Meetme «Kohalike avalike teenuste arendamine» tingimused ning perioodi 2007–2013 kohaliku omavalitsuse investeeringutoetuste kava koostamise kord – Riigi Teataja
Meetme «Kohalike avalike teenuste arendamine» tingimused ning perioodi 2007–2013 kohaliku omavalitsuse investeeringutoetuste kava koostamise kord
Meetme «Kohalike avalike teenuste arendamine» tingimused ning perioodi 2007–2013 kohaliku omavalitsuse investeeringutoetuste kava koostamise kord - sisukord
§ 4 Meetme eesmärk
§ 7 Toetuse ning omafinantseeringu määr
4 KOHALIKU OMAVALITSUSE INVESTEERINGUTOETUSTE KAVA
§ 9 Kohaliku omavalitsuse investeeringutoetuste kava
§ 10 KOIT kava koostamine
§ 11 Perioodi 2007–2010 KOIT kava eeltaotluste menetlemine
§ 111 Perioodi 2009–2012 KOIT kava eeltaotluste menetlemine
§ 12 KOIT kava muutmine
§ 121 Perioodi 2007–2010 KOIT kava reservprojektide menetlemine
§ 122 Perioodi 2009–2012 KOIT kava reservprojektide menetlemise erikord
5 TAOTLUSTE ESITAMINE JA MENETLEMINE, TAOTLUSELE ESITATAVAD NÕUDED
§ 13 Taotluse esitamine ja taotlusele esitatavad nõuded
§ 14 Taotluse registreerimine, taotluse ja taotleja vastavaks tunnistamine
§ 15 Taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsus ja otsusest teavitamine
§ 16 Taotluse rahuldamise otsuse muutmine või kehtetuks tunnistamine
§ 17 Vaide esitamine ja läbivaatamine
6 TOETUSE VÄLJAMAKSETE TEOSTAMISE TINGIMUSED, TOETUSE SAAJA JA EAS-I ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
§ 18 Toetuse väljamaksete teostamise tingimused
§ 21 EAS-i kohustused
§ 23 Määruse rakendamine
RT I, 23.12.2017, 41
Vastu võetud 22.10.2007 nr 8
RTL 2007, 81, 1390
jõustumine 01.11.2007
28.11.2007 RTL 2007, 92, 1524 07.12.2007, kohaldatakse alates 1.11.2007
02.09.2008 RTL 2008, 76, 1052 13.09.2008
28.01.2009 RTL 2009, 16, 195 13.02.2009
28.12.2009 RTL 2009, 100, 1493 01.01.2010
19.06.2013 RT I, 26.06.2013, 6 29.06.2013
04.11.2013 RT I, 12.11.2013, 5 15.11.2013
05.05.2015 RT I, 12.05.2015, 1 15.05.2015
(1) Määrusega sätestatakse «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 3 lõike 3 alusel Vabariigi Valitsuse poolt heaks kiidetud ja Euroopa Komisjoni poolt kinnitatud «Elukeskkonna arendamise rakenduskava» (edaspidi rakenduskava) prioriteetse suuna «Piirkondade terviklik ja tasakaalustatud areng» meetme «Kohalike avalike teenuste arendamine» (edaspidi meede) raames kohaliku omavalitsuse investeeringutoetuste kava koostamise kord ning struktuuritoetuse (edaspidi toetus) taotluste esitamise ja menetlemise ning toetuse kasutamise tingimused ja kord.
(2) Meetme abikõlblikuks sihtpiirkonnaks on kogu Eesti territoorium, v.a Tallinna linn, Saue linn, Maardu linn, Viimsi vald, Tartu linn, Pärnu linn, Narva linn ja Kohtla-Järve linn.
1) ehitustöö – ehitamine «Ehitusseaduse» § 2 lõike 6 tähenduses;
2) ehituslik projekteerimine – projekteerimine «Ehitusseaduse» § 2 lõike 4 tähenduses;
3) kaasfinantseerija – toetuse saaja poolt toetuse taotluses nimetatud projektis osalev partner, kelleks on kohaliku omavalitsuse üksus, avalik-õiguslik juriidiline isik, riigiasutus, mittetulundusühing või sihtasutus, kes panustab abikõlbliku omafinantseeringu katmisel projekti rahaliselt ning kes ei ole projektis töövõtja;
4) esmatasandi tervishoiuteenus – perearsti-, hambaravi-, hooldusravi- ja iseseisva õendusabi teenus;
[RTL 2007, 92, 1524 - jõust. 07.12.2007 – kohaldatakse alates 1.11.2007]
5) lähiliikumispaigad – liikumis- ja spordipaigad, mis asuvad inimese igapäevases tegevuskeskkonnas ja mida kasutavad peamiselt selle piirkonna elanikud igapäevaseks liikumiseks ja sportimiseks. Lähiliikumispaigad koosnevad eraldi lastele ja noortele mõeldud sportimis- ja mängupaikadest, aga ka harrastus- ja tervisespordiks mõeldud spordisaalidest, -väljakutest, liikumis- ja sportimisaladest.
(1) Meetme rakendusasutus on vastavalt Vabariigi Valitsuse 19. aprilli 2007. a määrusele nr 111 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse andmist korraldavate asutuste määramine» Rahandusministeerium.
(2) Meetme rakendusüksus on vastavalt Vabariigi Valitsuse 19. aprilli 2007. a määrusele nr 111 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse andmist korraldavate asutuste määramine» Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus (edaspidi EAS).
1) kvaliteetsete ja konkurentsivõimeliste avalike teenuste kättesaadavuse tagamine maakondlikes ja kohalikes keskustes;
2) kohalike avalike teenustega seotud infrastruktuuri kasutuse efektiivsuse parandamine maapiirkondades.
(1) Meetme raames toetatakse järgmisi kohalike avalike teenuste osutamiseks vajalikke infrastruktuuriinvesteeringuid:
1) investeeringud üldhariduskoolide (sh spordirajatised ja õpilaskodud) arendamiseks;
2) investeeringud koolieelsete lasteasutuste arendamiseks (lastesõimed, lasteaiad, erilasteaiad);
3) investeeringud vaba aja keskustesse ja spordiobjektidesse (sh rahvamajad, huvikeskused, raamatukogud, võimlad, spordiväljakud, lähiliikumispaigad);
4) investeeringud esmatasandi tervishoiuteenuste ja sotsiaalteenuste osutamiseks vajalikku infrastruktuuri arendamiseks (sh rehabilitatsiooni-, aktiviseerimis- ja kaugtöökeskused, päevakeskused, hooldekodud, sotsiaalelamud, lastekodud);
5) investeeringud ühistranspordi kättesaadavuse parandamiseks (sh reisiterminalid, bussijaamad, ootekojad, peatuskohad).
(2) Meetme raames toetatakse investeeringuid olemasoleva avaliku infrastruktuuri kasutuse mitmekesistamiseks ja ümberkohandamiseks avalike teenuste mitmekesistamise eesmärgil (kogukonnakeskused, polüfunktsionaalsed ehitised).
(3) Meetme raames on abikõlblikeks tegevusteks:
1) lõigetes 1 ja 2 sätestatud objektide ehitus- ja haljastustööd;
2) lõigetes 1 ja 2 sätestatud objektide ehitusgeoloogiliste ja -geodeetiliste uurimistööde tegemine, ehituslik projekteerimine, ehitusprojektide ekspertiiside tegemine, keskkonnamõjude hindamine, muinsuskaitse eritingimuste koostamine koos selleks vajalike uuringutega, omanikujärelevalve, ehitusprojekti juhtimine ja autorijärelevalve;
3) lõigetes 1 ja 2 sätestatud objektide funktsioonide täitmiseks vajaliku mööbli ja sisseseade (sh arvutid objektide tehnosüsteemide juhtimiseks, avalikesse internetipunktidesse ja üldhariduskoolide arvutiklassidesse, treeningseadmed spordirajatistesse) ost ja paigaldus;
[RT I, 26.06.2013, 6 - jõust. 29.06.2013]
4) lõigetes 1 ja 2 sätestatud objektide funktsioonide täitmiseks vajaliku kinnisasja ost.
(31) Objekti terviklikkuse või hoonete kompleksi osa rekonstrueerimistööde kompleksse lahenduse tulemusena peavad kõik konstruktsioonid, tehnosüsteemid ja kommunikatsioonid olema lahendatud kaasaegsete materjalide ja - tehniliste lahenduste baasil, tagades objekti nõuetele vastava, iseseisva funktsioneerimise ja sihtotstarbelise kasutamise. Rekonstrueeritav objekt peab vastama «Ehitusseaduse» § 3 lõikest 7 tulenevatele energiatõhususe miinimumnõuetele.
[RTL 2009, 16, 195 - jõust. 13.02.2009]
2) transpordi- ja liiklusvahendite soetamine (va ratastoolid);
21) majutus- ja toitlustusteenuste ning muude reeglina puhastulu saamisele orienteeritud teenuste väljaarendamine;
3) investeeringud objektidesse, mille omanikuks või valdajaks on kasutus- või kontsessioonilepingu alusel äriühingud, tulundusasutused või füüsilised isikud, välja arvatud juhul, kui objekti valdajaks on kasutus- või kontsessioonilepingu alusel esmatasandi tervishoiuteenuste osutaja.
(41) Investeeringud äriühingute, tulundusasutuste või füüsiliste isikute omandisse või valdusse kuuluvatesse objektidesse on abikõlblikud lähiliikumispaikade puhul, tingimusel, et lähiliikumispaikadele on seatud servituut (sh isiklik kasutusõigus) taotleja kasuks vähemalt viieks aastaks projekti abikõlblikkuse perioodi lõppemisest arvates.
(5) Projekti tegevused peavad otseselt tulenema kehtivast kohaliku omavalitsuse üksuse arengukavast ja olema kooskõlas regionaalsete ja valdkondlike arengukavade ning planeeringutega.
(1) Meetme raames on abikõlblikud need toetuse saaja või kaasfinantseerija kulud, mis on otseselt vajalikud § 1 lõikes 2 nimetatud abikõlblikus sihtpiirkonnas § 5 lõikes 3 toodud abikõlblike tegevuste elluviimiseks § 5 lõigetes 1 ja 2 nimetatud infrastruktuuriobjektidel (sh Vabariigi Valitsuse 30. augusti 2007. a määruse nr 211 «Struktuuritoetuse andmisest ja kasutamisest teavitamise, selle avalikustamise ning toetusest rahastatud objektide tähistamise ja Euroopa Liidu osalusele viitamise tingimused ja kord» § 2 lõikest 1 tulenevad kohustused).
1) kinnisasja ost võib moodustada kuni 10% projekti abikõlblike kulude kogumahust;
2) omaniku- ja autorijärelevalve, ehitusliku projekteerimise, ehitusgeoloogiliste ja -geodeetiliste uurimistööde, keskkonnamõjude hindamise, muinsuskaitse eritingimuste või ehitusprojektide ekspertiiside kulud kokku võivad moodustada kuni 10% projekti abikõlblike kulude kogumahust.
3) kindlustusettevõtete teenustega kaasnevad kulud;
4) esinduskulud ja kingitused (sh suveniirid ja meened);
5) intressid ja valuutavahetustasud;
6) laenu-, liisingu- ja pangagarantii;
61) projekti raames rajatiste ehitamine väljapoole kinnistu piiri (va juurdepääsuteede puhul);
62) projekti raames tarvikute soetamine;
7) kulu, mis on eelnevalt riigieelarvelistest, Euroopa Liidu või välisabi toetustest hüvitatud;
8) muud abikõlblike tegevustega mitte seotud ning projekti elluviimise seisukohast põhjendamatud ja ebaolulised kulud;
9) kulu, mis ületab analoogse otstarbega mööbli või sisseseade soetamise tavapärast kulu.
(7) Projekti abikõlblikkuse perioodi algus- ja lõppkuupäev määratakse taotluse rahuldamise otsuses. Projekti abikõlblikkuse perioodi alguskuupäevaks on üldjuhul taotluse registreerimise kuupäev või sellest hilisem kuupäev.
(8) Ehitusliku projekteerimise, liitumistasude, ehitusgeoloogiliste ja -geodeetiliste uurimistööde tegemise, ehitusprojektide ekspertiiside tegemise, keskkonnamõjude hindamise, muinsuskaitse eritingimuste koostamise või kinnisasja ostuga seotud kulude osas võib taotluse rahuldamise otsuses sätestada taotluse registreerimise kuupäevast või taotluse rahuldamise otsusega määratud hilisemast tähtajast kuni 36 kuud varasema projekti abikõlblikkuse perioodi alguskuupäeva, kuid mitte varasema kui 1. jaanuar 2007. a. Juhul kui EAS teeb taotluse rahuldamata jätmise otsuse, siis taotleja tehtud kulusid toetusest ei kaeta.
(9) Projekti abikõlblikkuse perioodi lõppkuupäevaks võib olla käesoleva paragrahvi lõikes 7 sätestatud kuupäevast kuni 48 kuud hilisem kuupäev, kuid mitte hilisem kui 31. detsember 2015. aastal. Projekti abikõlblikkuse perioodi lõppkuupäeva on võimalik erandkorras pikendada täiendavalt juhtudel, kui viivitused projekti elluviimises on toimunud toetuse saajast sõltumatutel põhjustel ning täiendava tähtaja jooksul on projekti tegevused võimalik eesmärgipäraselt lõpule viia, kuid mitte hilisemaks kui 31. detsember 2015. aastal.
(10) Toetuse minimaalne suurus projekti kohta on 319 559 eurot.
(11) Juhul, kui kohaliku omavalitsuse investeeringutoetuste kavasse kuuluva projekti maksumus odavneb riigihanke tulemusel, võib EAS teha taotluse rahuldamise otsuse lõikes 10 sätestatud toetuse minimaalsest suurusest väiksemas summas, muutmata kavas sätestatud minimaalset omafinantseeringu määra.
§ 7. Toetuse ning omafinantseeringu määr
(1) Toetuse määr on kuni 85% projekti abikõlblikest kuludest.
(2) Omafinantseering peab kokku moodustama vähemalt 15% projekti abikõlblikest kuludest.
(3) Omafinantseeringuks loetakse toetuse saaja või kaasfinantseerija abikõlblikku rahalist panust projekti.
(4) Kaasfinantseerija abikõlblik rahaline panus peab olema eraldatud sihtotstarbeliselt projekti elluviimiseks.
(5) Abikõlblikuks kaasfinantseerija panuseks ei loeta füüsiliste isikute või äriühingute panust.
(1) Meetme raames saavad taotlejaks olla:
2) sihtasutused ja mittetulundusühingud (sh usulised ühendused «Kirikute ja koguduste seaduse» § 2 lõike 1 tähenduses), juhul kui projektiga kavandatud tegevused kuuluvad nende organisatsioonide põhikirjaliste tegevuste hulka.
(2) Taotlejatele kehtivad järgmised üldnõuded:
2) taotleja on varem perioodi 2004–2006 ja 2007–2013 struktuurivahenditest või EASi poolt eraldatud riigieelarvelistest ning välisabi vahenditest tagasimaksmisele kuulunud summa tähtajal tagasi maksnud või toetuse tagasimaksmise ajatamise korral tasunud tagasimaksed ettenähtud tähtajal ja summas;
3) projektile või projekti üksikutele tegevustele samal ajal mitmest meetmest või muudest riigieelarvelistest, Euroopa Liidu või välisabi vahenditest toetuse taotlemise korral peab taotleja esitama sellekohase teabe;
4) taotleja peab kinnitama nõutavate vahendite olemasolu projekti omafinantseerimiseks vastavalt §-s 7 ja § 6 lõikes 2 sätestatud piirmääradele ja tingimustele ning kui „Perioodi 2007-2013 struktuuritoetuse seaduse“ § 16 lõikes 22 nimetatud isik panustab projekti omafinantseeringusse, siis arvestama lisaks „Perioodi 2007-2013 struktuuritoetuse seaduse“ § 16 lõike 21 punktis 3 sätestatut;
41) kui „Perioodi 2007-2013 struktuuritoetuse seaduse“ § 16 lõikes 22 nimetatud isik panustab projekti omafinantseeringusse, ei tohi esineda „Perioodi 2007-2013 struktuuritoetuse seaduse“ § 16 lõike 21 punktides 1 ja 2 nimetatud asjaolusid;
5) taotlejal on projekti elluviimiseks piisavalt kogemusi ja teadmisi;
6) kui taotlejaks on kohaliku omavalitsuse üksus, peab tal olema kehtiv „Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse“ § 37 lõikele 4 vastav arengukava. Kohaliku omavalitsuse üksuste ühisprojektide puhul peab kõigil kohaliku omavalitsuse üksustel olema kehtiv arengukava;
7) taotleja peab olema projekti raames rajatava või rekonstrueeritava infrastruktuuriobjekti omanik või valdaja või üks omanikest või valdajatest. Mitut juriidilist isikut hõlmava ühisprojekti puhul peab taotleja olema vähemalt ühe projekti raames rajatava või rekonstrueeritava infrastruktuuriobjekti omanik. Riigi omandis oleva maa ja ehitiste puhul peab taotleja ja riigi vahel olema sõlmitud kokkulepe, kus muuhulgas sätestatakse kohustus säilitada projekti raames rajatavat või rekonstrueeritavat infrastruktuuriobjekti projektis toodud otstarbel vähemalt viie aasta jooksul arvates projekti lõppemisest;
71) eeltaotluse esitamise hetkel ei pea olema täidetud punktis 7 toodud nõuded juhul, kui taotleja suudab tõendada, et need täidetakse taotluse esitamise hetkeks;
8) taotleja ei pea olema projekti raames rajatava või rekonstrueeritava infrastruktuuriobjekti omanik või valdaja, või üks omanikest või valdajatest, kui mitut kohaliku omavalitsuse üksust hõlmava ühisprojekti puhul on taotlejaks sihtasutus või mittetulundusühing, kelle põhikirjaliseks tegevuseks on kohaliku omavalitsuse üksuste ühisprojektide elluviimine ja mille asutajaks või liikmeks on maavalitsus, maakonna kohalike omavalitsuste üksuste liit või kohaliku omavalitsuse üksus või kui projektis osalevad kaasfinantseerijana kohaliku omavalitsuse üksused.
(3) Kaasfinantseerijale laienevad lõike 2 punktides 1–4 toodud sätted.
4. peatükk KOHALIKU OMAVALITSUSE INVESTEERINGUTOETUSTE KAVA
§ 9. Kohaliku omavalitsuse investeeringutoetuste kava
(1) Kohaliku omavalitsuse investeeringutoetuste kava (edaspidi KOIT kava) on meetmest toetuse taotlemise aluseks.
(2) KOIT kava kinnitatakse Vabariigi Valitsuse poolt.
(3) KOIT kava koostatakse eraldi kaheks perioodiks – aastateks 2007–2010 ning aastateks 2009–2012. Meetme vahendite indikatiivne jaotus kahe perioodi kavade osas kehtestatakse valdkonna eest vastutava ministri käskkirjaga. Perioodi 2009–2012 KOIT kava vahendite maht maakonniti moodustub perioodi 2007–2010 KOIT kavaga katmata vahenditest, millele lisandub perioodi 2007–2010 KOIT kava rakendamisel tekkinud kasutamata vahendite maht.
(4) KOIT kava koosneb §-s 8 nimetatud abikõlblike taotlejate §-st 5 tulenevate abikõlblike projektide loetelust.
(5) KOIT kava koostatakse eelistusnimekirjana, kus on maakondade kaupa nimetatud projektid, mille osas võib kavas nimetatud abikõlblik taotleja taotleda kavaga hõlmatud perioodil toetust. KOIT kavas märgitakse vähemalt projekti maksimaalne toetussumma ning minimaalne omafinantseeringu määr ning projekti rakendamise eeldatav alustamise ja lõpetamise tähtaeg.
(51) KOIT kavasse võib täiendavalt nimetada reservprojekte, mida on võimalik toetada tingimusel, et sama maakonna teise KOIT kavasse kantud projekti arvelt vabaneb vahendeid.
(6) KOIT kava koostamist korraldab Rahandusministeerium. KOIT kava ja vastavate maakondlike eelistusnimekirjade koostamisse kaasab Rahandusministeerium maavalitsused ja EAS-i.
§ 10. KOIT kava koostamine
(1) KOIT kava koostamise algatamine:
1) KOIT kava koostamise algatamisest teavitatakse maakonnalehtede ja Rahandusministeeriumi veebilehe kaudu.
2) Projektide osas, millele soovitakse toetust taotleda perioodi 2007–2010 KOIT kava raames, esitatakse eeltaotlused lisas 1 toodud vormil objekti asukohajärgsele maavalitsusele. Perioodi 2009–2012 KOIT kava eeltaotlused esitatakse lisas 3 toodud vormil Rahandusministeeriumile. Eeltaotluse vormi esitab taotleja ka elektrooniliselt. Eeltaotluse esitamise tähtpäev määratakse punktis 1 nimetatud teates.
(2) Eeltaotlus peab sisaldama järgmist informatsiooni ulatuses, mis võimaldab hinnata projekti abikõlblikkust ja otstarbekust vastavalt lõigetele 3 ja 4:
1) projekti ajakava sh eeldatav tähtaeg taotluse esitamiseks EAS-ile kvartaalse täpsusega;
2) infomatsioon eeltaotluse esitaja kohta §-s 8 toodud nõuete osas;
3) projekti olulisus tulenevalt kohaliku omavalitsuse arengukavast;
5) projekti põhjendus (sh infrastruktuuriobjekti seisundi ja kasutusotstarbe muutus võrreldes olemasoleva olukorraga) ning projekti potentsiaalsed kasusaajad;
6) infrastruktuuriobjekti kirjeldus koos kavandatavate tegevuste loeteluga (sh ehitise ekspertiis vastavalt majandus- ja kommunikatsiooniministri 11. detsembri2002. amäärusele nr 28 «Ehitise ekspertiisi tegemise kord», infrastruktuuriobjekti eskiis (vähemalt EVS 811:2006 «Hoone projekt» kirjeldatud mahus) või detailsem projektdokumentatsioon selle olemasolu korral);
7) projekti eelarve (hinnangulised abikõlblikud ja mitteabikõlblikud kulud), mis on koostatud põhjendatud hinnakalkulatsiooni alusel;
8) projekti kavandatavad rahastamise allikad;
9) arvestused objekti haldamisega kaasnevate keskmiste iga-aastaste kulude ja võimalike tulude kohta ning kulude katteallikad;
10) projekti valmisolek elluviimiseks (sh valmisoleku saavutamiseks vajalikud tegevused koos orienteeruva ajakavaga);
11) taotleja poolt võetud finantskohustuste ja väljastatud finantsgarantiide loetelu ning kavandatud investeeringud kavaga hõlmatud perioodi kohta;
12) perioodi 2007–2010 KOIT kava eeltaotlus peab sisaldama paragrahvi 8 lõike 1 punktis 2 nimetatud taotlejate puhul loodava või rekonstrueeritava infrastruktuuriobjekti asukohajärgse kohaliku omavalitsuse üksuse kaaskirja ning taotlemisele eelneva majandusaasta aruannet. Perioodi 2009–2012 KOIT kava eeltaotlus peab sisaldama § 8 lõike 1 punktis 2 nimetatud taotlejate puhul loodava või rekonstrueeritava infrastruktuuriobjekti asukohajärgse kohaliku omavalitsuse üksuse kaaskirja.
(3) KOIT kavasse võib lülitada projekte, mis vastavad §-des 5–8 toodud nõuetele.
(4) KOIT kava eeltaotluste hindamisel võetakse arvesse järgmisi valikukriteeriume:
2) projekti olulisus tulenevalt maakondlikest arengudokumentidest;
3) projekti kooskõla valdkondlike strateegiate ja arengukavadega;
4) kavandatavate tegevuste tulemuste jätkusuutlikkus;
5) kavandatavate tegevuste mõju meetme eesmärkide saavutamisele;
6) kavandatavate tegevuste mõju regionaalne ulatus;
7) projekti täiendavus olemasoleva infrastruktuuri kontekstis ja kavandatud tegevuste olulisus maakonna tasakaalustatud arengu põhimõtte seisukohast;
8) taotlejale varasemalt antud ja teistest allikatest saadav toetus;
9) projekti vastavus kohalike omavalitsuse üksuste ühishuvidele;
10) projekti valmisolek elluviimiseks (sh võime tagada nõutud omafinantseeringut ning vajalike analüüside olemasolu projekti teostatavuse ja tasuvuse kohta);
11) projektis kavandatud tegevused järgivad probleemi võimalikult kompleksset lahendust;
12) paragrahvi 5 lõigetes 1 ja 2 nimetatud infrastruktuuriinvesteeringute vaheline tasakaal.
(41) Perioodi 2009–2012 KOIT kava eeltaotluste hindamisel võetakse lisaks lõike 4 punktides 1–6 ja 10 sätestatule arvesse järgmisi valikukriteeriume:
1) projekti lahenduste asjakohasus ja komplekssus;
2) «Kohaliku omavalitsuse üksuste ühinemise soodustamise seaduse» § 6 lõike 3 alusel eelistatakse projekte, mille taotlejaks või ühisprojekti puhul üheks partneriks on ühinenud kohaliku omavalitsuse üksus.
(5) KOIT kava eeltaotluste hindamise juhend koos hindamislehe vormiga kinnitatakse valdkonna eest vastutava ministri käskkirjaga.
(6) Maakondliku indikatiivse toetussumma piirmäär arvestatakse järgmistel alustel:
1) maakondliku indikatiivse toetussumma piirmäära arvestamisel võetakse aluseks meetme jaoks ettenähtud struktuuritoetuse kogumaht;
2) KOIT kavaga eraldatavad vahendid jaotatakse maakondade vahel, arvestades abikõlbliku sihtpiirkonna elanike arvu vastavas maakonnas. Maakonna kogusumma arvestamisel Saue valla, Saku valla, Jõelähtme valla, Harku valla, Kiili valla, Rae valla ja Jõhvi valla puhul võetakse aluseks 50% nende elanike koguarvust.
§ 11. Perioodi 2007–2010 KOIT kava eeltaotluste menetlemine
(1) Tähtpäevaks laekunud eeltaotlused registreeritakse maavalitsuses üldises korras. Laekunud eeltaotluste vormid koos eelarve ja ajakavaga edastatakse maavalitsuse poolt elektrooniliselt Rahandusministeeriumile.
(2) Maavalitsuses avatakse eeltaotluse kohta toimik, kuhu lisatakse eeltaotlusvorm koos lisadega, eeltaotluse ja taotleja vastavuse kontrolli ja eeltaotluse hindamise tulemused, koopiad kirjavahetusest taotlejaga ja muud eeltaotluse menetlemisega seotud dokumendid.
(3) Maavanem määrab vastutava isiku, kes laekunud eeltaotluste osas viib läbi taotleja ja eeltaotluse nõuetele vastavuse kontrolli.
(4) Vastutaval isikul on õigus:
1) teostada eeltaotluses nimetatud objektil paikvaatlust ning saada juurdepääs objektiga seotud ruumidesse ja territooriumile;
2) küsida eeltaotluse kohta täiendavaid andmeid ja dokumente.
(5) Kui eeltaotlus ei vasta meetme tingimustes kehtestatud nõuetele või on vaja täiendavat teavet projekti kohta, teeb maavalitsus ettepaneku eeltaotluse vastavusse viimiseks meetme tingimustes kehtestatud nõuetele või täiendava dokumentatsiooni või informatsiooni esitamiseks või eeltaotluses toodud tegevuste muudatusteks üldjuhul 7 tööpäeva jooksul.
(6) Vastutav isik täidab iga eeltaotluse kohta valdkonna eest vastutava ministri poolt kehtestatud kontroll-lehe koos märkustega eeltaotluse vastavuse või mittevastavuse kohta ja esitab need 20 tööpäeva jooksul alates eeltaotluste esitamise tähtpäevast Rahandusministeeriumile kinnitamiseks. Rahandusministeerium kinnitab esitatud kontroll-lehed 5 tööpäeva jooksul.
(7) Maakondliku hindamiskomisjoni liikmed kinnitab valdkonna eest vastutav minister käskkirjaga 25 tööpäeva jooksul alates eeltaotluste esitamise tähtajast, arvestades maavanema ettepanekut. Komisjoni peab kuuluma vähemalt 1 maakonna kohaliku omavalitsuse üksuste liidu esindaja ja vähemalt 1 kodanikeühenduste esindaja.
(8) Maakondlik hindamiskomisjon hindab vastavaks tunnistatud eeltaotlusi vastavalt valdkonna eest vastutava ministri kehtestatud hindamismetoodikale.
(9) Põhjendatud juhtudel võib maakondlik hindamiskomisjon teha ettepanekuid maakondlikku eelistusnimekirja kantud projekti muutmiseks. Nimetatud ettepanekud tuuakse märkustena välja maakondlikus eelistusnimekirjas.
(10) Maavanem esitab Rahandusministeeriumile maakondliku eelistusnimekirja koos maakondliku hindamiskomisjoni protokollide ning hindamislehtedega hiljemalt 40 tööpäeva jooksul eeltaotluste esitamise tähtpäevast arvates. KOIT kava maakondlik eelistusnimekiri koosneb hindamistulemuste alusel reastatud projektidest, koos omafinantseeringu määra, taotletava toetuse summa ning eeldatava elluviimise perioodiga.
(11) Vastavalt maakondliku hindamiskomisjoni hindamistulemustele esitab maavanem maakondliku eelistusnimekirja maakonna kohaliku omavalitsuse üksuste liidule kooskõlastamiseks.
(12) Maakonna kohaliku omavalitsuse üksuste liit kooskõlastab maakondliku eelistusnimekirja Rahandusministeeriumile ja maavanemale, lisades vajadusel omapoolsed ettepanekud või eriarvamusele jäädes põhjendused.
(13) Rahandusministeerium küsib asjaomaste ministeeriumide arvamust maakondlikes eelistusnimekirjades nende valdkonda puudutavate eeltaotluste asjakohasuse kohta tulenevalt valdkondlikest arengukavadest ja strateegiatest ning samuti investeeringu tehnilise ja majandusliku otstarbekuse osas.
(14) Vastavalt laekunud maakondlikele eelistusnimekirjadele ning asjaomaste ministeeriumite arvamusele koostab Rahandusministeerium põhjendatud ulatuses valiku eeltaotlustest, mille esitab EAS-ile ekspertiisiks.
(15) EAS kontrollib eeltaotluses sisalduva informatsiooni paikapidavust ning annab eeltaotlusele hinnangu § 10 lõike 4 punktides 10 ja 11 toodud kriteeriumitele vastavuse osas. EAS-l on õigus küsida taotlejatelt, maavalitsuselt ja hinnapakkujatelt lisainformatsiooni ning teostada kohapealset eeltaotlustes märgitud objektide paikvaatlust.
(16) Valdkonna eest vastutav minister moodustab ekspertkomisjoni, kuhu kaasatakse Rahandusministeeriumi, asjaomaste ministeeriumite, üleriigiliste kohaliku omavalitsuse üksuste liitude, asjaomaste mittetulundusühingute katusorganisatsioonide esindajaid ning regionaalvaldkonna eksperdid. Ekspertkomisjoni ülesandeks on võttes aluseks maakondlikud eelistusnimekirjad, anda omapoolne hinnang KOIT kava eelnõusse lülitatavate projektide osas arvestades maakonna kohaliku omavalitsuse üksuste liitude ettepanekuid, asjaomaste ministeeriumite arvamust ja EAS-i eksperthinnanguid.
(17) Rahandusministeeriumil on õigus ekspertkomisjoni hinnangute alusel teha maakondlikesse eelistusnimekirjadesse kuuluva projekti osas taotlejale muudatusettepanekuid kui:
1) eeltaotlusega kavandatav projekt või selle osa ei ole abikõlblik lähtuvalt §-dest 5–8;
2) asjaomane ministeerium on esitanud eeltaotlusega kavandatava projekti osas põhjendatult negatiivse arvamuse lähtudes lõikes 13 sätestatud põhimõttest;
3) eeltaotluses toodud informatsioon ei ole vastavuses tegeliku olukorraga;
4) eeltaotluses kavandatud projektiga ei ole võimalik tagada meetme eesmärkide maksimaalset saavutamist ja kavandatavate tegevuste komplekssust.
(18) Rahandusministeeriumil on õigus ekspertkomisjoni hinnangute alusel teha muudatusi KOIT kava eelnõu osas võrreldes selle aluseks olevate maakondlike eelistusnimekirjadega järgnevatel juhtudel:
2) asjaomane ministeerium on esitanud eeltaotlusega kavandatava projekti osas põhjendatult negatiivse arvamuse lähtudes meetme määruses sätestatud tingimustest;
3) KOIT kava maakondliku eelistusnimekirja koostamise protseduur on vaidlustatud;
4) maakonna kohaliku omavalitsuse üksuste liit on esitanud põhjendatud muudatusettepanekud või eriarvamuse maakondliku eelistusnimekirja projektide või nende kavasse nimetamise tingimuste osas;
5) eeltaotluste hindamiseks moodustatud komisjon ei ole eelistusnimekirja koostamisel järginud hindamisjuhendit;
6) eeltaotluses toodud informatsioon ei ole vastavuses tegeliku olukorraga;
7) eeltaotluses kavandatud projektiga ei ole võimalik tagada meetme eesmärkide maksimaalset saavutamist ja kavandatavate tegevuste komplekssust.
(19) Rahandusministeeriumil on õigus ekspertkomisjoni hinnangute alusel teha muudatusi KOIT kava eelnõu osas arvestades maakondlikke indikatiivseid rahastamismäärasid, meetme raames toetusteks jaotatavate vahendite ajalist jaotust ning võimalikke projektide alternatiivseid rahastamisallikaid.
(191) [Kehtetu - RTL 2009, 16, 195 - jõust. 13.02.2009]
(20) Juhul kui mõnes maakonnas on konkreetsete 2004–2006 KOIT kavasse kuulunud projektide osas objektiivsetel põhjustel toetusest loobutud ja sellest on õigeaegselt teavitatud, võib prioriteetse suuna seirekomisjoni heakskiidul arvestada vastavate vahendite osalises või täielikus ulatuses antud maakonna indikatiivsele piirmäärale lisavahendeid. Selliselt vabanenud vahendid peavad olema mõne teise maakonna projektide elluviimiseks tulemuslikult ära kasutatud.
(21) KOIT kava eelnõu kiidab heaks prioriteetse suuna seirekomisjon.
(22) Rahandusministeerium esitab prioriteetse suuna seirekomisjoni poolt heaks kiidetud KOIT kava eelnõu kinnitamiseks Vabariigi Valitsusele.
§ 111. Perioodi 2009–2012 KOIT kava eeltaotluste menetlemine
(1) Tähtpäevaks laekunud eeltaotlused registreeritakse Rahandusministeeriumis üldises korras.
(2) Rahandusministeerium viib läbi eeltaotluste nõuetele vastavuse kontrolli, millesse kaasab EAS-i projektide ehitusliku komplekssuse ekspertiisi teostamiseks.
(3) Rahandusministeeriumi ja EAS-i esindajal on õigus:
(4) Kui eeltaotlus ei vasta meetme tingimustes kehtestatud nõuetele või on vaja täiendavat teavet projekti kohta, teeb Rahandusministeerium ettepaneku eeltaotluse vastavusse viimiseks meetme tingimustes kehtestatud nõuetele või täiendava dokumentatsiooni või informatsiooni esitamiseks või eeltaotluses toodud tegevuste muudatuseks üldjuhul 10 tööpäeva jooksul.
(5) Rahandusministeerium küsib asjaomaste ministeeriumite arvamust nende valitsemisala valdkonda puudutavate eeltaotluste asjakohasuse kohta tulenevalt valdkondlikest arengukavadest ja strateegiatest ning investeeringu tehnilise ja majandusliku otstarbekuse osas. Rahandusministeerium küsib Rahandusministeeriumi hinnangut taotleja finantssuutlikkuse kohta projekt kavandatud ajal ja ulatuses ellu viia. Asjaomase ministeeriumi või Rahandusministeeriumi põhjendatud negatiivse arvamuse korral eeltaotlust vastavaks ei tunnistata.
(6) Iga eeltaotluse kohta kinnitatakse valdkonna eest vastutava ministri poolt kehtestatud kontroll-leht eeltaotluse vastavuse või mittevastavuse kohta. Mittevastavaks tunnistatud eeltaotluste kohta saadab Rahandusministeerium taotlejale vastava teate.
(7) Rahandusministeerium moodustab komisjoni, mille ülesanne on vastavalt valdkonna eest vastutava ministri poolt kehtestatud hindamismetoodikale hinnata eeltaotlustes toodud lahenduste otstarbekust, ehituslikku komplekssust ja valmisolekut projekti elluviimiseks. Komisjon tugineb oma hinnangutes asjaomaste ministeeriumite seisukohtadele, EAS-i ehitusliku komplekssuse ekspertiisile ning Rahandusministeeriumi analüüsile kohaliku omavalitsuse üksusest taotleja või kaasfinantseerija finantssuutlikkuse kohta. Komisjon võib teha taotlejale ettepanekuid projekti või selle osa muutmiseks. Positiivse hinde saanud eeltaotlused esitatakse maakondlikule hindamiskomisjonile hindamiseks.
(8) Maakondliku hindamiskomisjoni liikmed kinnitab valdkonna eest vastutav minister käskkirjaga 25 tööpäeva jooksul arvates eeltaotluste esitamise tähtpäevast, kuulanud ära maavanema arvamuse. Komisjoni peab kuuluma 5–7 liiget, sealhulgas vähemalt 1 maakonna kohaliku omavalitsuse üksuste liidu esindaja ja vähemalt 1 kodanikeühenduste esindaja. Maakondlikul komisjonil on õigus teha objektide paikvaatlust ning tutvuda eeltaotluse dokumentidega.
(9) Maakondlik hindamiskomisjon hindab eeltaotlusi vastavalt valdkonna eest vastutava ministri kehtestatud hindamismetoodikale. Põhjendatud juhtudel võib maakondlik hindamiskomisjon teha ettepanekuid projekti muutmiseks. Nimetatud ettepanekud tuuakse välja maakondlikus eelistusnimekirjas.
(10) Maavanem esitab Rahandusministeeriumile maakondliku eelistusnimekirja koos maakondliku hindamiskomisjoni protokollide ning hindamislehtedega hiljemalt 20 tööpäeva jooksul arvates vastavaks tunnistatud eeltaotluste esitamisest maakondlikule hindamiskomisjonile.
(11) Vastavalt maakondliku hindamiskomisjoni hindamistulemustele esitab maavanem maakondliku eelistusnimekirja kooskõlastamiseks maakonna kohaliku omavalitsuse üksuste liidule.
(12) Maakonna kohaliku omavalitsuse üksuste liit kooskõlastab maakondliku eelistusnimekirja ja esitab sellesisulise teabe Rahandusministeeriumile ja maavanemale, lisades vajadusel omapoolsed ettepanekud või eriarvamusele jäädes põhjendused.
(13) Perioodi 2009–2012 eeltaotluste edasisel menetlemisel rakendatakse § 11 lõigetes 16–22 toodud sätteid.
§ 12. KOIT kava muutmine
(1) Rahandusministeerium võib põhjendatud juhtudel algatada KOIT kava muutmise, kui on selgunud § 13 lõikes 2 toodud asjaolud või selgub, et eeltaotluses toodud projekti elluviimine ei ole KOIT kavas fikseeritud tingimustel võimalik, sealhulgas juhul, kui projekt kallineb. Projekti kallinemisel, sealhulgas juhul, kui projekti kallinemine on tingitud projekti tegevuste muutmisest, võib põhjendatud juhtudel suurendada kava muutmisega kavas sätestatud toetuse summat.
(11) Rahandusministeeriumil on õigus algatada projekti KOIT kavast välja arvamine juhul, kui rakendusüksus on teinud taotluse rahuldamata jätmise otsuse „Perioodi 2007-2013 struktuuritoetuse seaduse“ § 16 lõike 2¹ alusel.
(2) Rahandusministeerium esitab Vabariigi Valitsusele ettepaneku KOIT kava muutmiseks, mille on eelnevalt heaks kiitnud prioriteetse suuna seirekomisjon.
§ 121. Perioodi 2007–2010 KOIT kava reservprojektide menetlemine
(1) Perioodi 2007–2010 KOIT kava § 9 lõikes 51 nimetatud reservprojektid arvatakse KOIT kava eelistusnimekirja § 9 lõikes 51 toodud tingimuseta;
(2) Lõikes 1 toodud juhul esitab 2007-2010 KOIT kavas § 9 lõikes 5 1 nimetatud reservprojekti taotleja Rahandusministeeriumi poolt määratud tähtajaks teatise, millega kinnitab oma valmisolekut viia projekt ellu vastavalt KOIT kavas sätestatule.
(3) Rahandusministeerium algatab reservprojektide osas, mille kohta on taotleja esitanud lõikes 2 nimetatud teatise, perioodi 2007–2010 KOIT kava muutmise. Valmisolekut mitte kinnitanud taotleja reservprojekt arvatakse 2007–2010 KOIT kavast välja.
(4) Rahandusministeerium esitab lõikes 3 nimetatud juhtudel Vabariigi Valitsusele ettepaneku KOIT kava muutmiseks, mille on eelnevalt heaks kiitnud prioriteetse suuna seirekomisjon.
§ 122. Perioodi 2009–2012 KOIT kava reservprojektide menetlemise erikord
(1) Meetme raames kohustustega katmata vahendid summeeritakse ja jaotatakse üleriigiliselt juhul, kui maakonnas reservprojektid puuduvad või kui sama maakonna reservprojekti ei ole alust arvata rahastamisele kuuluvate projektide hulka.
(2) Vahendite üleriigilisel jaotamisel arvestatakse KOIT kavasse kantud maakondade reservprojektide järjestust ning võetakse arvesse üks reservprojekt maakonna kohta. Käesoleva määruse § 13 lõike 41 alusel projektile toetuse taotlemise õiguse saanud reservprojekte vahendite üleriigilisel jaotamisel arvesse ei võeta.
(3) Rahandusministeerium teeb maakondade reservprojektide taotlejatele ettepaneku esitada kinnituskiri, milles reservprojekti taotleja kinnitab oma valmisolekut viia projekt ellu hiljemalt meetme abikõlblike tegevuste lõppkuupäevaks 31. detsembril 2015. aastal, ning esitab realistliku ajakava projekti elluviimiseks, vajaduse korral koos kavandatavate tegevuste muudatuste kirjeldusega. Kui taotleja ei ole valmis teostama projekti KOIT kavas kinnitatud tingimustel, teeb Rahandusministeerium ettepaneku kinnituskirja esitamiseks sama maakonna KOIT kavasse kantud järgmise reservprojekti taotlejale.
(4) Rahandusministeerium esitab vajalikud dokumendid ja teabe ministeeriumidele, kes annavad arvamuse nende valitsemisala valdkonda puudutavate reservprojektide asjakohasuse kohta tulenevalt valdkondlikest arengukavadest ja strateegiatest ning investeeringu tehnilise ja majandusliku otstarbekuse kohta. Rahandusministeerium annab arvamuse reservprojekti taotleja finantssuutlikkuse kohta projekt kavandatud ajal ja ulatuses ellu viia. Asjaomase ministeeriumi või Rahandusministeeriumi põhjendatud negatiivse arvamuse korral reservprojekti taotluse menetlemine lõpetatakse.
(5) Valdkonna eest vastutav minister moodustab reservprojektide hindamiseks komisjoni, kelle ülesanne on reastada valdkonna eest vastutava ministri kehtestatud hindamismetoodikast lähtudes reservprojektid järgmiste kriteeriumite alusel:
1) projekti mõju kohaliku avaliku infrastruktuuri kitsaskoha lahendamisele;
2) projekti tulemuste jätkusuutlikkus;
3) projektis kavandatud lahenduste läbimõeldus ja asjakohasus;
4) projekti ettevalmistatuse tase ja valmisolek projekt ettenähtud tähtaja jooksul ellu viia.
(6) Hindamise tulemusena moodustatakse reservprojektidest pingerida. Pingerea alusel kinnitab valdkonna eest vastutav minister käskkirjaga toetuse taotlemise õigust omavad reservprojektid meetme raames kohustustega katmata vahendite summeeritud ulatuses.
5. peatükk TAOTLUSTE ESITAMINE JA MENETLEMINE, TAOTLUSELE ESITATAVAD NÕUDED
(1) Taotlusi KOIT kava projektide osas saab esitada vastavalt KOIT kavas sätestatud projekti rakendamise alustamise tähtajani.
(2) Kui KOIT kava projektide osas ilmneb asjaolusid, mille tõttu lõikes 1 nimetatud tähtajaks taotlust ei esitata, peab taotleja esitama asjaolude ilmnemisel koheselt või lõikes 1 nimetatud tähtajaks EAS-ile uue realistliku ajakava taotluse esitamise kohta. Taotluse esitamise tähtaega ei saa pikendada üldjuhul rohkem kui üks kord ning rohkem kui ühe aasta võrra. Juhul kui taotleja ei ole tähtajaks taotlust EAS-ile esitanud, võib Rahandusministeerium algatada KOIT kava muutmise, millega arvatakse projekt KOIT kavast välja.
(3) [Kehtetu - RTL 2009, 76, 1114 - jõust. 10.10.2009]
(4) Käesoleva määruse § 9 lõikes 51 nimetatud projektide kohta võib perioodi 2009–2012 KOIT kava puhul taotluse esitada juhul, kui sama maakonna teiste KOIT kavasse kantud projektide arvelt vabaneb vahendeid kuni 1. novembrini 2013. aastal vähemalt käesoleva määruse § 6 lõikes 10 sätestatud toetuse minimaalses suuruses. Vastavate asjaolude ilmnemisel teavitab Rahandusministeerium taotlejat.
(41) Käesoleva määruse § 9 lõikes 51 nimetatud projektile toetuse taotlemise õiguse annab perioodi 2009–2012 KOIT kava puhul valdkonna eest vastutav minister käskkirjaga.
(5) [Kehtetu - RT I, 26.06.2013, 6 - jõust. 29.06.2013]
(6) Taotluses sisalduv projekt peab vastama meetme eesmärkidele ning määruses ja KOIT kavas sätestatud tingimustele. Projektis sisalduvad tegevused peavad olema abikõlblikud vastavalt §-des 5-8 sätestatud nõuetele.
[RTL 2008, 76, 1052 - jõust. 13.09.2008]
(7) Taotluste vastuvõtmist alustab EAS KOIT kava jõustumisel. Sellekohase teate avaldab EAS oma kodulehel. Taotlus koosneb korrektselt täidetud taotlusvormist ja selle lisadest. Taotlusvormi ja selle lisad kinnitab EAS, kooskõlastades need eelnevalt Rahandusministeeriumiga. Taotleja peab kinnitama esitatud andmete õigsust.
(8) Taotlusvormile tuleb lisada:
1) projekti kirjeldus EAS-i etteantud vormil;
2) projekti eelarve EAS-i etteantud vormil;
3) projekti ajakava EAS-i etteantud vormil;
4) projekti omafinantseeringut tõendavad dokumendid;
5) taustainfo taotlejast ja kaasfinantseerija(te)st (ei ole nõutud kohaliku omavalitsuse üksuse puhul);
6) projektijuhi elulookirjeldus (CV);
7) eelarve aluseks olev võrreldav hinnakalkulatsioon või selle aluseks olev lähteülesanne või hankedokumentatsioon;
8) pädeva organi kinnitus, et taotleja tagab projekti tulemusena loodud või soetatud vara säilimise ja avaliku kasutuse taotluses ning taotluse rahuldamise otsuses toodud eesmärkidel ja tingimustel viie aasta jooksul arvates projekti lõppemisest ning mitte sooritama selle vara osas tehinguid, mis annavad nimetatud aja jooksul mõnele isikule või asutusele põhjendamatu eelisseisundi ega tehinguid, mille tulemusena vara rendile andmisel teenib taotleja puhastulu;
9) projekti aruannete esitamise graafik koos väljamaksete prognoosiga, arvestades § 18 lõikes 7 sätestatut;
10) projektis osalevate isikute vahelised koostöökokkulepped;
11) projekti elluviimiseks vajalikud load (sh ehitusluba) ja kooskõlastused;
12) ehituslik projektdokumentatsioon: hoonete puhul vastavalt kehtivale «Ehitusseadusele» ja põhiprojekti staadiumile vastavalt standardile EVS 811:2006 ning riiklike kultuurimälestiste puhul vastavalt kultuuriministri 30. juuni 2003. a määruse nr 9 «Mälestise ja muinsuskaitsealal paiknevate ehitiste konserveerimise, restaureerimise, remondi ja ehitamise projektide koostamise ja neis eelnevate uuringute tegemise tingimused ja kord ning muinsuskaitse eritingimuste koostamise kord» nõuetele; rajatiste puhul ehitusprojekt vastavalt majandus- ja kommunikatsiooniministri 17. septembri 2010. a määrusele nr 67 «Nõuded ehitusprojektile» nõuetele;
13) dokumendid (sh pädeva organi otsus), mis kinnitavad projekti tulemusena väärindatava objekti omandi- või kasutusõigust projekti kestel ning viie aasta jooksul pärast selle lõppemist;
14) analüüs projekti tasuvuse ja teostatavuse hindamiseks;
141) finantsanalüüs, milles hinnatakse projekti tulu Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2007. a määruse nr 26 „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord” § 11 alusel. Kui finantsanalüüsist selgub, et projekt teenib puhastulu projekti arvestusperioodil, peab toetuse taotleja koostama uue finantsanalüüsi, et hinnata projekti vara kasuliku eluea jooksul teenitavat puhastulu. Projekti abikõlblikke kulusid tuleb vähendada projekti vara kasuliku eluea jooksul teenitava puhastulu osa võrra, mis on proportsioonis abikõlblike kuludega projekti kogukuludest;
15) ehitise ja kasutatud varustuse ostu puhul müüja tõend selle kohta, et ehitise ega kasutatud varustuse osas ei ole vastavalt eelneva 10 ja 7 aasta jooksul antud siseriiklikku ega Euroopa Ühenduse toetust;
151) kinnisasja ostu puhul kinnisasja turuväärtuse kohta sõltumatu kvalifitseeritud hindaja eksperthinnang, mis on väljastatud kuni 90 kalendripäeva enne ostutehingut;
16) keskkonnamõjude hinnang vastavalt «Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seadusele».
(9) [Kehtetu – RTL 2009, 16, 195 - jõust. 13.02.2009]
(10) EAS võib vajadusel lõikes 8 toodud dokumentatsiooni osas nõuda lisainformatsiooni.
(11) Taotlus esitatakse paberkandjal kirjalikult või digitaalselt allkirjastatuna elektrooniliselt. Paberkandjal esitamise korral esitatakse lisaks elektrooniliselt taotlusvorm, projekt, eelarve ja ajakava.
(12) Rahandusministeeriumil, EAS-l või objekti asukohajärgsel maavalitsusel on õigus esitada päringuid KOIT kavas kavandatud projekti taotlejale taotluse ettevalmistamise käigu kohta. Kui taotleja saab teada asjaoludest, mis takistavad või seavad kahtluse alla taotluse esitamise, on ta kohustatud sellest koheselt informeerima EAS-i.
§ 14. Taotluse registreerimine, taotluse ja taotleja vastavaks tunnistamine
(1) Taotlusi menetleb ning taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse teeb EAS.
(4) Taotluse menetlemise aeg registreerimise hetkest on üldjuhul kuni 25 tööpäeva. Hiljemalt 25 tööpäeva möödumisel tehakse taotlejale teatavaks taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsus või taotluse menetlemise hetkeseis. Täiendavate asjaolude ilmnemisel on EAS-l õigus taotluse menetlemise tähtaega pikendada kuni 25 tööpäeva võrra.
(5) Taotleja ja registreeritud taotluse nõuetele vastavuse kontrollimist teostatakse järgnevalt:
1) taotluse ja taotleja vastavust kontrollib EAS. EAS-l on õigus nõuda puuduva informatsiooni esitamist või lisamaterjale;
2) taotlejal on kohustus vastata kõigile taotluse kohta esitatud küsimustele ja ta on kohustatud võimaldama taotluse nõuetele vastavuse kontrolli teostamist;
3) kui taotluse vastavuse kontrollimisel avastatakse selles esinevaid ebatäpsusi, teatatakse sellest viivitamatult taotlejale ja määratakse tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks. Üldjuhul antakse puuduste kõrvaldamiseks aega kuni 10 tööpäeva, mille võrra taotluse menetlemise tähtaeg pikeneb;
4) kui projekti raames kavandatavad tegevused erinevad oma sisult oluliselt KOIT kavale esitatud eeltaotluses nimetatud eesmärkidest või väljundi realiseerimine ei ole taotluses esitatud tegevuste kaudu tagatud, küsib EAS Rahandusministeeriumi hinnangut muudatuste otstarbekuse või tegevuste vastavuse kohta KOIT kava koostamise aluseks olnud kriteeriumidega. Rahandusministeeriumi negatiivse hinnangu korral taotlust ei rahuldata;
5) kui esineb põhjendatud kahtlus, et kohaliku omavalitsuse üksus ei ole suuteline täitma § 8 lõike 2 punktis 4 toodud nõuet, küsib EAS Rahandusministeeriumilt hinnangut kohaliku omavalitsuse üksuse finantssuutlikkuse kohta.
(6) Taotleja ja taotlus tunnistatakse vastavaks, kui kõik §-des 5–8 ja 13 esitatud nõuded ning KOIT kavas toodud tingimused on täidetud.
(7) EAS-l on õigus kasutada vastavaks tunnistamise protsessis sõltumatuid eksperte.
(8) Taotlejat või taotlust ei tunnistata vastavaks, kui esineb vähemalt üks alljärgnevatest asjaoludest:
1) taotluses on esitatud ebaõigeid või mittetäielikke andmeid või kui taotleja mõjutab pettuse või ähvardusega või muul viisil õigusevastaselt otsuse tegemist;
3) määruses sätestatud taotlejale või taotlusele esitatud nõuded ei ole täidetud;
(9) Taotleja ja taotluse tunnistab vastavaks või mittevastavaks EAS. Taotleja või taotluse mittevastavaks tunnistamise korral teeb EAS taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
§ 15. Taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsus ja otsusest teavitamine
(1) Kõikide vastavaks tunnistatud taotluste osas teeb EAS taotluse rahuldamise otsuse.
(2) Taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise kohta vormistab EAS eraldi otsuse. Otsuse vormi kooskõlastab EAS Rahandusministeeriumiga. Taotluse rahuldamata jätmise otsuses tuuakse välja rahuldamata jätmise põhjused. Taotluse rahuldamise otsuses täpsustatakse toetuse saaja õigusi ja kohustusi ning kehtestatakse tingimusi. Otsuses sätestatakse muuhulgas:
3) projekti omafinantseeringu summa eurodes;
8) toetuse tagasinõudmise alused.
(3) Taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsus tehakse taotlejale kirjalikult või elektrooniliselt teatavaks 10 tööpäeva jooksul arvates otsuse vastuvõtmisest.
§ 16. Taotluse rahuldamise otsuse muutmine või kehtetuks tunnistamine
(1) Taotluse rahuldamise otsuse muutmist peab EAS-ilt taotlema järgmistel juhtudel:
3) kui projekti abikõlblike kulude eelarve suureneb avatud hankemenetlusega riigihanke kallinemise või „Käibemaksuseaduse“ § 15 lõikes 1 sätestatud käibemaksumäära suurenemise tõttu ning taotletakse toetuse summa suurendamist, arvestades „Perioodi 2007-2013 struktuuritoetuse seaduse“ § 19 lõikes 5 sätestatut, kuni KOIT kavas toodud projekti maksimaalse toetuse summani tingimustel, et meetme eelarve vahendite jääk võimaldab toetuse summa suurendamist ning toetuse summa suurendamisel toetuse määr ei suurene;
4) kui projekti abikõlblikkuse periood on pikem kui 60 kuud ning taotletakse toetuse summa suurendamist, arvestades „Perioodi 2007-2013 struktuuritoetuse seaduse“ § 19 lõikes 5 sätestatut, kuni KOIT kavas toodud projekti maksimaalse toetuse summani tingimustel, et meetme eelarve vahendite jääk võimaldab toetuse summa suurendamist ning toetuse summa suurendamisel toetuse määr ei suurene.
1) EAS kooskõlastab taotluse rahuldamise otsuses kinnitatud toetuse summa suurendamise taotluse Rahandusministeeriumiga;
2) KOIT kava rakendamisel tekkinud kasutamata vahendite maht peab võimaldama projektile antava toetuse summa suurendamist.
(2) Toetuse saaja esitatud taotluse rahuldamise otsuse muutmise rahuldamisest võib EAS keelduda, kui:
2) muudatused ei ole kooskõlas määruses esitatud nõudega;
3) otsuse muutmise korral ei oleks projekti elluviimist võimalik lõpetada 31. detsembriks 2015. aastal;
4) muudatustaotlusega taotletakse taotluse rahuldamise otsuses sätestatud toetuse suuruse tõstmist;
(3) Taotluse rahuldamise otsuse muutmise otsustab EAS 25 tööpäeva jooksul vastavasisulise taotluse registreerimise hetkest. Täiendavate asjaolude ilmnemisel on EAS-il õigus taotluse menetlemist pikendada kuni 21 tööpäeva võrra.
4) projekti ei ole võimalik lõpetada 31. detsembriks 2015. aastal;
5) toetuse saaja avaldust taotluse rahuldamise otsuse muutmise kohta ei rahuldata ja toetuse saajal ei ole võimalik jätkata toetuse kasutamist ettenähtud tingimustel;
6) toetuse saaja esitab avalduse tunnistada taotluse rahuldamise otsus kehtetuks.
§ 17. Vaide esitamine ja läbivaatamine
Otsuse peale võib esitada vaide «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» §-s 34 sätestatud alusel ning vaie vaadatakse läbi «Haldusmenetluse seaduses» sätestatud korras.
6. peatükk TOETUSE VÄLJAMAKSETE TEOSTAMISE TINGIMUSED, TOETUSE SAAJA JA EAS-I ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
§ 18. Toetuse väljamaksete teostamise tingimused
(2) Toetus makstakse välja määras, mis vastab taotluse rahuldamise otsuses sätestatud toetussumma ja projekti abikõlblike kulude kogumaksumuse suhtele, kuid mitte suuremas summas kui taotluse rahuldamise otsuses sätestatud maksimaalne toetussumma.
(3) Toetuse saaja esitab § 15 lõikes 2 nimetatud otsuses toodud tähtajal projekti vahe- või lõpparuande EAS-ile. Toetuse saaja võib esitada vahearuande iga kolme kuu järel või harvem. Põhjendatud juhtudel võib toetuse saaja esitada vahearuandeid sagedamini.
(4) Väljamakse teostamisel tasutud kuludokumentide alusel tuleb vahe- ja lõpparuandele lisada koopiad kulude aluseks olevatest dokumentidest (arve, leping, akt) ja kulude tasumist tõendavatest dokumentidest, sh mitteabikõlblike kulude osas. Kui on lubatud väljamaksed osaliselt tasutud kuludokumentide alusel vastavalt lõikele 5, siis tuleb vahe- või lõpparuandele lisada koopiad kulude aluseks olevatest dokumentidest (arve, leping, akt) ja kulude tasumist tõendavatest dokumentidest taotluse rahuldamise otsuses sätestatud omafinantseeringule vastavas osas ning mitteabikõlblike kulude osas.
(5) Väljamakseid osaliselt tasutud kuludokumentide alusel on võimalik teha ainult põhjendatud juhtudel vahe- ja lõpparuannete raames ning rahandusministri 1. märtsi 2007. a määruse nr 15 “Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse väljamaksmise tingimused ja kord“ §-s 6 sätestatud korras.
(51) Ettemakseid toetuse saajale on võimalik teha põhjendatud juhtudel rahandusministri 1. märtsi 2007. a määruses nr 15 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse väljamaksmise tingimused ja kord» sätestatud korras. Ettemakse teostamise taotlusele peab olemalisatud kulutuste prognoos, milles näidatakse eraldi toetuse ja omafinantseeringu osa, ning muud EAS-i nõutud dokumendid.
(8) EAS menetleb lõikes 6 nimetatud maksetaotlust 16 tööpäeva jooksul pärast maksetaotluse toetuse saajalt laekumist. Toetuse väljamakse toetuse saajale tehakse korrektsete andmete korral 5. tööpäeval pärast EAS-i poolse maksetaotluse kontrolli lõppu vastavalt rahandusministri 1. märtsi 2007. a määrusele nr 15 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse väljamaksmise tingimused ja kord».
(9) EAS võib teha toetuse maksmisest osalise või täieliku keeldumise otsuse juhul, kui:
3) projekt või toetuse saaja teised projektid on seotud tagasimaksega kuni tagasinõutava summa lõpliku tagasimaksmiseni.
3) tagastama EAS-ile toetuse «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 26 lõikes 1 toodud juhtudel või kui EAS nõuab seda vastavalt nimetatud seaduse § 26 lõikes 2 toodud juhtudel;
6) võimaldama teostada järelevalvetoiminguid või auditit toetuse ning omafinantseeringut kajastavate kulu- ja maksedokumentide, soetatud seadmete, materjalide ja teostatud tööde osas, sh võimaldama kontrollijal juurdepääsu toetusega seotud ruumidesse ja territooriumidele, mida toetuse saaja omab, rendib või mis tahes muul moel kasutab;
7) taotlema EAS-ilt nõusolekut projekti eelarve muudatusteks, kui muutub projekti eelarves konkreetsele tegevusele ettenähtud eelarverea maht teise eelarverea mahu arvelt rohkem kui 10%;
8) taotlema EAS-ilt nõusolekut projekti kestuse muutmiseks;
9) taotlema EAS-ilt nõusolekut tegevuste või eesmärkide muudatusteks;
11) osutama järelevalvetoimingute ja auditi kiireks läbiviimiseks igakülgset abi;
12) täitma kõik järelevalvetoimingute ja auditi tulemusena tehtud ettekirjutused;
14) näitama, et tegemist on struktuuritoetuse abil elluviidava projektiga, kasutades selleks Vabariigi Valitsuse 30. augusti 2007. a määruses nr 211 «Struktuuritoetuse andmisest ja kasutamisest teavitamise, selle avalikustamise ning toetusest rahastatud objektide tähistamise ja Euroopa Liidu osalusele viitamise tingimused ning kord» sätestatud sümboolikat ja teavitustegevusi;
15) säilitama taotluse, toetuse ja projekti teostamisega seonduvad dokumendid vastavalt «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» §-le 5 31. detsembrini 2025;
16) viivitamatult kirjalikult informeerima EAS-i kõigist esitatud andmetes toimunud muudatustest või asjaoludest, mis mõjutavad või võivad mõjutada toetuse saaja poolt oma kohustuste täitmist, sh nime, aadressi ja põhimäärusest, põhikirjast tulenevate või volitatud esindajate muutumisest, ümberkujundamisest, pankroti väljakuulutamisest või likvideerija määramisest, tegevuse lõpetamisest jne ka siis, kui eelnimetatud muudatused on registreeritud avalikus registris või avalikustatud massiteabevahendite kaudu, projekti kestel ja viie aasta jooksul alates projekti lõppemisest;
18) viivitamatult kirjalikult informeerima EAS-i projekti teostamise baasiks oleva majandusüksuse või terviklikuks üksuseks oleva majandusüksuse osa ja nendesse kuuluvate asjade või õiguste üleandmise otsuse vastuvõtmisest, projekti kestel ja viie aasta jooksul alates projekti lõppemisest;
181) teavitama rakendusüksust viivitamata kirjalikult asjaoludest, kui projekti elluviimise käigus või projekti vara kasuliku eluea jooksul tõstetakse projekti vara abil pakutava toote või teenuse hinda prognoositust suuremal määral või tekib uus tuluallikas, mida ei ole arvesse võetud, ning koostama finantsanalüüsi, kui tulude laekumisi eelnevalt ette nähtud ei olnud, või uuendama olemasolevat finantsanalüüsi rakendusüksuse määratud ajaks ja teavitama rakendusüksust viivitamata kirjalikult analüüsi tulemustest, v.a Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2007. a määruse nr 26 „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse ja mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord” § 11 lõikes 81 toodud juhtudel;
182) esitama uuendatud finantsanalüüsi projekti lõpparuandega, kui projekt teenib tulu abikõlblikkuse perioodil ja teenitud tulu on suurem § 13 lõike 8 punktis 141 nimetatud analüüsis prognoositud tulust;
19) tagama projekti tulemusena loodud või soetatud vara säilimise ja avaliku kasutuse taotluses ning taotluse rahuldamise otsuses toodud eesmärkidel ja tingimustel projekti kestel ja viie aasta jooksul alates projekti lõppemisest, ning mitte sooritama selle vara osas tehinguid, mis annavad nimetatud aja jooksul mõnele isikule või asutusele põhjendamatu eelisseisundi;
20) kooskõlastama EAS-iga toetuse eest loodud ja soetatud vara osas õiguste üleandmise korral üleandmise tingimused ning edasise vastutuse vara sihtotstarbelise kasutuse eest projekti kestel ja viie aasta jooksul alates projekti lõppemisest;
201) viivitamatult kirjalikult informeerima EAS-i toetuse eest loodud ja soetatud vara osas õiguste üleandmisest pärast viie aasta möödumist projekti abikõlblikkuse perioodi lõppemisest kuni projekti vara kasuliku eluea lõppemiseni, aga mitte pärast «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 26 lõikes 5 sätestatud tähtpäeva;
21) maksma EASi poolt tagasinõutav toetus tagasinõudmise otsuses sätestatud summas ja tähtpäevaks tagasi;
22) täitma muid õigusaktides sätestatud kohustusi;
23) tagama § 13 lõike 9 punktis 1 nimetatud koostöökokkuleppe ning muude asjakohaste korraldustega punktides 1, 2, 5, 6, 10–22 pandud kohustuste täitmise projektis osalevate teiste isikute poolt.
1) muuta taotluse rahuldamise otsusega kinnitatud projekti eelarvet või tegevusi ilma taotluse rahuldamise otsuse muutmise avaldust EAS-ile esitamata, juhul kui väheneb projekti eelarve ning projektis ettenähtud eesmärgid ja tegevuste maht ei muutu või kui muutub projekti eelarves konkreetsele tegevusele ettenähtud eelarverea maht teise eelarverea mahu arvelt mitte rohkem kui 10% ning projekti eesmärgid ja tegevused ei muutu. Sel juhul tuleb EAS-i eelnevalt muudatustest teavitada;
2) saada EAS-ilt nõuandeid ja informatsiooni, mis on seotud §-s 19 nimetatud kohustuste täitmisega.
§ 21. EAS-i kohustused
2) läbi vaatama § 19 punktides 7–9 nimetatud taotlused üldjuhul hiljemalt 25 tööpäeva jooksul. Paragrahvi 19 punktis 9 nimetatud muudatuse puhul tuleb küsida Rahandusministeeriumi seisukohta muudatuse otstarbekuse kohta. Muudatustaotlus rahuldatakse olemaoleva taotluse rahuldamisotsuse muutmisega;
3) heaks kiitma või tagasi lükkama § 19 punktis 4 nimetatud aruanded hiljemalt 25 tööpäeva jooksul nende laekumisest. EAS on kohustatud viivitamatult teavitama toetuse saajat § 19 punktis 4 nimetatud aruannete ja § 18 lõikes 6 nimetatud maksetaotluse heakskiitmise või tagasi lükkamise otsusest;
4) pärast taotluse rahuldamise otsuse tegemist tegema oma veebilehel kättesaadavaks järgmise informatsiooni: toetuse saaja nimi, projekti nimi ning toetuse ja projekti kogumaht;
5) [Kehtetu – RTL 2009, 76, 1114 - jõust. 10.10.2009]
6) säilitama taotluse ja projektide teostamisega seotud dokumentatsiooni vähemalt 2025. aasta 31. detsembrini.
2) nõuda taotluses sisaldunud projekti tegevuste ja kulutuste kohta täiendavate asjakohaste andmete ja dokumentide esitamist;
3) keelduda toetuse väljamaksmisest täielikult või osaliselt § 18 lõikes 9 sätestatud juhtudel;
4) tunnistada taotluse rahuldamise otsus kehtetuks kooskõlas «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduses» ja selle alusel antud õigusaktides sätestatuga;
5) nõuda toetus osaliselt või täielikult tagasi kooskõlas «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduses» ja selle alusel antud õigusaktides sätestatuga.
§ 23. Määruse rakendamine
(1) Käesoleva määruse § 16 lõike 1 punkti 3 rakendatakse tagasiulatuvalt alates 1. juulist 2009. a.
(2) Kuni 2011. aasta 1. oktoobrini loetakse § 8 lõike 2 punktis 6 nimetatud arengukava kehtivaks, kui kohaliku omavalitsuse üksuse arengukava on koostatud vähemalt kolmeks eelseisvaks eelarveaastaks ja see kehtib hiljemalt 2013. aasta lõpuni.
(3) Kuni 2017. aasta 31. detsembrini KOIT kava ja vastavate maakondlike eelistusnimekirjade koostamisse kaasatud maavalitsuste dokumentatsiooni eest vastutab Rahandusministeerium, kes tagab dokumentide säilimise.
[Kehtetu - RT I, 26.06.2013, 6 - jõust. 29.06.2013]


Projektitoetuse andmise tingimused ja kord Vormsi vallas – Riigi Teataja
Projektitoetuse andmise tingimused ja kord Vormsi vallas
Projektitoetuse andmise tingimused ja kord Vormsi vallas - sisukord
2 TOETUSTE ANDMINE, TAOTLEMINE JA TAOTLEJALE ESITATAVAD NÕUDED
§ 3 Toetuse andmise alused ja toetusvoorude tähtajad
§ 5 Toetuse määr ja abikõlbulikud kulud
§ 6 Taotlemine
3 TAOTLUSTE MENETLEMINE JA LEPINGU SÕLMIMINE
§ 9 Taotluse rahuldamise, osalise rahuldamise või mitterahuldamise otsuse tegemine
§ 10 Lepingu sõlmimine ja toetuse väljamaksmine
§ 11 Aruande esitamine
§ 12 Aruande menetlemine
5 TOETUSE ANDJA JA TOETUSE SAA JA ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
§ 13 Toetuse saaja õigused ja kohustused
§ 14 Toetuse andja õigused ja kohustused
RT IV, 08.10.2014, 19
Vastu võetud 29.09.2014 nr 12
Määrus kehtestatakse Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1p 5 ja Noorsootöö seaduse § 8 lg 2 ja 3 alusel.
Määrus reguleerib vallavalitsuse e. toetuse andja eelarvelistest vahenditest Vormsi valla territooriumil projektitoetuste taotlemise, taotluste menetlemise, väljamaksmise, tagasinõudmise ning järelevalve tingimusi ja korda.
(1) Projektitoetus - (edaspidi toetus) valla eelarvest antav sihtotstarbeline toetus ürituste ja noorteprojektide korraldamiseks ning teistest allikatest rahastatavate projektide omaosaluse katmiseks.
(2) Projekt - (edaspidi taotlus) vallaeelarvest toetuse saamiseks esitatud taotlus koos lisadokumentidega.
(3) Noorteprojekt - (edaspidi taotlus) seitsme kuni kahekümne kuue aastastele füüsilistele isikutele mõeldud tegevuste ja ürituste läbiviimiseks esitatud projekt.
(4) Abikõlbulikud kulud - kulud, millele saab taotleda toetust valla eelarvest.
2. peatükk TOETUSTE ANDMINE, TAOTLEMINE JA TAOTLEJALE ESITATAVAD NÕUDED
§ 3. Toetuse andmise alused ja toetusvoorude tähtajad
(1) Vormsi valla eelarves nähakse ette vahendid käesolevas määruses sätestatud toetuste andmiseks.
(2) Toetuse andmine toimub avaliku konkursi korras vastavalt käesoleva määrusega kehtestatud toetusvooru laekunud taotluste läbivaatamisele.
(3) Taotlusvoorud avatakse neli korda aastas ja taotluste esitamise tähtajad on 20. jaanuar, 20. mai, 20. juuli ja 20. september. Info taotlusvooru avanemise kohta avaldatakse valla kodulehel hiljemalt üks kuu enne taotluste esitamise tähtaega.
23.01.2015 09:52
Veaparandus - Parandatud ilmne ebatäpsus § 3 lõikes 3 asendatud sõna "kolm" sõnaga "neli". Riigi Teataja seaduse § 10 lg 3 alusel arvestades Vormsi Vallavalitsuse 22.01.2015 taotlust
Käesoleva korra alusel toetatakse:
1) avalike ürituste ja koolituste korraldamist Vormsi vallas;
2) Vormsi noortele avatud ja neid kaasavaid noorteprojekte;
3) Vormsi eripärase rahvakultuuri uurimise, edasikandmise ja tutvustamisega seotud tegevusi ning rahvusvahelistes kultuuri- ja koostööprogrammides osalemist.
§ 5. Toetuse määr ja abikõlbulikud kulud
(1) Toetuse määr on kuni 90 % projekti maksumusest;
1) teistest allikatest rahastatavate projektide puhul kuni 90% omaosaluse maksumusest.
(2) Abikõlbulikud kulud on:
1) kulud, mis on otseselt seotud käesoleva määruse § 4 nimetatud tegevuste läbiviimisega.
2) toitlustamiskulud, mis on seotud laste-, noorte või rahvaspordiüritustel osalejate või noorte projektlaagris osalejate toitlustamisega.
3) teistest allikatest rahastatavate Vormsi eripärase rahvakultuuri uurimise, edasikandmise ja tutvustamisega seotud tegevuste ning rahvusvahelistes kultuuri- ja koostööprogrammides osalemise projektide omaosaluse kulud.
4) teistest allikatest rahastatavate Vormsi eripärase rahvakultuuri uurimiseks, edasikandmiseks ja tutvustamiseks vajalike vahendite soetamise kulud (näiteks trükised, andmekandjad, rahvariided, muusikariistad jne).
(3) Abikõlbulikud ei ole järgmised kulud:
1) juriidiliste isikute asutamiskulud;
3) liikmemaksud;
4) igapäevased tegevus- ja majanduskulud;
5) toitlustamise ja alkohoolsete jookide ostmisega seotud kulud;
6) kinnisvaraga seotud investeeringud;
7) materiaalsete vahendite soetamine, välja arvatud konkreetse ürituse tarbeks soetatud ühekordsed kulumaterjalid;
8) enne taotlusvooru taotluste esitamise lõpptähtaja saabumist tehtud kulutused ning projekti seisukohalt muud põhjendamatud kulud.
§ 6. Taotlemine
(1) Toetust on õigustaotleda juriidilistel ja füüsilistel isikutel tegevusteks, mis toimuvad Vormsi vallas või on muul viisil seotud Vormsi vallaga ning vastavad valla arengukavale.
(2) Toetuse saamiseks esitab taotleja vallavalitsusele tähtaegselt käesoleva määruse lisas toodud vormikohase taotluse.
(3) Taotlus peab vastama vähemalt järgmistele nõuetele:
1) iga ürituse kohta vormistatakse eraldi taotlus;
2) ürituse eelarve peab olema kõikide kululiikide viisi lahtikirjutatud (materjalid, töötasud, transport, majutus, toitlustus, esinejad jne);
3) taotletava toetuse kohta peavad olema esitatud hinnapakkumised (vähemalt üks, soovitav on lisada ka võrdlev hinnapakkumine). Kui hinnapakkumist ei olnud võimalik võtta, või teenuse hinnakiri on internetist leitav (näiteks praamiüleveo hinnad) siis tuleb esitada hinnakalkulatsioon ja viidata allikale.
4) teistest allikatest rahastatavate projektide omaosaluse katmise taotlemisel peab olema lisatud teisele rahastusallikale esitatud taotlus ja eelarve.
1) taotlejal ei ole maksuvõlga, välja arvatud juhul, kui see on ajatatud.
2) taotlejal ja taotleja esindajal ei ole Vormsi Vallavalitsuse ees täitmata rahalisi kohustusi;
3) taotleja suhtes ei ole algatatud pankroti- või likvideerimismenetlust;
4) taotleja esindajaks ei ole isik, keda on karistatud majandusalase, ametialase, varavastase või avaliku usalduse vastase süüteo eest ja tema karistusandmed ei ole karistusregistrist „Karistusregistri seaduse“ kohaselt kustutatud.
5) taotlejal ei ole vallavalitsuse varasematest taotlusvoorudest saadud toetuste aruande võlgu.
3. peatükk TAOTLUSTE MENETLEMINE JA LEPINGU SÕLMIMINE
(1) Taotluse vastuvõtja täidab kvalifitseerimislehe (lisatud) ja viib läbi taotluse esmase tehnilise hindamise.
1) kui kvalifitseerimislehe punktides 1-4 on üks või rohkem ei vastust, siis taotlus ei kvalifitseeru ja selles taotlusvoorus läbivaatamisele ei kuulu. Taotlejale saadetakse mittekvalifitseerumise kohta teade, millele lisatakse täidetud kvalifitseerimisleht;
2) kui kvalifitseerimislehe punktides 5-10 on puudusi, siis antakse Taotlejale kirjalikku taasesitamist võimaldaval viisil 5 päevane tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks.
(2) Taotleja on kohustatud vallavalitsuse põhjendatud nõudmisel esitama täiendavaid dokumente.
(3) Kui puudusi ei kõrvaldata tähtaegselt, võib taotluse jätta läbi vaatamata. Taotluse läbi vaatamata jätmisest teavitatakse taotlejat koos kirjaliku põhjendusega.
§ 9. Taotluse rahuldamise, osalise rahuldamise või mitterahuldamise otsuse tegemine
(1) Taotluste rahuldamise, osalise rahuldamise või mitterahuldamise otsustab vallavalitsus ühe kuu jooksul taotluse esitamisest.
(2) Otsustamisel ei lähtu vallavalitsus ainult taotluse üksikust omadusest, vaid hindab seda kompleksselt ja võib põhjendatud juhul jätta selle osaliselt või täielikult toetamata.
(3) Otsus peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:
2) toetatud tegevuste kirjeldus;
4) toetuse mitterahuldamise korral põhjendus.
(4) Vallavalitsuse otsusest teavitatakse taotlejat kirjalikku taasesitamist võimaldaval viisil 7 päeva jooksul arvates otsuse vastuvõtmisest.
§ 10. Lepingu sõlmimine ja toetuse väljamaksmine
(1) Toetuse saajaga sõlmitakse vormikohane leping, mis on toetuse väljamaksmisel aluseks.
(2) Lepingus sätestatakse muuhulgas:
1) toetuse kasutamise otstarve ja periood ning toetuse ülekandmise tähtaeg ja kord;
2) aruande esitamine ja vallavalitsuse õigused toetuse sihipärase kasutamise kontrollimisel;
3) tagasimaksmise kohustus lepingu rikkumise ja toetuse mittesihipärase kasutamise korral.
(3) Toetatud tegevuse või ürituse ärajäämisel lõpetatakse toetuse saajaga leping ja toetuse saaja on kohustatud toetuseks eraldatud summa tagastama 10 päeva jooksul.
§ 11. Aruande esitamine
Toetuse saaja esitab vormikohase toetuse kasutamise aruande, millele peavad olema lisatud kuludokumentide ja maksedokumentide koopiad projekti kogumaksumuse ulatuses.
§ 12. Aruande menetlemine
(1) Aruanne vaadatakse läbi 30 päeva jooksul arvates aruande esitamisest.
(2) Aruande menetlemisel kontrollitakse, kas:
1) esitatud on kõik kulu ja maksedokumendid;
2) tehtud kulutused on tegevuste ja kululiikide lõikes põhjendatud;
3) toetuse saaja tegevus vastab taotlusele ja toetuse kasutamise lepingule.
(3) Kui aruanne sisaldab puudusi, antakse kuni 7 päeva puuduste kõrvaldamiseks.
(4) Kui aruanne ei ole nõuetekohane, esitatakse aruanne vallavalitsusele läbivaatamiseks, kes otsustab toetuse tagasi nõudmise juhul kui:
1) määratud tähtpäevaks ei ole puudusi kõrvaldatud;
2) esitatud on valeandmeid;
3) tegevused pole tähtajaliselt ellu viidud;
4) toetuslepingut on rikutud.
(5) Otsus toetuse tagasi nõudmise kohta tehakse teatavaks kirjalikku taasesitamist võimaldaval viisil.
5. peatükk TOETUSE ANDJA JA TOETUSE SAA JA ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
§ 13. Toetuse saaja õigused ja kohustused
1) esitada kirjalik põhjendatud taotlus tegevuste ajakava või kulude jaotuse (kavandatud tegevuste muutmine ei ole lubatud) ja eelarve muutmiseks enne toetuse kasutamist;
2) saada toetuse andjalt teavet ja nõu, mis on seotud toetuse saaja kohustuste täitmisega.
1) kasutama toetust sihipäraselt;
2) esitama toetuslepingus ettenähtud tähtajaks toetuse kasutamise aruande;
3) võimaldama järelevalvet või auditit läbiviival isikul juurdepääsu kõikidele toetuse kasutamisega seotud dokumentidele 14 tööpäeva jooksul sellekohasest nõudmisest arvates;
4) toetuse kasutamisel teavitama avalikkust, et toetaja on vallavalitsus.
5) teavitama viivitamata toetuse andjat asjaoludest, mis võivad mõjutada toetuse saaja kohustuste täitmist või mille korral tegevuste jätkamine ei ole otstarbekas;
6) käesoleva määruse § 12 lg 4 sätestatud juhul maksma toetuse tagasi vastavalt otsusele.
§ 14. Toetuse andja õigused ja kohustused
(1) Toetuse andja võib lepingu erakorraliselt üles öelda valla majandusraskuste korral, teavitades sellest kirjalikult vähemalt 30 päeva ette.
(2) Toetuse andja teavitab avalikkust eraldatud toetuste kohta valla ajalehes.
(1) Käesolev määrus jõustub 1. november 2014.a.
(2) Vormsi Vallavolikogu 2010. aasta 3. mai määrus nr 10 „Vormsi valla eelarvest kodanikualgatuse ja mittetulundusühenduste toetamise kord” tunnistatakse kehtetuks.
(3) Käesolevale määrusele on lisatud taotluse vorm, kvalifitseerimisleht, toetuslepingu ja aruande vorm.
Lisa Kvalifitseerimisleht
Lisa Toetuslepingu vorm
Lisa Aruande vorm


Eralastehoiu ja eralasteaia rahastamise kord – Riigi Teataja
Eralastehoiu ja eralasteaia rahastamise kord
Eralastehoiu ja eralasteaia rahastamise kord - sisukord
§ 2 Eralastehoiu ja eralasteaia rahastamise alused
§ 3 Rahastuse määr
§ 4 Rahastuse taotlemine, määramine ja maksmine
§ 5 Aruandlus ja järelevalve
Ülenurme Vallavolikogu
RT IV, 24.08.2016, 4
Vastu võetud 09.08.2016 nr 8
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 5, koolieelse lasteasutuse seaduse § 10 lg 1, § 27 lg 3, lg 4 ja sotsiaalhoolekande seaduse § 108 alusel.
(1) Käesolev kord reguleerib Ülenurme valla eelarvest koolieelses munitsipaallasteasutuses mittekäiva eelkooliealise lapse eralastehoiu ja eralasteaia (edaspidi eralasteasutus) rahastamise aluseid, taotlemist, rahastuse määra, aruandlust ja järelevalvet.
§ 2. Eralastehoiu ja eralasteaia rahastamise alused
(1) Rahastust on õigustaotleda eralasteasutusel, kus käib laps, kelle elukoht koos vähemalt ühe vanemaga on Eesti rahvastikuregistri andmetel Ülenurme vald.
(2) Rahastuse taotlemise aluseks on vallavalitsuse ja eralasteasutuse vahel sõlmitud rahastamise leping.
(3) Eralasteasutuse teenust kasutav laps on pooleteise kuni seitsmeaastane (või kuni koolis õppima asumiseni) ning vanemal puudub õigus saada vanemahüvitist.
(4) Eralasteasutuse teenuse osutaja on füüsilisest isikust ettevõtja või eraõiguslik juriidiline isik, kellel on tegevuskohajärgse maavanema poolt antud kehtiv tegevusluba lapsehoiuteenuse osutamiseks või koolieelse lasteasutuse seaduse ja erakooliseaduse alusel tegutsev ning tegevusluba omav koolieelne eralasteasutus.
(5) Eralasteasutuse ja vanema vahel on sõlmitud teenuse osutamise leping.
(6) Ühe lapse eest rahastatakse teenust samal ajaperioodil ainult ühele eralasteasutusele.
(7) Eralasteasutus on kohustatud Ülenurme Vallavalitsust (edaspidi vallavalitsus) kirjalikult teavitama eralasteasutuses käivate laste andmete muutumisest ning teenuse osutamise lõppemisest hiljemalt viie tööpäeva jooksul.
(8) Eralasteasutuses käiva lapse toidukulu ja muud lisateenustega seotud kulud katab täies ulatuses lapsevanem.
§ 3. Rahastuse määr
(1) Eralasteasutuse teenuse eest maksab lapsevanem teenuse osutajale summa, mis on võrdne vallavalitsuse hallatavates koolieelsetes lasteasutustes vanemate poolt kaetava kulude määraga järgmistel tingimustel:
1) kui laps on pooleteise- kuni seitsmeaastane ning vanema poolt eelistatud Ülenurme valla munitsipaallasteasutustes puudub vaba lasteaiakoht,
2) erandjuhtudel sotsiaalkomisjoni otsuse alusel, kui laps on pooleteise- kuni seitsmeaastane ning talle on määratud raske või sügav puue.
(2) Kui vanem ei ole taotlenud kohta Ülenurme valla munitsipaallasteasutuses ning on valinud eralasteasutuse, rahastab vanem teenust täies ulatuses.
(3) Kui pooleteise- kuni seitsmeaastasele lapsele on pakutud mõlemas vanema poolt munitsipaallasteaia kohataotluses eelistatud lasteaia kohta ning vanem on kirjalikult teatanud kohast loobumisest või vanem ei ole sõlminud munitsipaallasteaia kohakasutuse lepingut, rahastab vanem teenust täies ulatuses.
(4) Osaajalise koha kasutamisel rahastatakse teenust vastavalt teenuse osutamise mahule.
§ 4. Rahastuse taotlemine, määramine ja maksmine
(1) Rahastuse taotlemiseks esitab eralasteasutus vallavalitsusele alljärgnevad dokumendid:
1) kirjalik taotlus iga eralasteasutuse teenust kasutava lapse kohta
2) tegevusloa koopia (esmakordsel taotlemisel)
3) käesolevaks aastaks kinnitatud teenuse hinnakiri (esmakordsel taotlemisel)
4) koopia lapsevanemaga sõlmitud lepingust.
(2) Vallavalitsus kontrollib kümne tööpäeva jooksul taotluse vastavust käesoleva korra tingimustele. Puuduste esinemisel teavitab vallavalitsus sellest taotlejat ning annab puuduste kõrvaldamiseks mõistliku tähtaja. Juhul, kui taotleja ei kõrvalda nimetatud tähtajaks puudusi, jäetakse taotlus rahuldamata.
(3) Esmakordsel rahastuse taotlemisel sõlmib vallavalitsus eralasteasutusega rahastamise lepingu.
(4) Taotluse rahuldamata jätmisest teavitatakse eralasteasutust kirjalikult.
(5) Teenust rahastatakse lapse eralasteasutusse tulemise kuupäevast ning rahastamine lõpetatakse lapse eralasteasutusest lahkumise kuupäevast.
(6) Teenuse eest tasumine toimub teenuse osutaja esitatud arve alusel igakuiselt eelmisel kuul osutatud teenuse eest. Vallavalitsus kontrollib arvel ja aruandes esitatud andmete õigsust ja vajadusel täpsustab andmeid.
§ 5. Aruandlus ja järelevalve
(1) Eralasteasutus on kohustatud esitama vallavalitsusele aruande kvartalile järgneva kuu 10ndaks kuupäevaks, kus tuuakse välja eelmises kvartalis eralasteasutuses käinud Ülenurme valla laste nimed, eralasteasutuses viibitud päevade arv, puudutud päevade arv ja muud aruandes küsitud andmed.
(2) Vallavalitsusel on igal ajal õigus nõuda selgitusi ning kontrollida eralasteasutusele eraldatud toetuse kasutamise vastavust sihtotstarbele.
(3) Eralasteasutus on kohustatud viivitamatult informeerima vallavalitsust riiklikku järelevalvet teostavate ametiisikute poolt tehtud ettekirjutustest ja nende täitmisest. Ettekirjutuste põhjendamatul täitmata jätmisel või eiramisel kaotab nimetatud eralasteasutus õiguse rahastusele alates ettekirjutuse tähtajale järgnevast kalendrikuust.
(4) Vallavalitsusel on õigus osaliselt või täies mahus lõpetada teenuse rahastamine ja/või nõuda teenuse eest makstud raha osalist või täielikku tagastamist, kui:
1) rahastust ei ole kasutatud sihtotstarbeliselt;
2) rahastuse taotlemisel on kasutatud valeandmeid;
3) eralasteasutus lõpetab tegevuse teenuse osutamise perioodi kestel;
4) teenuse osutaja ei ole vallavalitsust õigeaegselt teavitanud teenuse lõppemise kuupäevast.
(1) Eralasteasutuse rahastuse taotluste, aruandluse ning rahastamise lepingu vormid kinnitab vallavalitsus.
(2) Ülenurme Vallavolikogu 3. veebruari 2015. aasta määrus nr 2 „Eralastehoiu ja eralasteaia rahastamise kord“ tunnistatakse kehtetuks.
(3) Ülenurme Vallavolikogu 3. veebruari 2015. aasta määruse nr 2 „Eralastehoiu ja eralasteaia rahastamise kord“ alusel sõlmitud kolmepoolsed lepingud kaotavad kehtivuse 1. oktoobril 2016 ning eralasteasutustega sõlmitakse samast kuupäevast rahastamise lepingud.
(4) Määrus jõustub kolmandal päeval pärast Riigi Teatajas avaldamist.


Paide Täiskasvanute Keskkooli põhimäärus – Riigi Teataja
Paide Täiskasvanute Keskkooli põhimäärus
Paide Täiskasvanute Keskkooli põhimäärus - sisukord
§ 4 Kooli tegutsemise vorm ja õppekeel
§ 5 Kooli identiteedi tunnused
§ 6 Kooli põhimääruse kehtestamise ja muutmise kord
§ 11 Õpilase individuaalne õppekava
§ 12 Hariduslike erivajadustega õpilaste õppe korraldamine
§ 13 Õppetöö korraldamise alused
§ 14 Õpilase kooli vastuvõtmine, koolist väljaarvamine, üleminek teise kooli
§ 15 Õppekavavälise tegevuse korraldamise alused
§ 16 Õppe ja kasvatuse korraldust toetavad dokumendid
§ 18 Õpilaskond
§ 20 Kooli personal
§ 21 Kooli personali ülesanded
§ 23 Direktor
7 TURVALISUSE TAGAMINE
§ 26 Õpilaste ja koolitöötajate turvalisus
8 PAIDE RAHVAÜLIKOOL
§ 27 Paide Rahvaülikooli eesmärgid ja ülesanded
§ 28 Paide Rahvaülikooli töö korraldamine
§ 29 Vara
§ 30 Rahalised vahendid ja raamatupidamine
10 RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ
§ 32 Rahvusvaheline koostöö
§ 33 Kooli ümberkorraldamine, pidamise üleandmine ja tegevuse lõpetamine
§ 34 Õigusaktide kehtetuks tunnistamine
RT IV, 06.12.2012, 39
Vastu võetud 27.01.2011 nr 38
Määrus kehtestatakse „Põhikooli ja gümnaasiumiseaduse" § 66 lõike 2 alusel.
Kooli nimetus on Paide Täiskasvanute Keskkool (edaspidi „kool“).
(1) Kool on munitsipaalkool, mille pidaja on Paide linn.
(2) Kool juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi ja kooli pidaja õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
Kooli asukoht Eesti Vabariik Järvamaa ja postiaadress on Lai tänav 33 Paide 72716.
§ 4. Kooli tegutsemise vorm ja õppekeel
(1) Koolis on põhikool ja gümnaasium, mis tegutsevad ühe asutusena ning toimub üksnes mittestatsionaarne õpe.
(2) Koolis pakutakse mittestatsionaarset õpet põhihariduse omandamiseks põhikooli II-III kooliastmel ja üldkeskhariduse omandamiseks gümnaasiumis ning vabahariduslikku koolitust.
(3) Kooli õppekeel on eesti keel.
§ 5. Kooli identiteedi tunnused
(1) Koolil on oma nime ja Paide linna vapi kujutisega pitsat.
(2) Koolil on oma sümboolika, mille kujunduse ja kasutamise korra kehtestab direktor.
§ 6. Kooli põhimääruse kehtestamise ja muutmise kord
(1) Põhimääruse ja selle muudatused kehtestab või tunnistab need kehtetuks kooli pidaja õigusaktides sätestatud korras.
Kooli tegevuse eesmärk on võimaldada õppijatel omandada üldkeskharidust ja põhiharidust ning saada vabahariduslikku koolitust.
1) luua tingimused ja võimalused põhi- ja üldkeskhariduse omandamiseks mittestatsionaarses õppes vastavalt õpilaste vajadustele ja võimetele;
2) aidata kaasa õpilaste kujunemisele loovateks ja mitmekülgseteks isiksusteks, kes suudavad ennast teostada erinevates rollides, hakkama saada avalikus elus ning kujundada oma huvidele ja võimetele kohast karjääri;
3) pakkuda seda soovivatele täiskasvanud õppijatele kvaliteetset ja eesmärgistatud vabahariduslikku koolitust;
4) luua koolitöötajatele tingimused oma erialaste ja pedagoogika - andragoogikaalaste teadmiste täiendamiseks ja rakendamiseks;
5) luua õpilastele tingimused õppekavaväliseks tegevuseks;
6) tutvustada oma tegevust üldsusele.
(1) Kooli põhikooliosas õpetatakse õpilasi II ja III kooliastmes ning õpe on korraldatud vastavalt kooli vastu võetud õpilaste vajadustele, arvestades nende eelnevat õppimist põhikoolis.
(2) III kooliastmes on õpilaste nominaalne õppeaeg kolm aastat ja õpe on korraldatud klassides (7.-9.) klass.
(3) Kooli gümnaasiumiosas on õpilaste nominaalne õppeaeg kolm aastat ja õpe on korraldatud õppekavas ette nähtud kursuste läbimise põhiselt.
(4) Õpilase õppeaeg võib olla nominaalsest õppeajast pikem või lühem, kui see on tulenevalt õpilase individuaalsest õppekavast vajalik tema õppe korraldamiseks.
(1) Kooli õppe- ja kasvatustegevuse aluseks on põhikooli ja gümnaasiumi riikliku õppekava alusel välja töötatud kooli õppekava, mis on koolis õpingute alusdokument.
(3) Koolis õpetatavad võõrkeeled on inglise, saksa ja vene keel. Kooli õppekavas ei ole kehalist kasvatust, tööõpetust ega käsitööd. Gümnaasiumi õppekavas arvestab kool valikainete valikul oma võimalusi, õpilaste ja õpetajate ettepanekuid ning õppeainete ainekavasid.
(4) Kool loob koolikohustusliku ea ületanud isikutele võimaluse lõpetada põhikool ja gümnaasium eksternina vastavalt põhikooli või gümnaasiumi riikliku õppekava järgi.
(5) Andmed kooli õppekava kohta kantakse hariduse infosüsteemi õppekavade ja koolituslubade alamregistrisse.
§ 11. Õpilase individuaalne õppekava
(1) Kool võib teha muudatusi või kohandusi õpilase õppeajas, õppesisus, õppeprotsessis ja õppekeskkonnas. Kui muudatuste või kohandustega kaasneb nädalakoormuse või õppe intensiivsuse oluline kasv või kahanemine võrreldes kooli õppekavaga või riiklikes õppekavades sätestatud õpitulemuste vähenemine või asendamine, koostab kool õpilasele õigusaktides sätestatud korras individuaalse õppekava.
(2) Üksikuid õppeaineid õppiva õpilase koormus määratakse kindlaks igaks õppeaastaks individuaalse õppekavaga.
(3) Individuaalse õppekava koostamisel kaasatakse õpilane ning vajadusel õpetajaid ja tugispetsialiste. Individuaalse õppekava kinnitab direktor.
§ 12. Hariduslike erivajadustega õpilaste õppe korraldamine
(1) Kui õpilasel on hariduslik erivajadus, tagab kool õpilase arengu toetamiseks vajalike meetmete rakendamise õigusaktides sätestatud korras.
(2) Hariduslike erivajadustega õpilastele võimaldatakse individuaalse õppekava rakendamine, õpilase täiendav juhendamine õpetaja poolt, koduõpe või koostöös Kesk-Eesti Noorsootöö Keskuse spetsialistidega õppe- ja psühholoogiline tugiteenus.
§ 13. Õppetöö korraldamise alused
(1) Õppeaasta kestab 1. septembrist järgmise aasta 31. augustini ning koosneb õppe- ja eksamiperioodist ja koolivaheaegadest. Koolivaheajad kehtestab haridus- ja teadusminister oma määrusega.
(2) Õppeperioodi pikkus on 35 õppenädalat. Õppeperioodi arvestusühikud on õppetund (arvestusliku pikkusega 45 minutit), õppepäev, õppenädal, poolaasta põhikoolis ja kursus gümnaasiumis.
(3) Kool tagab õpilasele koormuse vähemalt 24 õppetundi iga õppenädala kohta. Kuni kümne õpilasega klassis tagab kool õpilasele koormuse vähemalt 15 õppetundi iga õppenädala kohta. Õpilase koormus määratakse kooli päevakavas või vajaduse korral individuaalses õppekavas.
(4) Õpilaste hindamine, järgmisse klassi üleviimine, täiendavale õppetööle ja klassikursusele kordama jätmine, lõpueksamite ettevalmistamine ja läbiviimine, klassikursuse ja põhikooli või gümnaasiumi lõpetamine ning tunnustamine medali või kiituskirjaga toimub haridus- ja teadusministri määrustega kehtestatud korras.
(5) Õpilaste teavitamiseks nende õppetulemustest kasutatakse koolis õpinguraamatuid.
(6) Õpilasel on lubatud õppest puududa üksnes mõjuvatel põhjustel, mis on sätestatud kodukorras. Kool peab puudumiste üle arvestust ja teeb neist kokkuvõtte vähemalt üks kord õppeperioodi jooksul.
(7) Õpilaste tunnustamine ning nendes suhtes tugi- ja mõjutusmeetmete rakendamine toimub haridus- ja teadusministri määruse, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse ning kooli kodukorra alusel.
§ 14. Õpilase kooli vastuvõtmine, koolist väljaarvamine, üleminek teise kooli
(1) Kooli võetakse üldjuhul vastu isikuid, kes on lõpetanud põhikooli või on vähemalt 17-aastased ega oma põhiharidust. Nooremad kui 17-aastased isikud võetakse kooli üksnes maakondliku nõustamiskomisjoni soovitusel.
(2) Kooli vastuvõtmine, üleminek ühest koolist teise ja koolist väljaarvamine toimub riigi õigusaktide alusel.
(3) Haridus- ja teadusministri määruses reguleerimata küsimustes kehtestab kooli vastuvõtu tingimused ja korra kooli pidaja ning need avalikustatakse kooli veebilehel.
(4) Isiku kooli nimekirja arvamise ja õpilase koolist väljaarvamise otsuse teeb direktor.
(5) Õpilaste arvestust peetakse õpilasraamatus ja Eesti Hariduse Infosüsteemis.
(6) Õpilase siirdumisel kaitseteenistusse, lapsepuhkusele või õpingute katkestamisel majanduslikel või tervislikel põhjustel lubatakse ta kuni aastasele puhkusele.
(7) Töötavatele õpilastele ettenähtud soodustuste tagamiseks väljastab kool tõendeid õppe- ja eksamiperioodi kohta.
§ 15. Õppekavavälise tegevuse korraldamise alused
(1) Kooli õppekavaväline tegevus on koolis toimuv või kooli korraldatud kooli õppekava läbimist toetav või muu tegevus. Õppekavavälise tegevuse eesmärgiks on võimaldada õpilaste huvitegevust ja ühisüritusi, et arendada noortes algatusvõimet ja tugevdada oma kooli tunnet.
(2) Kool võib oma põhitegevuse kõrval korraldada tasuta ja tasulist õppekavavälist tegevust, milleks on koolitused, sh Paide Rahvaülikooli kursused, huvitegevus, ringitegevus, koostöö- ja arendusprojektid, kooliüritused, võistluste, kontsertide ja näituste korraldamise, ruumide rentimine ja toitlustamine. Õppekavaväliste tegevuste plaan on üks osa kooli üldtööplaanist.
(3) Direktori loal võivad õpilased õppekavavälises tegevuses tasuta kasutada kooli ja Paide Avatud Noortekeskuse ruume ning õppe-, spordi-, tehnilisi jm vahendeid.
(4) Õppekavavälise tegevuse korraldamisel tehakse tihedat koostööd samas hoones (Lai tn 33) asuva Paide Huvikooli, Paide Avatud Noortekeskuse, Kesk-Eesti Noorsootöö Keskuse ja Järvamaa Keskraamatukoguga.
(5) Direktor otsustab lähtuvalt kooli eelarvest, kas õppekavavälist tegevust korraldatakse tasu eest või tasuta. Kui õppekavavälist tegevust korraldatakse tasu eest, siis kinnitatakse selle hind kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvi 30 lõigetes 3 ja 4 sätestatud korras.
§ 16. Õppe ja kasvatuse korraldust toetavad dokumendid
(1) Kooli järjepideva arengu tagamiseks koostatakse kooli arengukava vähemalt kolmeks aastaks, milles määratakse:
2) kooli tegevuse eesmärgid ja ülesanded;
3) õpetajate täienduskoolituskava;
(2) Kooli arengukava kinnitatakse kooli pidaja (Paide Linnavolikogu) sätestatud korras.
(3) Koolil on üldtööplaan, milles määratakse kooli ühe õppeaasta tegevuskava, lähtudes kooli arengukavast ja õppekavast, õppeaasta üldeesmärkidest ja eelmise aasta töö kokkuvõttest. Üldtööplaani kinnitab õppenõukogu.
(4) Koolil on päevakava, mis kajastab õppetegevuste ning õppekavaväliste tegevuste järjestust ja ajalist kestust (sh tunniplaani). Kooli päevakavas määratakse õpilaste õppetöö korraldus õppepäevadel. Kooli päevakava kehtestab direktor.
4. peatükk ÕPILASED
1) omandada tasuta üldharidus;
2) nõuda riiklikule õppekavale ja kooli õppekavale vastavat õpet;
3) valida vastavalt oma vajadustele ja kooli võimalustele õppekava läbimise aeg ja järjekord individuaalse õppekava alusel;
4) valida õppimiseks kaks võõrkeelt;
5) saada kooli õppekavas ettenähtu omandamiseks õpetajalt täiendavat abi ja konsultatsioone tema üldtööaja piires;
6) osaleda valitud õpilasesindajate kaudu koolielu küsimuste lahendamises;
7) olla valitud õpilasesindusse ja osaleda selle töös;
8) luua ühinguid, klubisid, ringe ja muid ühendusi, mille sihid ja tegevus ei ole vastuolus kooli kasvatustaotlusega, ja osaleda nende töös;
9) pöörduda abi saamiseks koolitöötajate poole;
10) teha ettepanekuid direktorile ja teistele pedagoogidele õppe- ja kasvatustegevuse korraldamise suhtes;
11) saada koolis õppimise ajaks õpilaspilet asjaajamiskorras kehtestatud alustel;
12) pöörduda oma õiguste kaitseks kooli hoolekogu, Järva maavanema, Haridus- ja Teadusministeeriumi, politseiametniku või sotsiaaltöötaja poole.
1) võtma osa õppetööst;
4) teavitama kooli pikemaajalisest puudumisest või otsusest katkestada õppetöö;
5) käituma väärikalt, suhtuma lugupidavalt kaasinimestesse, järgima üldtunnustatud moraalinorme;
6) hoidma kooli vara ja head mainet;
§ 18. Õpilaskond
4) valida õpilasesindus.
(1) Koolis on õpilasesindus, kes esindab õpilaskonda õpilasesinduse põhimääruses sätestatud pädevuse piires koolisisestes suhetes ning suhetes teiste organisatsioonide, asutuste ja isikutega. Õpilasesindus lähtub oma tegevuses õpilaste huvidest, vajadustest, õigustest ja kohustustest.
(2) Õpilasesinduse moodustamise kord, õpilasesinduse õigused, kohustused ja vastutus, õpilasesinduse valimise kord ja töökord ning õpilasesinduse liikmete arv ja ülesanded sätestatakse õpilasesinduse põhimääruses. Õpilasesinduse põhimääruse koostab õpilaskond, tehes selleks vajaduse korral koostööd direktori või direktori määratud koolitöötajatega.
(3) Õpilasesinduse põhimääruse eelnõu esitatakse õpilaskonnale arvamuse andmiseks, milleks peab olema aega vähemalt üks kuu, misjärel toimub avalik arutelu, kus õpilased saavad oma arvamused esitada. Avaliku arutelu aeg ja koht tehakse õpilastele teatavaks samal ajal, kui õpilasesinduse põhimääruse eelnõu esitatakse õpilaskonnale arvamuse andmiseks. Avalikul arutelul otsustatakse, kas võtta esitatud ettepanekud arvesse või jätta nendega arvestamata, ning kiidetakse õpilasesinduse põhimääruse eelnõu heaks ja esitatakse see kinnitamiseks direktorile. Kui põhimääruse eelnõu vastab õigusaktidele ja rahvusvaheliselt tunnustatud demokraatlikele põhimõtetele, kinnitab direktor õpilasesinduse põhimääruse 30 päeva jooksul alates selle kättesaamisest; vastasel korral esitab ta kirjalikud põhjendused, miks põhimäärust ei ole võimalik kinnitada.
(4) Esimese õpilasesinduse valimised kuulutab välja direktor, tehes samas teatavaks ka oma otsuse õpilasesinduse liikmete arvu kohta. Valimised kuulutatakse välja arvestusega, et õpilastel on võimalik ühe kuu jooksul seada üles kandidaate, kes peavad kandideerimiseks andma oma nõusoleku. Salajase hääletuse tulemusel, kus igal õpilasel on üks hääl, valitakse õpilasesindusse enim hääli saanud kandidaadid lähtuvalt õpilasesinduse liikmete arvust. Õpilasesinduse valimise õigus on kõigil õpilastel.
(5) Õpilasesinduse poolt valitud liikmel on õigus esindada õpilasesindust kooli õppenõukogu ja hoolekogu töös.
(6) Õpilasesindus annab oma arvamuse kooli õppekava ja selle muudatuste, kooli põhimääruse ja selle muudatuste, arengukava ja selle muudatuste, kodukorra ja selle muudatuste kohta.
§ 20. Kooli personal
(1) Kooli töötajad (edaspidi personal) on pedagoogid ja teised kooli töötajad.
(2) Pedagoogidena käsitatakse õpetajaid, direktorit, õppealajuhatajat ning ja teisi õppe ja kasvatuse alal töötavaid isikuid.
(3) Personali koosseisu kinnitab koolile kinnitatud eelarve piires direktor arvestades haridus- ja teadusministri kehtestatud koolitöötajate miinimumkoosseisu.
(4) Töölepingud koolitöötajatega sõlmib, muudab, peatab ja lõpetab kooli direktor vastavalt töösuhteid reguleerivate õigusaktidega.
§ 21. Kooli personali ülesanded
(1) Pedagoogide ülesanne on õpilaste õpetamine, mis tugineb õpilaste ja õpetajate vastastikusele lugupidamisele, teineteisemõistmisele ning vastastikusele koostööle.
(2) Pedagoogide vabade ametikohtade täitmine toimub vastavalt põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses kehtestatud korrale.
(3) Kooli teiste töötajate ülesanne on tagada kooli häireteta töö, asjaajamise korraldamine, heaperemehelik majandamine, vara säilimine ja korrasolek.
Kooli personali konkreetsed tööülesanded, õigused, kohustused ja vastutus määratakse ametijuhendi ja töölepinguga ja kooli kodukorraga.
§ 23. Direktor
(1) Kooli juhib direktor. Direktor vastutab oma pädevuse piires õppe- ja kasvatustegevuse ja muude koolis läbi viidavate tegevuste, kooli üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest. Direktor kindlustab kooli tulemusliku ja häireteta töö ning kooli kodukorra täitmise, juhib õppe- ja kasvatustegevust koostöös õppenõukogu, kooli hoolekogu, õpilasesinduse, kooli pidaja ja teiste huvirühmadega.
(2) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss. Konkursi läbiviimise korra kehtestab ja konkursi kuulutab välja Paide linnavalitsus. Direktoriga sõlmib töölepingu linnapea või tema volitatud ametiisik.
(3) Direktori ülesanded ja pädevused on:
1) esindada kooli ja tegutseda kooli nimel;
2) esitada kooli pidajale õigusaktides sätestatud nõuetele vastav kooli eelarvekava projekt;
3) teha kooli eelarve piires tehinguid, mis on seotud tema seaduses sätestatud ülesannete täitmisega;
4) kehtestada kooli õppekava, päevakava, kodukord, sisehindamise kord ja aruanne, hädaolukorra lahendamise plaan jm kooli tegevust reguleerivad dokumendid;
5) valmistada ette kooli vastuvõtu tingimuste ja korra eelnõu;
6) kinnitada õpilasesinduse põhimäärus ja korraldada esimese õpilasesinduse valimised;
7) anda oma pädevuse piires käskkirju ning suulisi ja kirjalikke korraldusi;
8) teha isikute kooli nimekirja arvamise ja õpilaste koolist välja arvamise otsused;
9) otsustada personalivajaduse üle, jagada töötajate vahel tööülesandeid ja -kohustused;
10) sõlmida, muuta, peatada ja lõpetada personaliga töölepinguid;
11) määrata töötajate koormusnorm ja palgaaste ning otsustada töötajate töö- ja lisatasud;
12) korraldada kooli õppenõukogu tegevust;
13) tagada kooli õppenõukogu ja hoolekogu otsuste täitmine;
14) otsustada õpilaste tunnustamine ning nende suhtes tugi- ja mõjutusmeetmete rakendamine vastavalt kooli kodukorras sätestatule;
15) korraldada tugispetsialistide teenuse rakendamise;
16) korraldada kooli hädaolukorra lahendamise plaani väljatöötamine ning õpilaste ja koolitöötajate kaitse hädaolukorras;
17) luua koolitöötajatel töötervishoiu ja tööohutuse seaduses ning selle alusel vastuv võetud õigusaktides sätestatud nõuetele vastavad töötingimused;
18) tagada õigusaktidega ette nähtud aruannete koostamine ja esitamine ning esitada kooli pidajale kooli tegevust kajastavaid andmeid ja dokumente;
19) moodustada vajadusel ajutisi töörühmi ja komisjone;
20) korraldada Paide Rahvaülikooli tööd;
21) korraldada majandustegevuse arendamist ja teenuste osutamist;
22) täita muid talle pandud kohustusi ja ülesandeid.
(4) Direktor on aruandekohustuslik hoolekogu ees.
(3) Hoolekogusse kuuluvad kooli pidaja, gümnaasiumiastme õpilaste, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide esindajad ning vähemalt kaks õppenõukogu esindajat, kellest üks esindab põhikooli ja teine gümnaasiumi õpetajaid, kusjuures vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide esindajad moodustavad enamuse hoolekogu koosseisust.
(5) Hoolekogu pädevused on:
1) anda oma arvamus kooli põhimääruse, kooli arengukava ja selle muudatuste, kooli õppekava ja selle muudatuste, kodukorra ja selle muudatuste, kooli vastuvõtu tingimuste ja korra, arenguvestluse korraldamise tingimuste ja korra, sisehindamise aruande ning kooli eelarvekava projekti kohta;
2) kehtestada direktori ettepanekul pedagoogide, välja arvatud direktori, ametikohtade täitmiseks avaliku konkursi läbiviimise kord ning osaleda selliste konkursside komisjonides;
3) aidata kaasa kooli arengukava ja selle muudatuste, kooli hädaolukorra lahendamise plaani ja muude dokumentide väljatöötamisele;
4) tugi- ja mõjutusmeetmena arutada õpilasega tema käitumist;
5) anda nõu ja avaldada oma nõusolekut muudes kooli õppe- ja kasvatustegevust puudutavates küsimustes;
6) aidata kaasa paremate tingimuste loomisele õppe- ja kasvatustegevuseks ning kaasata sponsoreid selliste tingimuste loomisele kaasaaitamiseks;
7) toetada igati kooli juhtkonda hästijuhitud, avatud ja õppijasõbraliku kooli maine hoidmisel;
8) teha koostööd õpilasesindusega.
(3) Õppenõukogu pädevuse ja töökorra kehtestab haridus- ja teadusminister vastava määrusega.
(4) Õppenõukogu pädevused on muu hulgas:
1) anda oma arvamus kooli õppekava ja selle muudatuste, põhimääruse ja selle muudatuste, arengukava ja selle muudatuste ning arenguvestluse korraldamise tingimuste ja korra kohta;
2) otsustada õpilase järgmisse klassi üleviimine, täiendavale õppele või klassikursust kordama jätmine, põhikooli ja gümnaasiumi lõputunnistuste andmine;
3) otsustada õpilaste tunnustamine ning nende suhtes tugi- ja mõjutusmeetmete rakendamine vastavalt kooli kodukorras sätestatule;
4) tugi- ja mõjutusmeetmena arutada õpilasega tema käitumist.
7. peatükk TURVALISUSE TAGAMINE
§ 26. Õpilaste ja koolitöötajate turvalisus
(1) Kool tagab õpilaste ja koolitöötajate koolis viibimise ajal nende vaimse ja füüsilise turvalisuse ning tervise kaitse. Lähtudes töö- ja tervisekaitsealastest haldusaktidest koostab ohutustehnika eest vastutav isik eeskirjad, mille kinnitab direktor.
(2) Õpilaste ja koolitöötajate vaimset või füüsilist turvalisust ohustavate olukordade ennetamise, neile reageerimise, juhtumitest teavitamise ning nende juhtumite lahendamise kord sätestatakse kooli kodukorras kooli pidaja nõusolekul.
(3) Koolis tagatakse järelevalve õpilaste üle kogu õppepäeva vältel. Ruumide ja territooriumi kasutamine korraldatakse võimaluse piires selliselt, et see aitaks ennetada õpilaste ja koolitöötajate vaimset või füüsilist turvalisust ohustava olukorra tekkimist.
(4) Kooli pidaja loob võimalused ja direktor korraldab õpilaste ja koolitöötajate kaitse hädaolukorras vastavalt kehtestatud hädaolukorra lahendamise plaanile.
8. peatükk PAIDE RAHVAÜLIKOOL
§ 27. Paide Rahvaülikooli eesmärgid ja ülesanded
(1) Rahvaülikooli eesmärgid on:
1) anda täiskasvanutele võimalused elukestvaks õppeks;
2) aidata kaasa Järva maakonna regionaalsele arengule ja Paide Täiskasvanute Keskkooli arengule;
3) muutuda täiskasvanuhariduse põhikeskuseks Järvamaal.
(2) Rahvaülikooli ülesanded on:
1) arendada siseriiklikku ja rahvusvahelist koostööd muude vabaharidust andvate asutustega;
2) arendada ühistegevust tööandjate ja töövõtjate ühendustega ning kutseliitudega, et viia koolituse kvaliteet ja maht vastavusse tööturu nõudlusega;
3) korraldada õppemetoodilist tööd, sh koostada ja arendada kooliõppekavad;
4) koolituse kvaliteedi kindlustamiseks kasutada ressursse (rahalised vahendeid, ruume, õppevahendeid jne) sihipäraselt ja ratsionaalselt;
5) tulenevalt õppijate vajadustest täiendada ja parendada pidevalt õppebaasi ning töö- ja olmetingimusi;
6) kaasata koolitajatena kõrge kvalifikatsiooniga erialaspetsialiste;
7) võimaldada koolitajatel täiendada oma erialaseid ja pedagoogilisi teadmisi;
8) kujundada õhkkond ja tingimused, mis soodustavad õppijate valikut antud kooli kasuks;
9) tutvustada oma tegevust avalikkusele.
(3) Oma ülesannete täitmiseks rahvaülikool:
1) teeb selgitustööd ning tutvustab avalikkusele oma eesmärke ja ülesandeid;
2) organiseerib vastavaid loenguid, konsultatsioone ja koosolekuid;
3) korraldab kursusi, seminare, konverentse, suvekoole, näitusi; kultuurhariduslikke, spordi- ja erialaüritusi, kokkutulekuid; ekskursioone, õpi- ja turismireise, reisikursusi, matku jm;
4) võib kehtestatud korras korraldada tasuta ja tasulisi üritusi, festivale, kursusi ja täiendõpet, anda välja oma atribuutikat, reklaamprospekte, teha audio- ja videosalvestusi, tegeleda kirjastamisega ja ruumide üürile andmisega;
5) arendab koostööd lähedasi eesmärke taotlevate organisatsioonidega kodu- ja välismaal, vahetab informatsiooni ning annab välja trükiseid.
§ 28. Paide Rahvaülikooli töö korraldamine
(1) Rahvaülikooli esindab ja selle tööd korraldab Paide Täiskasvanute Keskkooli direktor.
(2) Direktoril on õigus:
1) teha otsuseid kõigis rahvaülikooli tegevust puudutavates küsimustes, kui seda ei piira kooli pidaja õigusaktid;
2) sõlmida koolitajatega töövõtu- ja käsunduslepinguid;
3) teha kooli pidajale ettepanekuid tasuliste kursuste ja ürituste hinna suhtes;
4) kehtestada koolitusest osavõtjate vastuvõtu ja lõpetamise tingimused;
5) anda välja rahvaülikooli tunnistusi ja tõendeid;
6) korraldada erinevate rahastus- ja koostööprojektide koostamist ja esitamist.
§ 29. Vara
(1) Kooli kasutuses oleva vara moodustavad Paide linna poolt koolile sihtotstarbeliseks valdamiseks, kasutamiseks ja käsutamiseks antud ruumid Lai tn 33 hoones, seadmed, inventar ja muu varad hüved.
(2) Kooli vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub kooli pidaja poolt kehtestatud korras.
§ 30. Rahalised vahendid ja raamatupidamine
(1) Eelarve tulud moodustuvad eraldistest riigi- ja linnaeelarvest, sihtotstarbelistest ja projektipõhistest eraldistest, laekumistest eraõiguslikelt juriidilistelt isikutelt ja füüsilistelt isikutelt, annetustest ning käesolevas põhimääruses sätestatud tasulisest tegevusest, sh Paide Rahvaülikooli tegevusest, saadud laekumistest.
(2) Kooli raamatupidamisarvestust korraldab kooli pidaja ametiasutus (Paide Linnavalitsus).
(3) Koolil on õigus arendada majandustegevust ja osutada teenuseid, osaleda organisatsioonides ja fondides ning asutada neid lähtudes kooli eesmärkidest ja ülesannetest.
(1) Kooli asjaajamine on reguleeritud kooli asjaajamiskorraga. Asjaajamiskorra kehtestab direktor.
(2) Õppe- ja kasvatusalaste kohustuslike dokumentide pidamine ja täitmine toimub haridus- ja teadusministri määruses kehtestatud korras.
(3) Kool esitab aruandeid riigi õigusaktidega kehtestatud tähtaegadel ja korras.
10. peatükk RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ
§ 32. Rahvusvaheline koostöö
(2) Koolil on õigus vastu võtta välisriikide koolitajaid ja õppijaid vastastikusel kokkuleppel.
(3) Kool valib koostöövormid sõpruskoolide ja täiskasvanuid koolitavate organisatsioonidega ning vastutab isikute ning gruppide ettevalmistamise eest välissuhtlemisel.
§ 33. Kooli ümberkorraldamine, pidamise üleandmine ja tegevuse lõpetamine
(1) Kooli korraldab ümber ja selle tegevuse lõpetab kooli pidaja.
(2) Kooli ümberkorraldamise, pidamise üleandmise või tegevuse lõpetamise otsusest teavitatakse Haridus- ja Teadusministeeriumi, Järva maavanemat, kooli õpilasi, koolitöötajaid ning õpilaste elukoha järgseid valla- ja linnavalitsusi kirjalikult hiljemalt viis kuud enne uue õppeaasta algust.
§ 34. Õigusaktide kehtetuks tunnistamine
Tunnistada kehtetuks Paide Linnavolikogu 25. jaanuari 2007.a määrus nr 4 „Paide Täiskasvanute Keskkooli põhimäärus“.
Määrust rakendatakse tagasiulatuvalt 1.jaanuarist 2011.
Määrus jõustub 1. veebruaril 2011.