Raplamaa Ühistöö nr 1 2013 by Peeter Piir - issuu
Nr. 1(53)
Head uut teguderohket 2013. aastat!
Aasta on lõppenud ja koos aastavahetuega on ikka kombeks kokkuvõtteid teha. Püüame lõppenud aasta
jooksul Raplamaal toimunust anda seekord väikest ülevaadet piltide kaasabil.
Ootame kõikide ettevõtlike inimeste pilte mööduva aasta sündmustest. Pildile palume lisada pildi autori
andmed ja lühikirjelduse sündmusest (mis üritus või ettevõtmine, kus ja millal aset leidis, kes osalesid).
Igast ettevõtmisest avaldame maksimaalselt 2 pilti, aga saata võib loomulikult rohkem, siis saab välja valida
parimad pildid. Pildid (sündmused) järjestame toimumisaja alusel.
Pilte ootame kõikvõimalikest ühistest ettevõtmistest, spordivõistlustest, kokkutulekutest, pidudest, esinemistest, kohtumistest jne jne.
Kuna tegemist tasuta väljaandega, siis kahjuks honorari piltide eest maksta ei ole võimalik. Küll aga jäädvustate oma ürituse ja oma nime fotograafina ajaloo tarbeks. Püüame kogu maailmale näidata, et sellel aastal elas
Raplamaa tegusat ja toimekat elu ja et siin maksab elada ja siia maksab tulla.
Pildid palume saata aadressile pildiaasta@raplayhis.eu hiljemalt 15. jaanuaril. Pärast nimetatud kuupäeva
me kahjuks pilte enam vastu võtta ei saa, kuna anname saabunud materjalid kujundajale. Pildialbum valmib
hiljemalt 25. jaanuariks.
Sa vaid naerata!
Riigi teine mees (loe naine) kutsus meid aastavahetusel naeratama.
„Maailmas on väga palju toredaid asju, tunneme
neist rõõmu“ ütleb Ergma ja lisab:„ärme unusta üksteisega rääkimast, eriti just vanemad inimesed tunnevad tihti, et neil ei ole kellegagi rääkida - tehkem neile
seda rõõmu ja pidagem neid pühade puhul kasvõi telefonikõnega meeles“.
Rohkem ma seda taevatarka ei tsiteeri. Mõtlen
hoopis sellele, mis maksab täna telefoni ülalpidamine
ja ka kõne mitte rikka inimese poolt.
Mõni vanur naerataks hea meelega, aga kui hambaid kolmekümne kahe asemel vaid kolm pool; teistel kole vaadata, aga uusi ilusaid ei saa teha. Raha pole,
see tähendab jääbki naeratamata.
Kindlasti on maailmas palju toredaid asju, aga
inimsööjalik reform on Eesti rahval, ja samas omal
kodumaal millegi meeldiva kohapealt hapniku kinni
keeranud. Ja mitte kuidagi ei pane naeratama, kui võrrelda Eesti rahva elukvaliteeti arenenud naaberriikide
rahva elukvaliteediga.
Kui saad 5000 eurost palka, saad naerda, palju tahad, kes aga 350 eurot palgana, ei ole võimalik palju
Eks ka teine Eesti naerab, aga seda omal moel, millest esimene Eesti aru ei saa.
Ergma võiks ennekõike oma kunagistele Res Publica aegsetele lubadustele mõelda, millele ta täna jäädavalt selja on pööranud.
Maaelanike vaesuse määr on aastate jooksul olnud
kuni kümme protsendipunkti kõrgem kui linnaelanikel. 2011. aastal oli maaelanike (alevik, küla) vaesuse
määr 21% ja linnaelanikel (linn ja alev) 16%, teatab
Mis siin naerda on, kui peale maksude maksmist
jääb paljudes väikeperedes kolme peale söögirahaks 2
eurot päevas?
Vastutustundetu on teie soov, pr Ergma. Lihttöölise pisikese palga, aina tõusvate hindade juures ei vea
vägisi ka mitte kuidagi suud kõrvuni. Ka teie olete
tegelikust elust võõrdunud, nüüd sama jutt ja silmaklapid, mis Ansipilgi. Muudkui naerata, aga rahval on
naer läbi pisarate.Valusad on need pisarad, pr Ergma,
oma maa ja vaese rahva pärast.
Ma ka naeraks kogu aeg, kui haamri kolksutamise eest sellist palka saaks. Paraku läheb suur osa meie
tööst saadavast tulust selleks, et proua naerda saaks,
meile jäävad ainult higi, veri ja pisarad.
Kas Ergmal endalgi tasub naeratada, kui võimuerakonnad on ajanud aastaid ühiskonda lõhestavat poliitikat. Maksustavad madalapalgalisi tugevamini kui
üheski teises OECD riigis. Sellega on hävitanud kohaliku mikroettevõtluse, sundinud ettevõtlikke minema
Soome tööle, koormanud üle sotsiaalsüsteemi, sundinud inimesi kodudest lahkuma, takistanud investeeringuid. Inimene ei lähe ju siin tööle, kui tal nii vähe
raha kätte jääb, et sellega ei ole võimalik ära elada. Seda
kõike on võimuerakonnad teinud vaid eesmärgiga, et
kuulda OECD esindajalt, et üheski teises OECD riigis ei maksustata kõrgemapalgalisi nii vähe kui Eestis,
tänu millele on rikkurite hoiused kommertspankades
paisunud ca 4,5 miljardile!
Arvan, et järgmine tegelanna naeratab kindlasti.
Evelin Ilves hakkas vanast ja lagunenud taluelamisest kujundama tänapäevast majapidamist. Ta asutas
osaühingu Ermamaa OÜ ja ettevõte võttis talukompleksi oma vara hulka. Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse vahendusel sai ta Euroopa Liidu tõukefondist ligi
3 miljonit krooni laenu. EAS otsustas laenu anda sellepärast, et Toomas-Hendrik Ilvese Europarlamendi
liikme palk andis lootust, et laen saab tagasi makstud.
Laen oli sihtotstarbeline, mõeldud turismi arendamiseks. Talust kujundati konverentsikeskus. Ilveste elumaja ei saanud Ärmale ehitada, sest see olnuks laenuraha mittesihipärane kulutamine.
Ärma talu oli suhteliselt kallis. Külalismaja tubade
hinnad üheks ööks kahele maksnuks 1625–6900 krooni ja kõige kallim olnuks see presidendisviidis. Kogu
kompleksi üürimine ööpäevaks maksnuks 25 900
krooni. Lisatasu eest saanuks pargis lõket teha (310
krooni), lemmiklooma kaasa võtta (310 krooni päevas) ja jalgratast rentida (75 krooni tunnis). Kolmveerandtunnisel ekskursioonil Ärma talu maadel saanuks
osaleda 465 krooni eest ühe ekskursandi kohta. Teenuseid olnuks teisigi.
Ilveste eneste sõnul sai neist presidendipaar ootamatult. Selgus, et presidendile kehtivate rangete turvanõuete tõttu ei saa Ärma talukompleks sisuliselt konverentsikeskuse ja külalismajana toimida. Näiteks, kui
president sooviks ootamatult oma tallu sõita, tuleks
kõigepealt kõik külastajad evakueerida, seejärel sooritada täiendav turvakontroll ja alles siis võiks president
tallu tulla.
Probleemi lahendamiseks võttis Toomas-Hendrik
Ilves sama aasta juuli lõpus Ärma talu oma abikaasa
ettevõttelt Ermamaa rendile. Vastavat summat ei avalikustatud. Turismiobjektide rendileandmine pole Eestis levinud ja seetõttu ei osanud kinnisvaraasjatundjadki umbkaudugi hinnata rendisumma suurusjärku.
Niisugune otsus tekitas ajakirjanduses tulist kriitikat. Mihkel Mutt nimetas seda skisofreeniliseks olukorraks ja ühingu Korruptsioonivaba Eesti juhatuse
esimees Tarmu Tammerk rääkis, et see on korruptsiooniohtlik juhtum, eriti kui rendisumma peaks olema väga suur.
Ajakirjanik Argo Ideon avaldas Wikileaksi kaudu avalikkuse ette jõudnud USA välisministeeriumi
memodele tuginedes 28. jaanuaril 2011 ajalehes Postimees artikli “Ilves USA saadikule: Eesti presidendi
koht on vaesevõitu ja võimuta”.
No näete, ka ilvestel on elu Eestis niru! Ka nemad
ei naerata!
President, riigikogulased, ministrid elavad ja saavad palka nagu EL rikaste riikide samadel ametikohtadel, aga Eesti arst, insener ja bussijuht peavad ennast
võrdlema Bangladeshi ja Usbekistaniga jne ja pensio-
nist ei maksa rääkidagi
Eestis on 400 000 pensionäri + invaliidid + töötud
+ üksikemad jne., kelle suhtes elektri hinnatõus on jätkuv genotsiid nende vastu.
Lihtsalt hale ja valus on elada Eestis, kus rahad liiguvad ainult riigipiruka juures istuvajate juures. Jõulutunneli kaudu kerjatakse rahvalt raha, aga herrad
tegutsevad siis, kui endale kasu näevad ja toetavad nii
Ukrainat kui kaugeid rahvaid summas, mis pool rahva
annetusest jõulude aegu. Aga nii neid paguneid teenitakse.
Selles pole midagi erilist.
Eriline on ainult see, kuidas valitsuse juhtiv partei
Reformierakond ja valitsuse liikmed skandaalidele
reageerivad. Sellist asja pole tõesti enne olnud, et valitsuse liikmed rahvale kuude kaupa lihtsalt tuimalt näkku valetavad, ülbelt naeratades, vähimagi häbitundeta,
hoiakuga, et mis teiesugused lollid meile ikka teha saavad, meie oleme ju võimul.
Kuidas nüüd siis soovitate naeratada Ergma moodi?
…Naerata ja elu irvitab vastu.
Irvita, siis elu naeratab vastu…
pühapäeval, 13.01.2013
pealelõunasele teetunnile
koos Vahur Kersnaga.
Võimalik osta ka Vahur Kersna raamatut.
Sissepääs 1.-
Ülehomme, 4. jaanuaril, on Soome kuulsal näitlejal,
koomikul, multi - instrumentalistil ja lauljal „Veskul“
68. sünnipäev. Eesti kultuurirahvas mäletab teda eelkõige „Uuno Turhapuro“ (perenime otsetõlge = mõttetuse oja) filmisarja järgi.
Vesa-Matti Loiri on Soome üks laiahaardelisemaid
meelelahutusartiste. Loiri on esinenud nii teatris, kinolinal kui telesaadetes.
Lauljana on ta saanud tuntuks eelkõige Eino Leino
värssidele loodud laulude esitajana.
Aastatel 2006 – 2008 ilmusid Lapi triloogiad, mis
sisaldavad vanu Soome pop- ja rockmuusika lugusid
akustilise salvestusena.
Vesa õppis Soome teatrikoolis 1963 – 1966 ja on
mänginud kuuekümnes filmis.
Esimene filmiroll usaldati Vesale juba 17 aastasena
Mikko Niskase noorsoofilmis „Pojat“
Teatris on ta mänginud muuhulgas ka kuulsas
„Seitsmes vennas“, lisaks osatäitmised nii Turu linnateatris kui ka Yleisradio teatris.
Kindlasti mäletab ka meie veneaegne Soome TV
vaatajaskond teda kuulsas „Spede“ saatesarjas ja 1988
– 1991 oli Vesal oma telesari „Vesku Show“, mille stsenaariumi ka ise kirjutas.
Lisaks kõigele on ta näitlejana helindanud 1993.
Disney animafilmi Aladdin.
Selle filmi Soomekeelne heliriba sai maailma dubleeringute omapärase ja ainulaadse esituse eriauhinna.
Sellest innustatuna helindas ta 1996. aastal juba 1989.
aastal valminud Inglise multifilmile soomekeelse peaosatäitjana „Mitmekülgne Charlie“, Soome versioon -
„Kaikenkarvainen Charlie“ (All Dogs Go to Heaven).
Muusikuna tuleb kindlasti tunnustada Vesa-Matti
flöödimängu ja tema esialbum 1971. aastal “4+20” oli
tervenisti instrumentaalmuusika, kus parimaks palaks
tunnistati Oskar Merikkanno “Nuttev flööt”.
Vesku on ka iga-aastane Pori Jazzi esineja.
Mika Kaurismäki tegi dokumentaalfilmi “Vesku”,
mis esilinastus Soomes augustis 2010, ja on mälelatavasti ka Eesti publikule meie televisioonis näidatud.
Eelmise aasta detsembris sai Vesa-Matti Loiri elutöö eest Soome riikliku muusikapreemia.
Lisan siia mõned tema laulud:
http://www.youtube.com/watch?v=hSFmsPJYis8
http://www.youtube.com/watch?v=qmMpaklgNd4
http://www.youtube.com/watch?v=qjhWniXLfvE
http://www.youtube.com/watch?v=mXaZVVP2fzA
http://www.youtube.com/watch?v=OBdabfnrws4
http://www.youtube.com/watch?v=p4dODzhjMfw
http://www.youtube.com/watch?v=H9XQRnO3Rtc Hetken tie on kevyt
http://www.youtube.com/watch?v=m5_fiVnuAh4
Kuulus NAEREV rändur
http://www.youtube.com/watch?v=75Ty-k9IarQ
http://www.youtube.com/watch?NR=1&v=FOuqHETEcnQ&feature=endscreen Vilukukka
See, et keegi paneb midagi kokku teatud
regulaarsusega, ei muuda tegu veel
ajakirjanduslikuks
Meie väljaanne on leidnud siis äramärkimist naaberlehe möödunud aasta viimases numbris. Kes soovib üllitist lugeda, peab ostma ajalehe või ootama,
kuni see digarisse http://digar.nlib.ee/digar/lihtotsing
ilmub. Ostmisel tasuks aga tähelepanu pöörata lehe
päises ja kassatsekil olevatele numbritele. Olgu võrdluseks väljavõtted mõlemast.
Ausalt öeldes pole kohanud maakonnalehte, mis
ilmuks korrapäraselt kord nädalas lehekülgede arvuga 32, nagu praegu välja on käidud. Sellise mahuga
nädalaleht allub hoopis teistsugusele loogikale kui
vähemalt 2-3 korda nädalas ilmuv leht ja vajab teistmoodi kirjutajaid. Ja samal ajal ei asenda selline leht
mitte kuidagi normaalselt maakonnalehte. Muidugi
on huvitav vaadata, milline see nädalaleht kuu aja pärast välja näeb. Pakutud mahus ilmumist on aga üsna
raske uskuda, kuigi lubatud lehekülgi võib vägagi erineval moel täita. Samas tuleb nõustuda 29. detsembri
Sõnumites ilmunud tõdemusega, mille siinkohal pealkirjana ära trükkisime.
Üsna huvitav lugemine on Sõnumite kommentaarium, mis üldjuhul sisaldab rohekm infot kui leht
ise, vähemalt netis avaldatud leht. Ei hakka siinkohal
kirjutatut ümber jutustama, huvilised saavad lugeda
http://www.sonumid.ee/index.php3?teema=uudis&l
ookup=comment&ID=514674&lk=1 ja http://www.
sonumid.ee/index.php3?teema=uudis&lookup=com
ment&ID=514673
http://eelnoud.valitsus.ee/main#7DfSXmXt
Käesolev seadus sätestab jahipiirkonna moodustamise ja kasutamise,
jahiulukite seire, küttimismahu ja -struktuuri ning muud jahipidamise
alused, määrab kindlaks jahipidamisõigust tõendavad dokumendid, sätestab jahiulukite tekitatud kahju hüvitamise ning riikliku järelevalve ja
(1) Jahipidamisel kaitstava loodusobjekti piires kohaldatakse käesoleva seaduse nõudeid, kui looduskaitseseadus või selle alusel kehtestatud kaitsekord ei sätesta teisiti.
(2) Käesolevas seaduses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse
haldusmenetluse seaduse sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi.
(1) Jahimaa on jahiuluki vabaks elamiseks sobiv ja jahipidamiseks
kasutatav ala.
1) planeeringuga määratud linna, alevi ning aleviku ja küla selgelt
piiritletav kompaktse asustusega ala (edaspidi tiheasustusala), samuti
puhke- ja virgestusala, kus ohutu jahipidamine ei ole võimalik;
2) kaitseala vöönd, kus jahipidamine on seadusega või seaduse alusel
kehtestatud õigusaktidega keelatud.
(1) Jahiulukid jaotatakse nende kaitse ja ohjeldamise eesmärgil suurja väikeulukiteks.
(3) Väikeulukite loetelu sätestatakse jahieeskirjas, mille kehtestab
keskkonnaminister määrusega.
Jahipiirkond on suurulukitele jahipidamiseks moodustatud ala, mille jahimaa pindala ühes ringpiiris on vähemalt 5000 hektarit.	§ 6. Maaomaniku õigused jahinduses
Maaomanikul on õigus käesoleva seadusega sätestatud ulatuses ja
3) seada omal maal jahipidamiseks tingimusi või jahipidamine keelata;
(1) Jahipidamisõigus on füüsilise isiku õigus jahti pidada, kui tal on
jahipidamisõigust tõendavad dokumendid ning ta on tasunud jahipidamisõiguse tasu.
Jahiaasta on ajavahemik 1. märtsist järgmise aasta veebruari viimase
(1) Jahindusnõukogu moodustatakse võrdsetel alustel jahipiirkonna
kasutajate ja maaomanike esindajatest ning regionaalse jahindustegevuse korraldamiseks. Jahindusnõukokku nimetatakse ka riigi esindaja.
(2) Jahindusnõukogu moodustab ning selle koosseisu ja töökorra
kinnitab Keskkonnaameti peadirektor.
1) Keskkonnaametile ettepanekute tegemine pruunkaru, hundi ja
ilvese küttimise korraldamiseks;
2) põdra, punahirve, metskitse ja metssea (edaspidi ka uluksõralised) küttimismahu ja -struktuuri otsustamine;
3) ettepanekute tegemine jahipiirkonna kasutusõiguse loa andjale jahipiirkonna kasutusõiguse loa kehtetuks tunnistamiseks, kui on rikutud
käesoleva seaduse § 21 lõike 1 alusel vastuvõetud otsust;
4) ettepanekute tegemine jahipiirkonna kasutusõiguse loa andjale
jahipiirkonna piiri muutmiseks.
(1) Riik võib kaasata jahindustegevuse korraldamisse eraõiguslikust
juriidilisest isikust jahindusorganisatsiooni. Jahindusorganisatsioonide
kaasamiseks võib keskkonnaminister sõlmida halduslepingu käesoleva
seaduse § 27 lõikes 3, § 34 lõikes 8 ja § 40 lõikes 7 nimetatud ülesande
üleandmiseks halduskoostöö seaduses sätestatud korras.
(3) Kui haldusleping lõpetatakse ühepoolselt või kui esineb muu
põhjus, mis takistab haldusülesande täitmise jätkamist, on täitmise edasine korraldaja Keskkonnaamet.
(2) Jahipiirkonna moodustab Keskkonnaameti peadirektor käskkirjaga. Sama käskkirjaga kinnitatakse ka jahipiirkonna kaart. Käskkiri
peab sisaldama järgmisi andmeid:
3) jahipiirkonna piirikirjeldust.
(3) Kui saare pindala ei võimalda käesoleva seaduse §-s 5 sätestatud
suurusega jahipiirkonda moodustada ja saar ei ole liidetud mõne teise
jahipiirkonnaga, võib moodustada käesoleva seaduse §-s 5 sätestatust
väiksema pindalaga jahipiirkonna.
(4) Mere, Lämmijärve, Võrtsjärve, Peipsi ja Pihkva järve ning teiste veekogude, mis ei asu tervikuna ühes jahipiirkonnas, jahipidamiseks
sobiv akvatooriumi osa jaotatakse jahipiirkonna moodustamise käigus
akvatooriumiga piirnevate jahipiirkondade vahel võrdsete kauguste põhimõttel.
6) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud jahipiirkonna moodustamise otsuse, samuti jahipiirkonna kaardi avalikustab Keskkonnaamet
oma veebilehel ning asjakohane teade jahipiirkonna moodustamise kohta avaldatakse väljaandes Ametlikud Teadaanded ja vähemalt ühes üleriigilise levikuga ajalehes või kohalikus ajalehes.
5) piirnevate jahipiirkondade kasutajad on jahipiirkondade piiride
muutmises kokku leppinud;
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 4 ja 5 sätestatud juhul
tuleb esitada Keskkonnaametile kirjalik taotlus, mis peab sisaldama:
Algus 6. lk
(3) Kui jahipiirkonna piiride muutmise taotlus vastab nõuetele, algatab Keskkonnaamet jahipiirkonna muutmise menetluse ja teatab sellest
taotlejale posti teel või elektrooniliselt seitsme päeva jooksul nõuetekohase taotluse saamisest arvates.
(4) Keskkonnaamet teeb otsuse jahipiirkonna piiride muutmise kohta kolme kuu jooksul pärast nõuetekohase taotluse saamist või ettepaneku tegemist. Otsus tehakse taotlejale või jahindusnõukogule teatavaks
posti teel seitsme päeva jooksul otsuse tegemisest arvates.
(5) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 4 ja 5 nimetatud jahipiirkonna piiride muutmise taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu
riigilõivuseaduses sätestatud määra järgi.
Jahipiirkonna kasutusõigus on õigus korraldada jahipiirkonnas jahti
ja teha jahiulukite seiret seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktis
sätestatud alustel ja korras.
(1) Jahipiirkonna kasutusõigus antakse jahipiirkonna kasutusõiguse
loaga.
(4) Jahipiirkonna kasutusõiguse luba antakse tähtajatult.
(6) Kui ühe ja sama jahipiirkonna kasutusõiguse saamiseks on esitatud kaks või enam taotlust ja kõik taotlejad ei nõustu nendele ühise
kasutusõiguse andmisega, eelistatakse taotlejat, kellel on jahipiirkonna
piires suurema pindala ulatuses kokkulepe maaomanikega jahipidamise
korraldamiseks nende kinnisasjal.
2) seadusest või kaitstava loodusobjekti kaitse-eeskirjast tulenevad
piirangud ja tingimused;
3) jahiulukite seire korraldamise kohustused;
4) jahiulukite teadusuuringute korraldamisega seotud piirangud ja
(1) Jahipiirkonna kasutusõiguse loa saamiseks esitatakse loa andjale
kirjalik taotlus, mis peab sisaldama:
3) jahipiirkonna kasutusõiguse loa kättetoimetamise soovitud viisi
ning selleks vajalikke kontaktandmeid;
(2) Taotlusele lisatakse käesoleva seaduse § 14 lõikes 5 nimetatud
kirjalik kokkulepe või kokkulepete nimekiri, mis peab sisaldama:
2) maaomaniku nime, isiku- või registrikoodi, kontaktandmeid, katastriüksuse numbrit ja suurust;
(3) Taotlusi võetakse vastu 30 päeva jooksul jahipiirkonda moodustava otsuse jõustumisest või käesoleva seaduse § 19 lõikes 4 sätestatud
teate avaldamisest arvates.
(4) Loa andja registreerib jahipiirkonna kasutusõiguse loa taotluse
viivitamata pärast selle saamist.
(5) Kui jahipiirkonna kasutusõiguse loa taotlus vastab nõuetele, algatab loa andja loa andmise menetluse ja teatab sellest taotlejale posti teel
või elektrooniliselt seitsme päeva jooksul nõuetekohase taotluse saamisest arvates.
(1) Jahipiirkonna kasutusõiguse loa saamiseks esitatud nõuetekohase
taotluse kohta avaldab loa andja 14 päeva jooksul taotluse saamise päevast arvates teadaande väljaandes Ametlikud Teadaanded.
1) taotletava jahipiirkonna nimetus ja taotleja nimi, registrikood,
§ 17. Jahipiirkonna kasutusõiguse loa andmine või sellest keeldumine
(1) Loa andja annab jahipiirkonna kasutusõiguse loa või keeldub loa
andmisest kahe kuu jooksul nõuetekohase taotluse saamisest arvates.
(2) Loa andja keeldub jahipiirkonna kasutusõiguse loa andmisest,
1) jahipiirkonna kasutusõiguse loa taotlejal on kehtiv karistatus jahindusalase õigusakti nõude rikkumise eest;
2) loa taotleja ei vasta käesoleva seaduse § 14 lõigetes 1 ja 4 sätestatud
3) loa taotleja on esitanud teadlikult valeandmeid;
(4) Jahipiirkonna kasutusõiguse luba tehakse avalikult teatavaks 14
päeva jooksul loa andmisest arvates väljaandes Ametlikud Teadaanded
ning Keskkonnaameti veebilehel.
§ 18. Jahipiirkonna kasutusõiguse loa muutmine
1) käesoleva seaduse § 15 lõike 1 punktis 1 nimetatud andmed on
muutunud;
2) jahipiirkonna kasutaja teatab kasutusõigusest loobumisest.
6) jahipiirkonna kasutaja ei täida jahipiirkonna kasutusõiguse loas
sätestatud kohustusi;
7) jahipiirkonna kasutajal on rohkem kui üks kehtiv karistus käesoleva seaduse või selle alusel antud õigusakti nõude rikkumise eest.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 2 nimetatud taotlus peab
2) maaomaniku, kes taotleb jahipiirkonna kasutusõiguse loa kehtetuks tunnistamist, nime, ärinime, isiku- või registrikoodi, kontaktandmeid, katastrinumbrit ja suurust;
3) maaomaniku allkirja ja tema nõusoleku andmise kuupäeva.
(4) Jahipiirkonna kasutusõiguse loa kehtivuse lõppemise või kehtetuks tunnistamise kohta avaldab loa andja teate väljaandes Ametlikud
Teadaanded ning vähemalt ühes üleriigilise levikuga ajalehes või kohalikus ajalehes. Loa kehtivuse lõppemise või kehtetuks tunnistamise teates
avaldatakse muu hulgas teave vabanenud jahipiirkonna kasutusõiguse
saamise taotluse esitamise võimaluste kohta.
JAHIULUKITE SEIRE, KÜTTIMISMAHT JA -STRUKTUUR
§ 20. Jahiulukite seire
(1) Jahiulukiasurkonna seisundi jälgimiseks korraldatakse jahiulukite seiret.
(2) Jahipiirkonna kasutaja on kohustatud teostama jahiulukite seiret
oma jahipiirkonna piires.
(3) Seireandmete loetelu ja kogumise korra kehtestab ning riiklikku
seiret korraldama volitatud asutuse määrab keskkonnaminister määrusega.
(4) Igal aastal koostab käesoleva paragrahvi lõike 3 alusel määratud
asutus jahiulukite seirearuande. Seirearuanne peab sisaldama järgmisi
1) jahiulukiasurkonna seisundi kirjeldust;
2) jahiulukiasurkonna seisundi muutust;
3) jahiulukiasurkonna seisundi prognoosi ja ohutegureid;
4) jahiuluki soovituslikku küttimismahtu ja -struktuuri.
(5) Seirearuanne avalikustatakse käesoleva paragrahvi lõike 3 alusel
määratud asutuse veebilehel.
(6) Juhul kui seirearuande tulemustest nähtub, et liigi soodne seisund on ohus või kui liigi arvukuse suurenemisest on tingitud oluline
negatiivne mõju keskkonnale või oht inimese tervisele või varale, koostatakse looduskaitseseaduse §-s 49 nimetatud tegevuskava.
§ 21. Jahiulukite küttimismaht ja -struktuur
(1) Põdra, punahirve, metssea ja metskitse küttimismahu- ja struktuuri otsustab igal jahiaastal jahindusnõukogu lähtudes käesoleva seaduse § 20 lõikes 4 nimetatud aruandest ja jahipiirkonna kasutaja ettepanekust.
(2) Pruunkaru, hundi, ilvese ja hallhülge küttimismahu kehtestab
igal jahiaastal Keskkonnaamet, lähtudes käesoleva seaduse § 20 lõikes 4
nimetatud aruandest ning jahindusnõukogu ettepanekust.
2) jahipiirkonnas – jahipiirkonna kasutaja, kui maaomanik ei ole
seadnud piiranguid.
(4) Keskkonnaametil on õigus seada lisapiiranguid ja -tingimusi,
lähtudes käesoleva seaduse § 20 lõikes 6 nimetatud tegevuskavast. Piirangud ja tingimused tehakse teatavaks väljaandes Ametlikud Teadaanded
ning vähemalt ühes üleriigilise levikuga ajalehes või kohalikus ajalehes.
§ 22. Jahipidamine
(2) Jahipidamisega on võrdsustatud jahisaaduse, jahitulirelva, jahikoera või püünisega looduses viibimine.
1) tiheasustusalale tunginud uluki jälitamist, püüdmist, tabamist või
surmamist;
2) uluki surmamist ulukite tehiskeskkonnas hoidmise kohas, mis on
registreeritud Keskkonnaametis;
3) liiklusõnnetuses või muus õnnetuses viga saanud uluki surmamist
sündmuskohal;
5) jahikoera jooksutamist, katsetamist ja õpetamist selleks lubatud
ajal ja kohas;
6) uluki jälitamist, püüdmist, tabamist või surmamist teaduseesmärgil looduskaitseseadusega kehtestatud korras.
1) inimese elule või tervisele tekkiva ohu vältimise eesmärgil;
3) jahiuluki tekitatud kahjustuse vältimise eesmärgil väljaspool jahiaega;
(5) Käesoleva paragrahvi lõike 4 punktides 6 ja 7 sätestatud juhul
kehtestab jahipidamise korraldamise alused ning jahiloa kehtivuse aja ja
hinna ulukite lõikes keskkonnaminister määrusega.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud jahiloa hinna ülemmäär
on 500 eurot ja alammäär on 0,5 eurot.
(7) Jahipidamine suurulukitele on lubatud jahipiirkonnas, mille jahimaa pindala ühes ringpiiris on vähemalt 5000 hektarit, välja arvatud
käesoleva seaduse § 11 lõikes 3 sätestatud juhul.
2) jahipidamise otstarbel registreeritud poolautomaattulirelv, mille
salve mahub kuni kaks padrunit;
3) püstol või revolver;
4) püünis;
5) peibutis ehk peibutusvahend;
6) jahikoer;
7) piirdelipp.
(3) Lubatud jahipidamisvahendi ja -viisi ning jahiaja jahiulukiliikide
kaupa kehtestab keskkonnaminister jahieeskirjas.
2) looma elupaika kahjustaval või hävitaval viisil, kui seadus või selle
alusel kehtestatud õigusakt ei sätesta teisiti;
3) iselaskja, lõhkelaengu, elektri, linnuliimi, silmuse, võrgu, mürgi,
gaasi ja suitsu abil;
4) mootoriga veesõiduki, mootor- või maastikusõidukiga ulukit taga
ajades, ulukit mootoriga veesõidukist või mootor- või maastikusõidukist
lastes või mootoriga veesõidukit, mootor- või maastikusõidukit uluki
laskmiseks muul viisil kasutades;
7) vibu, ambu, õhkrelva, helisummutit, laser- või öösihikut kasutades;
11) tulirelvaga, mis ei ole jahitulirelv.
(5) Tasku- või otsmikulampi võib kasutada lasketulemuse selgitamiseks ning haavatud või surnud uluki otsimiseks.
(6) Käesoleva paragrahvi lõike 4 punktis 4 sätestatud keeld ei laiene
veelinnu-, kopra- ega mingijahile seisva mootoriga veesõidukist.
(1) Kinnisasjal jahipidamiseks tuleb kinnisasja omanikuga sõlmida
leping. Riigimaa jahindusliku kasutamise leping sõlmitakse riigimaa valitseja määratud isikuga.
(2) Ilma lepinguta tohib jahti pidada piiramata või tähistamata kinnisasjal päikesetõusust päikeseloojanguni, kuid mitte lähemal kui 200
meetri kaugusel hoonest.
2) jahipidamise käigus haavatud või muul põhjusel vigastatud uluki
jälitamist või surmamist;
(5) Põdra, pruunkaru, punahirve, metssea ja hallhülge küttimisel
vintraudse püssiga peab vintraua kaliiber olema vähemalt 6,5 millimeetrit ning padrunis kasutatava kuuli kaal vähemalt 9,0 grammi.
(6) Ääretulepadrunit võib kasutada püütud väikeuluki surmamiseks
ning kährikkoera, nugise, tuhkru, mingi, ondatra ja lindude, välja arvatud hanelise ja laugu, küttimiseks.
§ 26. Püünise kasutamine
5) piirdevõrku või kopra eluspüügi kahva;
6) ulukit kohe surmavat püünisrauda.
(2) Püünisel või varjatud püünise juures peab olema nähtaval kohal märgis püünise omaniku jahitunnistuse numbriga. Märgise loetavus
peab olema tagatud kogu püügiperioodi kestel.
§ 27. Jahikoera kasutamine
(1) Jahipidamisel tohib kasutada jahikoera, kellel on jahikoerapassi
või muu jahikoera tõugu tõendav dokument ning kes on kiibistatud või
tätoveeringuga märgistatud. Jahikoeraga jahipidamisel peab kaasas olema jahikoerapass või muu jahikoera tõugu tõendav dokument.
(3) Jahikoerapassi annab ja antud jahikoerapasside arvestust peab
Keskkonnaamet või käesoleva seaduse § 10 lõike 1 alusel Keskkonnaministeeriumiga halduslepingu sõlminud isik.
1) kasutada haavatud, surnud või liiklusõnnetuses või muul viisil
viga saanud uluki otsimiseks;
2) jooksutada ilma ulukit laskmata jahipiirkonna kasutaja kirjaliku
loaga määratud kohas 1. septembrist 30. septembrini;
§ 28. Peibutusvahendi kasutamine
(1) Peibutusvahendina võib uluki ligimeelitamiseks kasutada kuju,
lõhnapreparaati või uluki häälitsust järeleaimavat vahendit, välja arvatud
elektroonilist vahendit.
§ 29. Ühisjaht
(1) Ühisjaht on suurulukitele peetav mitme isiku osavõtul toimuv
jaht, mida korraldatakse vähemalt ühele jahist osavõtvale isikule antud
jahiloa alusel.
2) kõikide jahist osavõtjate nime ja allkirja;
(4) Jahist osavõtjate nimekirja kantud isikul ei pea olema jahipidamiseks vajalikke dokumente ja jahipidamisvahendi kasutamist tõendavaid
dokumente, kui ta ei kasuta dokumendi olemasolu eeldavat jahipidamisvahendit või temale antud jahiluba ei ole lisatud jahist osavõtjate nimekirjale.
1) kõrvaldama jahilt joobeseisundis või ilmsete haigustunnustega
isiku;
2) teavitama jahist osavõtjaid jahiohutuse nõuetest, küttida lubatud
jahiulukitest ja loale märgitud erinõuetest;
3) juhatama ise või määrama isiku, kes juhatab ühisjahil kütid või
ajajad vastavalt laskekohale või aju alguskohale koos aju suuna kätte näitamisega;
5) tegema jahiuluki surmamise või haavamise korral märke jahiloale;
§ 30. Ohutusnõuded jahipidamisel
§ 31. Marutauditunnustega jahiuluki surmamine ja sellest teavitamine
(1) Ilmsete marutauditunnustega jahiuluki võib surmata jahiloata.
(2) Surmatud marutauditunnustega jahiulukist tuleb viivitamata
teatada piirkonda teenindavale volitatud veterinaararstile või järelevalveametnikule. Kui marutauditunnustega uluki hukkamiseks puudus jahiluba, tuleb viivitamata informeerida ka Keskkonnainspektsiooni.
§ 32. Jahisaadus
(1) Jahisaadus käesoleva seaduse tähenduses on jahipidamise käigus
surmatud jahiuluk või surmatud jahiuluki liha, nahk või muu toore.
(2) Jahisaadus kuulub jahiloa saanud isikule, kes surmas uluki, kui
jahipidamise heast tavast ja jahist osavõtvate isikute kokkuleppest ei tulene teisiti.
(4) Liiklusõnnetuses hukkunud või liiklusõnnetuse tõttu surmatud
suurulukist või selle osadest tuleb viivitamata teavitada jahipiirkonna kasutajat või Keskkonnainspektsiooni.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud suuruluk ja selle osa
kuuluvad jahipiirkonna kasutajale, kes surnud tarbimisväärtuseta suuruluki utiliseerib või matab kohapeal kokkuleppel maaomanikuga.
JAHIPIDAMISÕIGUST TÕENDAV DOKUMENT
§ 33. Jahipidamisõigust tõendavad dokumendid
4) suuruluki laskekatse tunnistus.
(2) Jahipidamisõigust tõendavad dokumendid peavad jahipidamise
ajal kaasas olema, välja arvatud käesoleva seaduse § 29 lõikes 4 nimetatud juhul.
(4) Käesoleva seaduse § 22 lõikes 4 nimetatud juhul võib Keskkonnaamet korraldada jahipidamist jahiulukite loetellu mittekuuluvale ulukile
suuruluki jahiloa alusel.
§ 34. Jahitunnistus
(1) Jahitunnistus on dokument, mis tõendab füüsilise isiku oskust
jahti pidada.
(2) Jahitunnistuse tohib anda vähemalt 16-aastasele isikule, kes on
läbi teinud jahindusalase koolituse ning edukalt sooritanud jahiteooriaeksami.
(3) Kui jahitunnistuse taotleja ei soovi jahipidamisel kasutada jahitulirelva, tehakse jahitunnistusele vastav märge ja ta ei pea sooritama
laskekatset.
(5) Jahitunnistust ei anta isikule, kellelt on karistusena võetud ära jahipidamise õigus ja see karistus ei ole kustunud või kes ei vasta käesoleva
paragrahvi lõikes 2 sätestatud nõuetele.
(6) Välisriigis antud kehtiva jahitunnistuse alusel antakse selle saanud isikule tema soovil, ilma et ta jahindusalase koolituse läbiks ning
jahiteooriaeksami sooritaks, jahitunnistus kehtivusajaga kuni üks aasta
kümne päeva jooksul pärast taotluse esitamist ja käesoleva paragrahvi
lõikes 10 sätestatud riigilõivu või tasu tasumist.
(7) Jahitunnistuse kehtivusaja pikendamisel, andmete muutmisel,
jahitunnistuse kaotamise, kasutamiskõlbmatuks muutumise või jahitunnistuse kehtivuse peatamise korral pikendatakse jahitunnistuse kehtivusaega või antakse uus jahitunnistus või taastatakse jahitunnistuse kehtivus
lõikes 10 nimetatud riigilõivu või tasu tasumist.
(8) Jahitunnistuse annab ja jahitunnistuste üle arvestust peab, samuti
jahiteooriaeksami ja laskekatse läbiviimist korraldab Keskkonnaamet või
käesoleva seaduse § 10 lõike 1 alusel Keskkonnaministeeriumiga halduslepingu sõlminud isik (edaspidi koos tunnistuse andja).
(9) Jahitunnistuse vormi, jahitunnistuse taotlemise, jahiteooriaeksami ja laskekatse sooritamise ning jahitunnistuse andmise korra, samuti
jahindusalasele koolitusele ja koolitajale esitatavad nõuded ning koolitamise korra kehtestab keskkonnaminister määrusega.
(10) Jahitunnistuse saamise, kehtivusaja pikendamise, vahetamise,
kehtivuse taastamise taotluse läbivaatamise, samuti jahiteooriaeksami ja
laskekatse vastuvõtmise eest tasutakse riigilõivu riigilõivuseaduses sätestatud määrade järgi või kui haldusülesande täitmine on halduslepinguga
üle antud, siis halduslepingus sätestatud tasu.
(11) Käesoleva paragrahvi lõikes 10 nimetatud tasu peab olema kulupõhine, selge ja lähtuma võrdse kohtlemise põhimõttest ning kujundatud selliselt, et see kataks asjaomase teenusega seotud põhjendatud
kulutused. Tasu suurus sätestatakse käesoleva seaduse § 10 lõike 1 alusel
sõlmitud halduslepinguga ning see ei tohi ületada teenusele kehtestatud
riigilõivu.
§ 35. Jahitunnistuse kehtivuse peatamine
1) tunnistuse saanud isiku suhtes on jõustunud jahipidamisõiguse
äravõtmise otsus;
2) tunnistuse saanud isikut on karistatud käesoleva seaduse §-des
46–59 nimetatud tegevuste eest.
(2) Jahitunnistuse kehtivus peatatakse tunnistuse andja otsusega,
mis toimetatakse viivitamata tunnistuse omanikule kätte väljastusteatega
tähtkirjaga.
§ 36. Jahitunnistuse kehtivuse peatamise tagajärjed ja kehtivuse taastamine ning uuendamine
(1) Pärast jahitunnistuse kehtivuse peatamist on tunnistuse saanud
isik kohustatud kehtivuse peatamise otsuse kättetoimetamisele järgneval
tööpäeval andma jahitunnistuse üle tunnistuse andjale. Kehtivuse peatamise tähtaeg hakkab kulgema jahitunnistuse kehtivuse peatamise otsuse
kättetoimetamisest.
(2) Kui jahitunnistuse kehtivuse peatamise otsuse peale esitati vaie
või kaebus kohtule ja vaiet lahendav haldusorgan või kohus tunnistas
jahitunnistuse kehtivuse peatamise seadusega vastuolus olevaks, on tunnistuse andja kohustatud jahitunnistuse pärast otsuse jõustumist viivitamata tagastama.
(3) Kui jahitunnistuse kehtivus on peatatud kauemaks kui 12 kuuks,
saab isik jahitunnistuse kehtivuse taastada üksnes siis, kui sooritab edukalt jahiteooriaeksami.
(4) Kui isik ei ole pikendanud jahitunnistuste kehtivusaega 12 kuu
jooksul selle kehtivusaja möödumisest arvates, saab ta jahitunnistuse
kehtivust uuendada, kui sooritab edukalt jahiteooriaeksami.
§ 37. Jahitunnistuse kehtetuks tunnistamine
(1) Jahitunnistus tunnistatakse kehtetuks, kui isik on selle saanud
pettuse teel või kui talle on jahitunnistus antud võltsitud või valeandmeid sisaldava dokumendi alusel.
(2) Jahitunnistuse kehtetuks tunnistamise otsuse teeb tunnistuse
(3) Otsuse tegija teatab asjaomasele isikule jahitunnistuse kehtetuks
tunnistamise otsusest väljastusteatega tähtkirjaga kümne päeva jooksul
tunnistuse kehtetuks tunnistamise otsusest arvates ning isik on kohustatud jahitunnistuse üle andma otsuse tegijale.
§ 38. Jahiluba
2) Keskkonnaamet käesoleva seaduse § 22 lõike 4 punktides 6 ja 7
sätestatud juhtudel.
(4) Jahipiirkonna kasutaja on kohustatud kehtiva jahitunnistuse alusel andma tasuta jahiloa väikeulukite küttimiseks oma kinnisasjal jahti
pidavale maaomanikule või tema määratud isikutele.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud juhul määrab küttida
lubatud jahiulukid ja loa kehtivusaja kuni üheks jahiaastaks maaomanik,
välja arvatud maaomaniku määratud isikule antud jahiloa puhul, mille
kehtivust on jahipiirkonna kasutajal õigus piirata, kuid mitte vähemaks
kui kümme päeva.
(6) Jahiluba väljastatakse viie tööpäeva jooksul taotluse esitamisest.
(7) Jahiloa andja peab jahilubade andmise, tagastamise ja jahiloale
kantud andmete arvestust.
6) küttida lubatud jahiuluki liik, suuruluki jahiloale vajaduse korral
uluki vanus ja sugu;
(12) Jahiluba annab jahipidamise õiguse ainult loale kantud isikule,
välja arvatud käesoleva seaduse §-s 29 sätestatud ühisjahi puhul.
§ 39. Jahiloa täitmine, tagastamine ja säilitamine
(1) Jahiuluki tabamisel teeb asjaomase märke jahiloale:
2) jahijuhataja ühisjahil viivitamata pärast suuruluki haavamist või
surmamist.
(2) Suuruluki haavamise korral märgitakse jahiloale viivitamata haavamise kuupäev ja kellaaeg. Kui haavatud suurulukit 24 tunni jooksul
ei tabata, lõpetatakse suuruluki jahiloa kehtivus märkega, et haavatud
suurulukit ei leitud.
(3) Haavatud suuruluki tabamise korral märgitakse suuruluki jahiloale lisaks tabamise ajale ka jahipiirkond, kus suuruluk tabati.
(4) Suurulukit ei tohi enne suuruluki jahiloale tabamise kohta märke
tegemist tabamiskohast ära viia.
(5) Jahiluba tagastatakse selle andjale vahetu üleandmisega või väljastusteatega tähtkirjaga kümne päeva jooksul jahiloale märgitud tähtaja
lõppemisest arvates. Loa andja säilitab tagastatud jahilube ja temale saadetud jahist osavõtjate nimekirju kolm aastat arvates nende saamisest.
§ 40. Suuruluki laskekatse tunnistus
(1) Suuruluki laskekatse tunnistus on jahitunnistust omavale isikule
antav dokument, mis tõendab tema õigust osaleda suurulukijahil kütina
ja kasutada uluki laskmiseks jahipüssikuuliga laetud padrunit.
(2) Suuruluki laskekatse tunnistuse taotlemise, andmise ja arvestuse
pidamise korra, katse sooritamise nõuded ning suuruluki laskekatse tunnistuse vormi kehtestab keskkonnaminister määrusega.
(3) Kui isikule on välisriigis väljastatud suuruluki laskekatse sooritamist kinnitav tunnistus ja viimase laskekatse sooritamisest ei ole
möödunud rohkem kui kaks aastat, ei nõuta temalt suuruluki laskekatse
(4) Suuruluki laskekatse tunnistus antakse kaheks aastaks.
(5) Suuruluki laskekatse tunnistuse kehtivusaja möödumisel uuendatakse tunnistuse kehtivusaega pärast suuruluki laskekatse sooritamist.
(6) Suuruluki laskekatse tunnistuse kaotamise või kasutamiskõlbmatuks muutumise korral antakse uus laskekatse tunnistus laskekatse sooritamist nõudmata pärast taotluse esitamist kümne päeva jooksul.
(7) Suuruluki laskekatsete läbiviimist korraldab ja suuruluki laskekatse tunnistusi annab Keskkonnaamet või käesoleva seaduse § 10 lõike
1 alusel Keskkonnaministeeriumiga halduslepingu sõlminud isik.
(8) Suuruluki laskekatse tunnistuse andmise, kehtivusaja pikendamise ja laskekatse läbiviimise eest tasutakse riigilõivu riigilõivuseaduses
sätestatud määrade järgi või kui haldusülesande täitmine on halduslepinguga üle antud, siis halduslepingus sätestatud tasu.
(9) Käesoleva paragrahvi lõikes 8 nimetatud tasu peab olema kulupõhine, selge ja lähtuma võrdse kohtlemise põhimõttest ning kujundatud
selliselt, et see kataks asjaomase teenusega seotud põhjendatud kulutused. Tasu suurus sätestatakse käesoleva seaduse § 10 lõike 1 alusel sõlmitud halduslepinguga ning ei tohi ületada teenusele kehtestatud riigilõivu.
JAHIULUKI TEKITATUD KAHJU HÜVITAMINE
§ 41. Jahiuluki tekitatud kahju hüvitamine jahipiirkonna kasutaja
Jahipiirkonna kasutaja hüvitab jahiuluki tekitatud kahju maaomanikule käesoleva seaduse § 24 lõikes 1 nimetatud lepingu kohaselt maaomaniku n��udel.
§ 42. Jahiuluki tekitatud kahju osaline hüvitamine jahipiirkonna kasutaja vahenditest lepingu puudumisel
(1) Käesoleva seaduse § 24 lõikes 1 nimetatud lepingu puudumise
korral on kinnisasja omanikul õigus nõuda jahipiirkonna kasutajalt põllumajanduskultuuridele ning metsamaal kasvavatele okaspuudele uluksõraliste tekitatud kahju osalist hüvitamist ühe vegetatsiooniperioodi
jooksul kuni 100 eurot hektari kohta aastas ulukikahjustuste ennetamise
teatises näidatud kohas.
(2) Maaomanik esitab jahipiirkonna kasutajale ulukikahjustuste ennetamise teatise, milles näitab ära kaitset vajava põllumajanduskultuuri,
okaspuu-uuenduse või okaspuupuistu asukoha ning rakendatud või planeeritavad kaitseabinõud vara kaitseks.
(3) Kahju hindamise alused ja metoodika, hüvitatavate põllumajanduskultuuride ja okaspuude nimekirja, nõuded hindamisaktile, kahju
hüvitamise täpsustatud ulatuse ja hüvitamise korra kehtestab keskkonnaminister määrusega.
(4) Jahipiirkonna kasutaja ei ole kohustatud hüvitama uluksõraliste
tekitatud kahju, kui:
1) maaomanik on kirjalikult keelanud jahipidamise oma kinnisasjal;
2) põllumajanduskultuuri kasvupindala kahjustatud ala on väiksem
kui 100 ruutmeetrit;
4) uuendataval metsamaal on vähemalt 1500 kahjustamata okaspuud
hektari kohta;
5) puistus on esimeses ja teises rindes kokku 1200 kahjustamata
okaspuud hektari kohta;
6) maaomanik ei ole jooksva aasta 1. maiks esitanud jahipiirkonna
kasutajale ulukikahjustuste ennetamise teatist;
7) maaomanik ei ole rakendanud käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud teatises toodud meetmeid;
8) maaomanik on takistanud ulukikahjustuste ennetamise teatises
näidatud kohas jahipidamist.
§ 43. Jahiuluki tekitatud kahju hüvitamine riigi poolt
(1) Jahiuluki tekitatud kahju hüvitab osaliselt Keskkonnaamet, lähtudes käesoleva seaduse §-s 42 sätestatud kriteeriumitest ning sama paragrahvi lõike 3 alusel kehtestatud metoodikast, kui:
1) kahju tekib kaitstava loodusobjekti territooriumil, kus kahju tekitanud jahiulukile on seaduse või kaitse-eeskirjaga seatud jahipidamise
2) kahju tekib alal, kus Keskkonnaamet on käesoleva seaduse § 21
lõike 4 alusel peatanud jahipidamise kahju tekitanud jahiulukile.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud juhul tekkinud kahju
hüvitamise korra kehtestab keskkonnaminister määrusega.
(3) Pruunkaru, hundi, ilvese, hane ja lagle tekitatud kahju hüvitatakse looduskaitseseaduse alusel kehtestatud korras.
RIIKLIK JÄRELEVALVE JA KESKKONNALE TEKITATUD KAHJU
§ 45. Keskkonnale tekitatud kahju
Jahiuluki ebaseadusliku hukkamise või jahiuluki elupaiga hävitamise või kahjustamisega keskkonnale tekitatud kahju arvestamise alused
ja kahjumäärad ulukite lõikes kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega
1) jahiuluki ebaseadusliku hukkamisega keskkonnale tekitatud kahju
ülemmäär on 2000 eurot ja alammäär 3 eurot;
2) jahiuluki elupaiga hävitamise ja kahjustamisega keskkonnale tekitatud kahju ülemmäär on 96 eurot.
§ 46. Jahitunnistuseta jahipidamine
§ 47. Jahiloata jahipidamine
§ 48. Jahipidamine suuruluki laskekatse tunnistuseta
Jahipidamise eest suuruluki laskekatse tunnistuseta –
§ 49. Jahipidamine jahipidamisõiguse eest tasumata
§ 50. Jahipidamine jahikoeraga, kellel puudub jahikoerapass või muu
Jahipidamise eest jahikoeraga, kellel puudub jahikoerapass või muu
jahikoera tõugu tõendav dokument, –
§ 51. Jahikoera katsetamine või õpetamine keelatud ajal või ilma loata
Jahikoera katsetamise või õpetamise eest keelatud ajal või ilma asja-
omase loata – karistatakse rahatrahviga kuni 100 trahviühikut.
§ 52. Jahipidamiseks vajaliku dokumendi jahipidamisel kaasasoleku
Jahitunnistuse, jahiloa, suuruluki laskekatse tunnistuse, jahist osavõtjate nimekirja, jahikoerapassi või muu jahikoera tõugu tõendava dokumendi jahipidamisel kaasasoleku nõude rikkumise eest –
§ 53. Jahipidamine keelatud vahendiga või viisil või keelatud ajal või
Keelatud vahendiga või viisil või keelatud ajal või kohas jahipidamise
eest – karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut või arestiga.
§ 54. Jahipidamise nõuete rikkumine
Jahipidamise nõuete rikkumise eest kinnisasja kasutamisel või püünise kasutamisel või jahiohutuse nõuete, sealhulgas jahieeskirjas sätestatud ohutusnõuete rikkumise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 200
§ 55. Uluki tabamise või haavamise kohta jahiloale märke tegemata
jätmine või teadvalt vale märke tegemine
§ 56. Jahiloa andmise, tagastamise ja jahiloale kantud andmete arvestuse nõuete rikkumine
(1) Jahiloa andmise, tagastamise ja jahiloale kantud andmete arvestuse nõuete rikkumise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 100 trahviühikut.
§ 57. Keskkonnaameti kehtestatud küttimismahu või -struktuuri rikkumine
§ 58. Jahipiirkonna kasutusõiguse loaga kaasnevate kohustuste rikkumine
Jahipiirkonna kasutusõiguse loaga kaasnevate kohustuste rikkumise
eest – karistatakse rahatrahviga kuni 3200 eurot.
§ 59. Maaomanikule väikeuluki jahiloa andmise tingimuste rikkumine
(1) Maaomanikule väikeuluki jahiloa andmise nõuete rikkumise eest
– karistatakse rahatrahviga kuni 100 trahviühikut.
§ 60. Konfiskeerimine
Keskkonnainspektsioon või kohus võib kohaldada käesoleva seaduse §-des 46–50, 53–55 sätestatud väärteo toime panemise vahendi või
väärteo vahetuks objektiks olnud eseme või jahisaaduse konfiskeerimist
karistusseadustiku § 83 järgi.
§ 61. Menetlus
(1) Käesoleva seaduse §-des 46–59 sätestatud väärtegude menetlemisele kohaldatakse karistusseadustiku üldosa ja väärteomenetluse seadustiku sätteid.
(2) Käesoleva seaduse §-des 46–59 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Keskkonnainspektsioon.
§ 62. Jahiseaduse kehtetuks tunnistamine
(1) Enne käesoleva seaduse jõustumist jahipiirkonna moodustamiseks kehtestatud õigusakt kehtib kuni jahipiirkonna piiride muutmiseni
käesoleva seaduse § 12 alusel.
(2) Käesoleva seaduse jõustumisel kehtiv jahipiirkonna kasutusõiguse luba kehtib ulatuses, milles see ei ole vastuolus käesoleva seadusega
kuni selle kehtivuse lõppemiseni või kehtetuks tunnistamiseni käesoleva
seaduse § 19 alusel.
(3) Jahikorralduse seaduse alusel moodustatud rendijahipiirkonnad
loetakse jahipiirkondadeks ja nende moodustamiseks kehtestatud õigusakt kehtib kuni jahipiirkonna piiride muutmiseni käesoleva seaduse §
12 alusel.
§ 64. Keskkonnatasude seaduse muutmine
„6) jahipidamisõiguse tasu maksmist tõendav dokument või elektrooniline kinnitus selle kohta.“;
„5) jahipidamisõiguse tasu.“;
„§ 121 . Jahipidamisõiguse tasu
(1) Jahipidamisõiguse tasu makstakse õiguse eest pidada jahti.
(3) Jahipidamisõiguse tasu alammäär on 10 eurot ja ülemmäär 20
eurot aastas.“;
„(5) Jahipidamisõiguse tasu kantakse riigieelarvesse.“;
„(3) Jahipidamisõiguse tasu suurus määratakse käesoleva seaduse §
12¹ lõikes 2 nimetatud määrusega.“;
8) paragrahvi 34 pealkirjast jäetakse välja sõnad „ja jahipiirkonna
kasutusõiguse tasu“;
„(5) Jahipidamisõiguse tasu makstakse enne jahipidamisõiguse kasutama asumist.“;
12) paragrahvi 40 lõikest 1 ja § 43 lõikest 2 jäetakse välja sõnad „jahipiirkonna kasutusõiguse tasu ning“;
13) paragrahvi 43 lõikest 1, § 43¹ lõikest 1 ja § 61 lõike 1 punktist 1¹
jäetakse välja sõnad „jahipiirkonna kasutusõiguse tasu ja“;
14) paragrahvi 45 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Kutselise kalapüügiõiguse ja harrastuskalapüügiõiguse või jahipidamisõiguse tasu maksnud isikul on õigus omandatud püügivõimaluse
või jahipidamise õiguse kasutamise aasta jooksul taotleda makstud keskkonnatasu tagastamist käesoleva seaduse § 44 alusel.“.
§ 65. Looduskaitseseaduse muutmine
„§ 58. Kodumaiste liikide asustamine, loodusest eemaldamine ja tehiskeskkonnas hoidmine“;
2) teadus-, õppe- või ärieesmärgil loomakogude asutamiseks või
täiendamiseks;
(22) Käesoleva paragrahvi lõike 21 punktis 1 nimetatud juhtudel
tohib looma loodusest loata eemaldada ametiülesandeid täitev isik. Kui
looma loodusest eemaldamise viis erineb jahiseadusega lubatud viisidest, annab selleks nõusoleku Keskkonnaamet.
(25) Jahiulukite tehiskeskkonnas hoidmise koha registreerimise
taotluse esitamise, läbivaatamise ja registreerimise korra kehtestab keskkonnaminister määrusega.
(26) Jahiulukite tehiskeskkonnas hoidmise koha registreerimisest
keeldutakse, kui see ei välista jahiuluki loodusesse sattumist või haiguse
levimist ega vasta loomakaitseseaduse nõuetele.“;
(1) Loomaliigi isendi jälitamine, surmamine, püüdmine või märgistamine teaduslikul eesmärgil on lubatud Keskkonnaameti loal.
(2) Loomaliigi isendi märgistamine käesoleva seaduse tähenduses
on looma püüdmine ja varustamine teadusuuringute eesmärgil märgisega, sealhulgas raadiosaatja või kiibiga.“.
§ 66. Relvaseaduse muutmine
„(3) Jahitulirelv on jahipidamiseks ettenähtud kergesti lülitatava
kaitseriiviga sileraudne, vintraudne või kombineeritud püss, püstol või
revolver. Jahitulirelva võib isik soetada, seda omada ja vallata tingimusel, et tal on jahitunnistus.“;
2) paragrahvi 31 lõikes 6 asendatakse sõna „jahipüssi“ sõnaga „ja-
hitulirelva“.
(4) Jahipiirkonna piiride muutmise taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 100,00 eurot.“;
2) seadust täiendatakse §-ga 97¹ järgmises sõnastuses:
„§ 97¹. Jahiteooriaeksami ja laskekatse vastuvõtmine ning tunnistuse väljastamine
(2) Suuruluki laskekatse vastuvõtmise eest tasutakse riigilõivu 7,00
(3) Suuruluki laskekatse tunnistuse väljastamise eest tasutakse riigilõivu 3,00 eurot.“.
Jahiseaduse juurde kuuluva seletuskirja avaldame järgmises numbris.
* Saima Randjärve maalinäitus “Kõnetused”
*Jõulutunne: Rapla Vesiroosi Gümnaasiumi
keraamikaring ja Helju Väli niplitööd (vitriinis)
*Pidulikud road: raamatunäitus (kojulaenutuses)
*Eesti lastekirjanduse tõlkeid: raamatunäitus
*Retro: raamatunäitus (lugemissaalis)
*Jõuluime põue poeb: raamatunäitus
Viivisevaba aeg 22. dets. - 12. jaan.
Reedel, 18. jaanuaril maakonna IV klasside
kultuurilooline päev
Reedel, 18. jaanuaril kell 21.00
Reedel, 25. jaanuaril kell 19.00 Rakvere teatri
etendus “Armastus tööpostil”,
sooduspilet 8€, täispilet 10€
Teisipäeval, 5. veebruaril kell 19.00
Monoteatri etendus “Vanaisa”,
sooduspilet 12€, täispilet 15€
Reedel, 8. veebruaril kell 21.00
Pühapäeval, 6. jaanuaril kell 12
jumalateenistus, laulab segakoor
koguduse jõulupuu pastoraadis
Laupäeval, 12.jaanuaril kell 12
Pühapäeval, 13.jaanuaril kell 12
Politseinik peatab purjus mehe, kes komberdab
mööda tänavat:
“Kuhu te siis nüüd lähete?”
“Kuidas kuhu? Tulen Uue Aasta vastuvõtult ja ruttan koju, härra politseinik.”
“Kuidas nii?! Praegu on ju juba märtsikuu käes!”
“Sellepärast ma ruttangi. Naine arvatavasti juba
muretseb.”
Naine äratab mehe 1. jaanuari hommikul:
“Kallis, kas sa ei aitaks mul nõusid pesta?”
“Ei, ma tahaksin metsikult magada.”
“Ma tahtsin sind ainult kontrollida. Nõud on ammu
pestud.”
“Kallis naine, ma tegin ainult nalja. Oleksin sind
heameelega aidanud.”
“Väga hea! Ka mina tegin nalja. Nõud ootavad sind.”
Uue aasta esimesel päeval toibub Jack mälukast ja
märkab, et on pealaest jalatallani sidemeisse mähitud.
“Mis minuga juhtunud on?” küsib ta.
“Kas sa siis ei mäleta?” imestab John, kes istub ta
voodi ees. “Täpselt keskööl tegid sa akna lahti, pöördusid minu poole ja ütlesid: “Pane tähele, John, ma
lendan nüüd aknast välja nagu liblikas!” Ja hüppasidki…”
“Ja miks sa mind siis tagasi ei hoidnud?”
“Mis sa õige tahad?! Ma olin täiesti kindel, et sa oskad lennata!”
Mees ärkab uue aasta esimesel päeval lõuna paiku
hirmsa pohmelliga.
“Kallis, mis eile toimus?” küsib ta naiselt.
“Sa jõid end täis nagu siga sea aasta künnisel, ja tegid end bossi silmis täis!” vastab naine.
“Sitta kah!”
“Seda sa juba tegid. Ta vallandas sind samal õhtul!”
“Peaks vabandama.”
“Ma juba vabandasin, terve öö vabandasin. Homme hommikul lähed tööle!”
Uue aasta hommikul, pärast tormilist ööd, heliseb
“Anna andeks, kallis, ma mäletan hästi, et tegin sulle eile abieluettepaneku, aga olen unustanud, kas sa
nõustusid, või mitte?”
“Aga mina mäletan kindlalt, et ütlesin “jaa”, aga ei
suuda meenutada, kas sulle või kellelegi teisele.”
Kaks tundi enne uue aasta saabumist astub juuksu-
ritöökotta ajamata habemega klient ja nähes, et habemeajaja on juba ülilõbusas tujus, jääb kõhklevalt ukse
juurde seisma.
“Ja mi-mis te-teil oli?” küsib meister pehme keelega.
“Ma oleksin tahtnud habet ajada, aga paistab, et te
olete selleks juba liiga purjus.”
“Tü-tühi asi! Kohe ajame habeme ära, ainult näidake, kus teil lõug asub!”
Jack otsustab uue aasta vastu võtta restoranis. Ta istub tagasihoidlikult nurgas asuva laua taha ja kutsub
kelneri:
“Kulla sõber, kostita mind pitsi viina, portsjoni kotlettide ja hea sõbraliku sõnaga!”
Mõne aja pärast asetab kelner tema ette pitsi viina ja
kotletid. Jack ohkab tasakesi ja küsib siis nukralt:
“Aga kuhu jäi sõbralik sõna, vennas?”
Kelner kummardub talle lähemale ja ütleb vaikselt:
“Ärge sööge neid kotlette, nad pole enam värsked.”
Uusaastaballil pöördub külastaja restorani administraatori poole:
“Ma unustasin rahatasku maha. Lähen sellele koju
järele. Seniks aga jätan teile pandiks oma naise.”
“Kas teil poleks võimalik jätta mulle pandiks kas
kella või sõrmust?”
“Kas siis minu naine ei ole küllalt hea garantii?”
“Loomulikult on. Aga oletame, et te ei tule tagasi.
Mis ma siis teen – mul juba on kodus üks naine!”
Joodikult küsitakse:
“Noh, kuidas läheb, kuidas uut aastat vastu võtsid?”
“Nagu kingitus,” vastab see.
“Kurat, terve öö vedelesin selle neetud kuuse all.”
Aastavahetuse eel helistab sekretär kõikvõimalikesse turismitaludesse, puhkekodudesse, spaadesse ja
maakõrtsidesse, et leida sobivaim koht firmapeoks.
Järjekordne telefonikõne:
“Halloo, kas me võime uue aasta teie juures vastu
võtta?”
“Tulge, kui soovite.”
“Aga palju see maksma läheb? Meid on palju…”
“Meil on teenindus tasuta.”
“Vabandage, on see puhkekodu?”
“Ei, see on surnukuur.”
1 Iminappadega veekogudes elav rõnguss
10 Eraldusruum (haiglas, garaazhis)
14 Üksildane inimene
18 Eeskäru (näi suurtükil)
19 Pilge, väljanaermine
20 Nöökama
21 Egiptuse mütoloogias maailma looja
22 Vilkuv sära
23 Näriline
24 Doonau lisajõgi
25 Eesti jõgi
26 Erisaadik tavaliselt salajase ülesandega
27 Kreeka täht
28 Linn Jaapanis
30 Lõunamaine taim ja selle vili
32 Maitseaine
35 Armulaualeib
38 Paluma
39 Pühitsetud võidmisõli
42 Vana katkine riideräbal
43 Energiline, tarmukas
45 Omaani rahaühik
47 Pikkusühik
48 Kergemeelne, tuisupäine
49 Laskerada
50 Kõrge kitsas puunõu
51 Uustulnuk
52 Asine
54 Surnukamber
57 Tardunud kolloidlahus
59 Kallas, äär
64 Maksuta, hinnata
65 Nurjatu
67 Valamistoru
69 Kibe
70 Mahuti
71 Roomaja
72 Elbe lisajõgi
73 Brasiilia osariik
75 Tuurakala
77 Kuna, kuivõrd
78 Lõunamaine puu
79 Otsaesine
81 Muusik (1953, eesnimega)
84 Näitleja, "Õnne 13" osaleja
87 Vald Võru maakonnas
89 Jämekoomiline lühinäidend
92 Halb lõhn
94 Kaljurahu
96 Vastu-, vastas-, vastand
97 Linnavalitsus
99 Esinemisväljak
100 Araabia Ühendemiraatide rahaühik
101 Imik, titt
102 Angola pealinn
103 Doonau lisajõgi
104 Teravili
105 Peruu pealinn
106 Agar
1 Tokk, toigas
2 Destillaat
3 Õunasort
4 Nihkkaliiber
5 Joovastus, ülisuur vaimustus
6 Aasialane
7 Kergelt krobeline, mitte sile
8 Kasakapealik
9 Asimuut
10 Muskus
11 Vald Saare maakonnas
12 Odra- või nisuleib
13 Riik Aafrikas
14 Linn Saksamaal
15 Häire, tõrge
17 Meteoriidikraater Venemaal
28 Kollakaspunane värvimuld
29 Luuletaja
31 Varn
32 Mehhiko filminäitleja ja lavastaja (s
33 Egiptuse viljakuse jumalanna
34 Parv, trobikond, rühm
36 Järv Lätis
37 Tuntud küla Raplamaal
40 Imielund, -seade
41 Lõhkeseade
43 Eesti poliitik ja naljamees
44 Riisiviin
45 Suusataja
46 Inetu tegu
49 Natuke
55 Riik Aasias
56 Endisaegne keelpill
58 Üleujutatav jõeäärne ala
60 Küdoonia
61 Dekaluumen
62 Avameelne
63 Endisaegne väike puukauss
66 Põllutöömasin
67 Eesti linn
68 Sugulane
74 Hullus, kirglik kalduvus
75 Militarist
76 Vormiriietus
80 Truu
81 Riigikogu liige
82 Süüdistatava mujalolek süütuse
83 Eesti helilooja
84 Noorsoo-organisatsiooni liige
85 Plahvatama pandud lõhkeainekogus
86 Koduloom
87 Noor inimene
88 Sihikindel
90 Kirjatäht
91 Hiina kaaluühik
93 Kõige enam
94 Osa rõivast
95 Pelgupaik
1 Vald Lääne-Virumaal
5 Organiseeritud väljapressimine
10 Klimp
14 Arenemisaste, esinemisjärk
18 Järv Soomes
19 Keiser, kuningas
20 Asula Tartumaal
21 Ajal Peruu indiaanlane
22 Rahvas Nigeerias
23 Doonau lisajõgi
24 Ajalooliselt tähtis dokument
25 Ninahäälik
26 Juga USA ja Kanada piiril
27 Viiuldaja
28 Blankett
30 Kalligraafia
32 Putuka nõel
35 Eskimote peakotiga jakk
38 Mängukaart
39 Vald Järva maakonnas
42 Endine maletaja
43 Kümme
45 Paha
47 Kõrbesaar
48 Astumine, samm
49 Kuujumal India mütoloogias
50 Tasane, suuremate kõrgenditeta
51 Linn Saksamaal
52 Rünnak
54 Irdumine
57 Maitse
1 Pealinn Euroopas
2 Põlvetagune õõnsus
3 Härra
5 Tülinoriv
6 Kärbsepüüdja
7 Looma kehaosa
Pehme hõbevalge haruldane metall
9 Balanss
10 Ragin
11 Mõttes rusikat näitama
12 Kaherattaline vanker
13 Lusika jä'medam nõgus ots
14 Sisutu väljend, sõnakõlks
16 Ravimtaim
17 Lehtpuu
28 Hüvasti
29 Suur tuiksoon
31 Toidu keeduvedelik
32 Kirjatäht
34 Puulabidas
36 Eesti poliitik (mõõdukas)
37 Näitleja (1907-96)
40 Peremees, ettevõtja
41 Võlg
43 Moldaavia rahvalaul
44 Vürtsisegu
59 Niikaua
45 Ameerika filminäitleja (s 1951)
62 Sügisõunasort
46 Leidlaps
64 Õhukeseks kulunud riie
49 Tõsteanum mäenduses
65 Kaustik
53 Verdi ooper
67 Sugulane
55 Jalgpallile sarnanev mäng
69 Munga- või rüütlikoondis
56 Riist nurkade kandmiseks maastikule
70 Äkiline tuule- või vihmahoog
71 Looduses esinev kõva mineraalne aine 60 Kreeka täht
72 Kiiremini
61 Maksuta, hinnata
73 Vaenlase mahanülitud peanahk
62 Juga
75 Katoliku vaimulik Prantsusmaal
63 Ilutaim
77 Nakkumine
66 Avameelne
78 Kodulind
67 Valgustatuse mõõtühik
79 Mööbliese
68 Kaerasort
81 Imelikult
74 Kaotamine
84 Muhamedi usk
75 Kehtetuks muutuma
87 Oksa tõmbama
76 Anna edasi
89 Kütteaine
80 Vald Viljandi maakonnas
92 Eesti kirjanik, luuletaja ja tõlkija
81 Pikanäpumees
94 Soni
82 Eesti saar
96 Tuntud küla Raplamaal
97 Filmioperaator (1965)
84 Indiaani hõim Peruus
98 Ega siis
85 Poolvedel mass
99 Muhuke, rakk, mull
86 Sügisõunasort
100 Korvpallur
87 Pakil-olek, rutt
88 Riik Aafrikas
101 Linn Leedus
90 Küla Kaukaasias
102 Horvaatia pealinn
91 Metsaand
103 Kreeka täht
93 Lehtpuu
104 Salaja
94 Kangaspuude osa
105 Kehaosa
95 Pärilikkustegur
106 Leedu ja läti rahvalaul
6 2 9 1 7
Selle talve lumerajasõitudega on algust tehtud
Jätkub 20. lk
Algus 19. lk
Tabel jätkub 22. lk
Teise, Ohekatku etapi tulemused alates lk 26
LUME- JA JÄÄRAJAL TOIMUVATE ÕPPESÕITUDE
SARI RAPLAMAAL 2012 -2013.a JUHEND
1.1 pakkuda noortele ja täiskasvanutele harjutamisja võistlemisvõimalusi kinnisel rajal toimuvatel üritustel ja koolitustel.
1.2 kontrollida õpitut ja ettevalmistatud tehnika
2.1 osalevad soovijad, kelle vanus ja ettevalmistatud
tehnika seda lubab.
Autod peavad vastama lisas toodud tingimustele.
2.2 kuni 15 aastased osalejad peavad omama nn
vastutavat isikut.
Vastutav isik on kohustatud määrustepäraselt juhendama ja abistama vastutava poolt üritusel osalemist. NB! Vastutav isik peab viibima antud üritusel
seni kuni tema poolt juhendatav on lõpetanud oma
tegevuse sellel üritusel.
2.3 Osavõtjad on jaotatud gruppidesse alljärgnevalt:
A J18 - noored alla 18 2wd autodel
B N - naised 2wd autodel
C FWD - (mehed) Esiveolised autod
D RWD - (mehed) Tagaveolised autod
E 4 WD - Neliveolised autod
LUME- JA JÄÄRAJAL TOIMUVATE ÕPPESÕITUDE SARI RAPLAMAAL 2012 -2013.a JUHEND
Algus 23. lk
F SOJUZ - NSVL-is toodetud tagaveolised autod
G OPEL - kõik esiveolised autod
E (4wd) klassis võivad osaleda nii mehed kui naised, kuid mitte alla 18 aastased noored.
a) noortel toimub ühine arvestus tüdrukutele ja
poistele. Osavõtja, kes on esimese etapi registreerimisel alla 18 aastased, saavad osaleda noorte arvestuses
meie sarja lõpuni.
b) etappi korraldajal on õigus juurde lisada täiendavaid masinaklasse, mis aga üldsarjas arvesse ei lähe.
2.4 Lubatud on sõita mitmes erinevas masinaklassi,
tasudes eraldi masinaklasside eest
2.5 Masinat võib vahetada teise sõidu jaoks, mis
vastab samale sõiduklassile
3. AEG:
3.1 üritustesari viiakse läbi dets 2012.a. - märts
etapi alguse määrab rajameister koos kohaliku ürituse korraldajaga.
I etapp – Hõreda – Traksi 22. dets. algus kell 10.00
Rein Toomingas, 5179348, traksirein1@hot.ee,
Veiko Haljasmets, 5244123, rajave@hot.ee,
Truvo Leinberg, 5233147, truvo@hot.ee
II etapp – Ohekatku karjäär - 29.12.2012.
Mati Kutser, 5057868
III etapp – Ingliste
Alo Vahtmäe, 5207374, alo@vahvi.ee.
IV etapp – Kaiu
Aivo Sildvee, 53408534 aivo@kaiu.ee
V etapp – Valtu
Rein Nipernado, 5098810
VI etapp - Kaiu
Aivo Sildvee, 53408534 aivo@kaiu.ee,
Rünno Leinberg, 5167927
NB! Vastavalt ilmastikule võib etappide korraldamisel toimuda ka muutusi.
4. ÜRITUSTESARJA LÄBIVIIMINE
4.1 Osaleja registreerib end sekretariaadis, kus tasub ka osalustasu 5 €.
4.2 Peale registreerimist siirdub osaleja korraldajate
poolt ettevalmistatud tehnilisse parklasse, kus toimub
4.3 Peale kõikide osalejate registreerumist loositakse õppesõitude järjekord.
4.4 Sõidetakse etteantud ringide arv ajale
4.5 Teise vooru stardijärjekorra määrab korraldaja.
4.6 Tehniline ülevaatus toimub igal etapil kella 9.00
-9.45.-ni.
4.7 Osalejate koosolek kell 9.50
4.8 Sõitude algus kell 10.00. Külma ilma korral võib
stardiaeg veidi edasi nihkuda.
NB! Võistluste mandaat lõpeb kell 9.45
Need, kes hilinevad ( 9.46 - 10.00) - osalustasu 20 €
Peale kella 10.00 enam ei registreerita ja osaleda sel
etapil ei saa
5. PARIMATE SELGITAMINE:
5.1 Igal etapil sõiduaegade liitmise teel.
5.2 Väiksema koguaja saanud osaleja saab parema
5.3 Võrdse koguaja saanute korral otsustab II sõidu
aeg. Kellel on see parem saavutab ka parema koha
5.4 Üldvõitja selgitamisel liidetakse kõikidel etappidel kogutud kohapunktid kokku Vastavalt kogutud
punktisummadele selgub ka paremusjärjestus. Mida
suurem summa, seda parem koht üldjärjestuses.
5.5 Alates kuuendast etapist arvestatakse halvem
tulemus maha. (N – 1)
5.6 Võrdse punktisumma korral arvestatakse kõrgemaid kohti üksikutel etappidel.
5.7 Etappidel arvestatakse punkte järgmiselt: I 10p, II - 8p, III - 6p, IV 5p, V - 4p , VI - 3p.VII - 2p, VIII - 1p.
6.1 Protestid kirjutatakse 20 minuti jooksul peale
juhtunud intsidenti kohe “Protestide raamatusse” ja
lahendatakse ürituse toimumise käigus. Protesti vaatab läbi protestikomisjon (etapi läbiviimise peakohtunik, tehnilise ülevaatuse korraldaja, vastavalt vajadusele ka rajakohtunikud)
6.2 Protesti saab kirjutada ainult osaleja või tema
otsene esindaja, kelle määrab osaleja ise enne ürituse
algust. See on ka kirjalikult fikseeritud.
6.3 Protest maksab 50 €.
7.1 Korraldaja autasustab esimesele kolmele kohale
tulnuid võistlejaid meenega,
7.2 nii toimib see igal etapil,
7.3 korraldaja ei võta endale kohustuseks nii etappidel kui ka üldarvestuses auhindade jagamist. Loomulikult ei keela see seda, et keegi ei või sponsoreerida
antud võistlust auhinnafondiga,
7.4 üldvõitjaid autasustatakse karikatega.
Suusarajad: 2; 3; 5 km
Kontaktisik: 5148261
Telefon: 5148261
Rapla maakonna lume- ja jäärajasõitude
sarja II etapp Ohekatku 29.12. 2012
R. Nipernado
R. Toomingas
H. Teder
Edvin Leinberg
M. Kõlamets
T. Meerents
V. Orasi
K. Kilter
I. Hämarsalu
H. Kõlamets
M. Küla
T. Leinberg
T. Sallo
T. Vilistus
A. Hakmann
B. Šemet
L. Vitsur
Mar. Kasepõld
A. Vahtmäe
K. Kutser
T. Niinemets
Man. Kasepõld
T. Tanvel
M. Mäekivi
U. Markson
A. Eesmäe
K. Pikkof
H. Kio
S. Sunni
02:55,89
02:58,21
02:56,02
03:05,45
03:03,33
03:02,3
03:03,87
02:57,42
03:04,39
03:05,36
03:04,61
02:59,83
03:03,58
03:05,24
03:20,86
03:24,08
03:42,42
03:36,36
03:17,45
07:26,64
02:57,67
03:01,42
03:01,33
03:04,21
03:07,08
03:09,95
03:16,49
03:11,46
03:12,05
03:19,77
03:27,39
03:18,64
03:18,33
03:23,74
03:55,02
06:02,36
04:21,14
05:47,47 10
05:55,60 8
05:57,31 6
05:59,54 5
06:00,23
06:08,94 3
06:08,94 2
06:09,38 1
06:13,82
06:13,91
06:16,31
06:16,66
06:18,91
06:19,60
06:20,16
06:22,31
06:23,88
06:30,25
06:44,60
07:24,84
07:31,38
09:19,81
11:47,78
02:41,33
05:29,89 10
02:47,39
05:33,38 8
02:44,43
02:52,20
05:36,63 6
02:47,05
02:50,27
05:37,32 5
02:46,71
02:55,42
05:42,13 4
05:42,46 3
02:55,39
05:42,78 2
05:43,50 1
02:54,02
05:43,91
02:51,52
02:55,49
05:47,01
02:50,74
02:58,61
02:51,95
05:51,50 0
U. Luts
M. Luugima
V. Välja
I. Udam
D. Heinleht
V. Haljasmets
A. Buusmann
M. Metsare
M. Haljasmets
Järvela
05:43,91 0
05:51,50
02:52,86
05:53,66
02:56,11
02:59,24
05:55,35
02:57,36
03:00,09
05:57,45
05:53,66 0
03:04,89
05:58,94
03:03,64
06:01,84
02:59,30
03:03,02
06:02,32
05:58,94 0
03:06,93
06:07,52
03:02,80
03:05,08
06:07,88
06:02,32 0
03:00,64
03:07,24
03:00,99
06:11,79
03:02,18
03:10,24
06:12,42
06:07,88 0
03:02,99
03:14,89
06:17,88
03:13,24
06:28,89
03:05,74
03:44,05
06:49,79
03:01,39
06:18,40
09:19,79
06:28,89 0
R. Raidma
R. Lember
M. Kio
S. Topaasia
E. Siniallik
I. Vulf
S. Selling
G. Karivere
M. Muinasmaa
02:49,86
02:57,61
02:58,27
03:03,27
02:54,55
03:02,86
03:04,17
05:09,77
02:58,77
03:04,62
03:10,30
03:10,45
03:22,30
03:12,67
03:17,93
03:51,08
03:24,25
I Kokku
05:48,63 10
05:58,63 8
Kokku 6 etapp5
06:02,23
06:08,57 5
05:58,63 4
06:13,72
06:02,23 3
06:16,85
06:08,57 2
06:18,69
06:13,72 1
06:20,79
06:16,85 3
06:55,25
08:34,02
SOJUZ-KLASS
Pos Nr Sõitja
1etepp 2.etepp Kokku
Rein Toomingas
Indrek Hämarsalu
Sven Topazio
Lauri Vitsur
Truvo Leinberg
Karivere
M. Muinasmaa 05:09,77
Muinasmaa 05:09,77
Pos1 Nr Sõitja
1etepp 2.etepp
10 Kokku 20
TruvoLeinberg
VirgoSiniallik
Marko Küla
OPEL-klass
Kasepõld
KristjanKasepõld
M.Sunni
K. Pikhof
Kõlamets
M.Udam
Luugima
D. Haljasmets
M.Järvela
Haljasmets
V.Vulf
I etapp etapp
I etapp0 etapp
V. Järvela
S. Mäekivi
Õ. Kopli
K. Ojavee
E. Nipernado
A. Korsonov
M. Kasepõld
S. Lohk
R. Aas
A. Ojandu
J. Rööbing
T. Taevas
K. Kimberg
V. Kullamäe
A. Auväärt
E. SaartE. Saart
02:45,15
02:53,42
02:45,24
02:51,86
02:55,80
02:57,24
03:00,24
03:02,17
03:07,14
03:09,53
03:05,30
03:06,68
03:13,27
03:29,17
03:20,99
03:27,61
03:39,55
02:46,95
02:53,74 05:40,69
02:53,52
02:57,02 05:50,54
03:01,05 05:54,85
03:01,24
03:11,70 06:12,94
03:06,05
03:09,96 06:16,01
03:17,49 06:23,19
03:09,99
03:17,53 06:27,52
03:11,45
06:24,08 09:35,53
05:38,57 10 - 0 = 10
05:39,57
05:47,66
05:57,48
06:09,31
06:12,73
06:15,85
06:19,95
06:50,16
07:07,16
0 +1 0 = 10
otsib oma meeskonda harvesteri- ja forvarderioperaatorit.
Põhiline tööpiirkond Järva-, Rapla- ja Pärnumaa.
Töö vahetustega.
*B-kat juhiluba
*tehniline taip
*positiivne töösse suhtumine
*aastaringne töö
*head töötingimused
Info tel 56678631, 5270686
CV saata info@marrekpuit.ee
Võime värske lehe pdf-formaadis ka teie e-mailile saata. Soovist palume e-mailile märku anda.Väikesemahulise lehe faili suurus on ca 2-3-4 megabaiti. Väikesemahulise ja normaalsuurusega lehe (ca
10-20mB) põhiline erinevus on fotode kvaliteedis.
Raplamaa Ühistöö nr 1 2013
Raplamaa Ühistöö nr 1 2. jaanuar 2013