel kasutatakse mitmesuguseid meetodeid, hindamisvahendeid ja -viise. Hindamine on õpetamise ja õppimise lahutamatu osa.
11.6 Kool annab õpilasele ja vanemale kirjalikku tagasisidet õpilase käitumise (sealhulgas hoolsuse) kohta iga õppeveerandi lõpus õpilase klassitunnistuse kaudu.
11.7 Õpilasel on õigus saada teavet hindamise korralduse ning saadud hinnete ja hinnangute kohta. Õpilasel on õigus teada, milline hinne või hinnang on aluseks kokkuvõtvale hindele ja hinnangule.


Kandidaadi registreerimata jätmine – Riigi Teataja
Kandidaadi registreerimata jätmine
Väljaandja:Vabariigi ValimiskomisjonAkti liik:otsusTeksti liik:algtekstJõustumise kp:20.01.2015Avaldamismärge:RT III, 23.01.2015, 1
Kandidaadi registreerimata jätmineVastu võetud 20.01.2015 nr 71Toomas Torb esitas Vabariigi Valimiskomisjonile e-kirjaga 15.01.2015 kell 17.38 digitaalselt allkirjastatult üksikkandidaadi registreerimise avalduse ja kandideerimisavalduse 2015. a Riigikogu valimistel kandideerimiseks.Vabariigi Valimiskomisjon kontrollis esitatud dokumente ja leidis, et:
1) puudus RKVS § 30 lõike 4 punkti 2 kohaselt nõutav kautsjoni tasumist tõendava maksekorralduse koopia;
2) RKVS § 28 lõike 2 punkti 3 kohaselt tuleb kandideerimisavalduses esitada andmed erakondliku kuuluvuse kohta. Toomas Torbi avalduses on erakondliku kuuluvuse lahter täitmata, kuid äriregistri teabesüsteemi andmetel on ta Erakond Eestimaa Rohelised liige. RKVS § 30 lõike 2 kohaselt lõpeb kandidaatide registreerimiseks esitamine valimispäevale eelneval 45. päeval kell 18.00. Käesolevatel Riigikogu valimistel lõppes kandidaatide registreerimiseks esitamine seega 15.01.2015 kell 18.00.
RKVS § 31 lõige 6 sätestab, et kui erakond või üksikkandidaat esitab dokumendid valimispäevale eelneval 45. päeval enne kella 18.00 ning selgub, et ei ole esitatud kõiki nõutavaid dokumente, et dokumentides on andmeid puudu või et nad ei ole Vabariigi Valimiskomisjoni kehtestatud vormi kohased või esitatud dokumentides on vigu, mida ei ole võimalik kohe parandada, võetakse dokumendid vastu. Dokumentide vastuvõtja teeb dokumentide esitajale ettepaneku esitada puuduvad dokumendid või andmed või Vabariigi Valimiskomisjoni kehtestatud vormi kohased dokumendid või parandada vead. Sellisel juhul peab erakond või üksikkandidaat nõutava toimingu tegema hiljemalt valimispäevale eelneval 43. päeval enne kella 18.00. RKVS § 31 lõike 6 alusel tegi Vabariigi Valimiskomisjon Toomas Torbile 16.01.2015 ettepaneku parandada ülaltoodud viga kandideerimisavalduses ning esitada dokument uuesti. Samuti tegi Vabariigi Valimiskomisjon ettepaneku esitada kautsjoni tasumist tõendav dokument. Vastavalt RKVS § 31 lõikele 6 palus Vabariigi Valimiskomisjon dokumendid esitada hiljemalt 17.01.2015 enne kella 18.00.
RKVS § 32 lõike 1 kohaselt registreerib Vabariigi Valimiskomisjon kõik selle seaduse nõuete kohaselt registreerimiseks esitatud isikud nende registreerimiseks esitamise järjekorras pärast kandidaatide registreerimiseks esitamise tähtaja lõppemist hiljemalt 40. päeval enne valimispäeva. 1.03.2015 toimuvate Riigikogu valimiste kandidaadid registreeris Vabariigi Valimiskomisjon 20.01.2015 kell 11.00 alanud koosolekul.
19.01.2015 esitas Toomas Torb uue kandideerimisavalduse, milles tema erakondlik kuuluvus oli nõuetekohaselt märgitud ning leidis kaaskirjas, et kautsjoni nõue ei vasta põhiseadusele.
Vabariigi Valimiskomisjoni 20.01.2015 koosoleku alguseks ei olnud Toomas Torb esitanud kautsjoni tasumist tõendavat maksekorralduse koopiat ega tasunud RKVS § 30 lõike 5 kohast kautsjonit.
1. RKVS § 30 lõike 4 kohaselt esitab üksikkandidaat Vabariigi Valimiskomisjonile kandidaadi registreerimise avalduse, kautsjoni tasumist tõendava maksekorralduse koopia ja kandideerimisavalduse. 2. RKVS § 32 lõike 3 punkt 2 sätestab, et kui RKVS § 31 lõikes 6 nimetatud tähtaja jooksul ei tee erakond või üksikkandidaat Vabariigi Valimiskomisjoni nõutud toiminguid, jätab valimiskomisjon registreerimata kandidaadi, kelle dokumente või andmeid on puudu, kelle dokumentides on vigu või kelle dokumendid ei ole vormikohased. 3. Toomas Torb ei ole esitanud RKVS § 30 lõike 4 punkti 2 kohaselt nõutavat kautsjoni tasumist tõendavat maksekorralduse koopiat. Tegemist on dokumendiga, mille puudumine on RKVS § 32 lõike 3 punkti 2 kohaselt kandidaadi registreerimata jätmise aluseks. RKVS § 30 lõike 5 kohaselt kannab erakond või üksikkandidaat enne kandidaatide registreerimiseks esitamist Vabariigi Valimiskomisjoni arvele kautsjonina summa, mille suurus on valimiste väljakuulutamise aastal Vabariigi Valitsuse kehtestatud kuupalga alammäär iga registreerimiseks esitatud isiku kohta. Kautsjoni suuruseks on 2015. aastal 355 eurot isiku kohta. Kautsjoni tasumiseks ettenähtud Rahandusministeeriumi kontole kautsjonit laekunud ei ole, puuduvad ka muud andmed, et Toomas Torb oleks kautsjoni tasunud. RKVS § 30 lõike 5 kohaselt on kautsjoni tasumine Riigikogu valimistel kandidaatide registreerimiseks esitamise eeltingimus. Seetõttu ei ole Vabariigi Valimiskomisjonil võimalik Toomas Torbi Riigikogu valimiste kandidaadiks registreerida.
4. Kaebaja väite kohta, et kautsjoni nõue on vastuolus põhiseadusega, märgib Vabariigi Valimiskomisjon, et PS § 3 lõikest 1 tulenevast seaduslikkuse põhimõttest lähtuvalt tuleb haldusorganil, sh valimiskomisjonil oma tegevuses lähtuda kehtivatest seadustest. Valimiskomisjonidel puudub pädevus hinnata kehtivate seaduste põhiseaduspärasust, samuti ei ole neil võimalust jätta kehtiv seadus kohaldamata.
RKVS § 32 lõike 3 punkti 2 ja lõike 4 alusel Vabariigi Valimiskomisjon otsustab:
jätta 1.03.2015 toimuvatel Riigikogu valimistel kandidaadiks registreerimata Toomas Torb.


§ 2 Ametiisik
§ 3 Korruptsioonijuhtumist teavitamise kohustus
§ 7 Linna ametiasutuse juhi ülesanded
§ 8 Korruptsiooniennetuse koordineerimine
RT IV, 30.04.2014, 8
Määrus kehtestatakse korruptsioonivastase seaduse § 13 lõike 1 punktide 11, 13, 14 ja 15 ning § 15 lõike 2 alusel.
Määrus täpsustab korruptsiooni ennetamise korraldust Narva linnas, sealhulgas määrab kindlaks huvide deklaratsiooni (edaspidi deklaratsioon) esitama kohustatud isikud (deklarandid) ning huvide deklaratsioonide kontrollimise komisjoni koosseisu.
§ 2. Ametiisik
Ametiisik korruptsioonivastase seaduse (edaspidi KVS) tähenduses on füüsiline isik, kellel on avaliku ülesande täitmiseks ametiseisund sõltumata sellest, kas ta täidab talle pandud ülesandeid alaliselt või ajutiselt, tasu eest või tasuta, teenistuses olles või vabakutselisena või lepingu, nimetamise või valimise alusel.
§ 3. Korruptsioonijuhtumist teavitamise kohustus
Ametiisik on kohustatud viivitamata teavitama asutuse juhti talle teatavaks saanud KVS § 3 lõikes 1 sätestatud keelu rikkumisest või muust korruptsioonijuhtumist. Vastavalt KVS § 6 lõikele 2 ja 3 tagatakse teavitamise fakti konfidentsiaalsus.
(1) Deklaratsiooni on kohustatud esitama linnavolikogu liige, linnavalitsuse liige, linna ametiasutuse juht, linna ametiasutuse hallatava asutuse juht ning linna valitseva mõju all oleva äriühingu ja linna asutatud sihtasutuse juhtorgani liige.
(1) Alusandmed deklarantide kohta esitatakse huvide deklaratsioonide registrile järgmiselt:
1) Narva Linnavolikogu kantselei peaspetsialist edastab Narva Linnavolikogu liikmete andmed;
2) Narva Linnakantselei vaneminspektor edastab Narva Linnavalitsuse liikmete, linna ametiasutuste juhtide andmed, linna ametiasutuste hallatavate asutuste juhtide, linna valitseva mõju all olevate äriühingute ja linna asutatud sihtasutuste juhtorganite liikmete andmed.
1) Narva Linnavolikogu esimees - juhib komisjoni tööd;
3) linnasekretär;
4) Narva Linnavolikogu kantselei peaspetsialist – vastutab Narva Linnavolikogu liikmete deklaratsioonide kontrollimise eest;
5) Narva Linnakantselei vaneminspektor – vastutab Narva Linnavalitsuse liikmete, linna ametiasutuste juhtide, linna ametiasutuste hallatavate asutuste juhtide, linna valitseva mõju all olevate äriühingute ja linna asutatud sihtasutuste juhtorganite liikmete deklaratsioonide kontrollimise eest.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 1 kuni 3 nimetatud isikutel on õigus kontrollida kõigi käesoleva määruse § 4 lõikes 1 nimetatud deklarantide deklaratsioone või teha see ülesandeks mõnele käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 4 ja 5 nimetatud komisjoni liikmetest.
(6) Juhul kui ametiisiku deklaratsiooni kontrollimise tulemusel on tekkinud süüteokahtlus, teavitab deklaratsiooni kontrolliv komisjoni liige viivitamatult Narva Linnavolikogu esimeest. Narva Linnavolikogu esimees edastab süüteokahtluse korral deklaratsiooni kontrollimise materjalid prokuratuurile või kohtuvälisele menetlejale.
§ 7. Linna ametiasutuse juhi ülesanded
(1) Linna ametiasutuse juht tagab oma asutuse haldusalas:
(2) Linna ametiasutuse juht tagab arvestuse pidamise ametiasutuse ametnike tegelemise üle avaliku teenistuse seaduse (edaspidi ATS) § 60 lõikes 1 nimetatud kõrvaltegevustega, samuti kontrolli ATS § 60 lõike 2 alusel kehtestatud keelu ning ATS § 60 lõigetes 4 ja 5 sätestatud keeldude järgimise üle.
§ 8. Korruptsiooniennetuse koordineerimine
Korruptsiooniennetust linna ametiasutustes koordineerib Narva linnapea.
Narva Linnavolikogu 29. aprilli 2004 määrus nr 22 „Korruptsioonivastase seaduse rakendamise ” tunnistatakse kehtetuks.