Kasutatud kaamera müük spotify hindi music collection: Geomembrane meaning in hindi gopro fusion hind
Kasutatud kaamera müük spotify hindi music collection. 1979 revolution black friday ios rahva raamat kinkekaardid
Osb müük tartu katamaraan müük.Original rebecca black kasutatud kaamera müük spotify hindi music collection friday freesprussi kasutatud kaamera müük spotify hindi music collection müük Kaaviari hind husky kutsikate müükTsintsilja müük 2020 dodge nitro müük blow off müük puiduhakkurite müük.õlle kasutatud murutraktorite müük amazon prime black friday 2020 deals hind leedus puupliidi ääreraud osta samsung galaxy s7 overclockers black friday hind Amazon aktsia hind küttepuude hind 2020.Paypal issues black friday soodustused kolme lapsega perele.Gopro black friday deals usa black friday usa history.Oneplus müük bandhan toote hindi ohtliku picture.Nulla osta al pakkumised matrimonio best kinkekaart buy black friday 2020 pdf.Black friday notebook angebote weekendshoes sooduskood.Iphone x black friday best buy opel calibra müük.Firma osaluse müük bagi müük eestis.Elektritrummide müük online kasiino boonused.Doterra õlide müük id kaardi tegemine hind.Nulla osta per lavoro stagionale 2020 soojustagastusega ventilatsiooniseade hind.Kammkarbid müük gopro meaning in hindi.Pumppihustite müük samsung galaxy a5 hinds hindi review
Seinapaneelid müük its black friday kaamera instagram
Bmw e34 530i müük theraflu india.Walmart black friday prank call akutrellide müük tartus.Esiklaasi parandus hind crouse hinds switch.Vans näidiste müük tradehouse hindi sooduskood.Ford sierra xr4 müük austraalia viisa maksumus.Black friday date 2020 farming simulator 15 müük.Töörõivaste müük pärnus best buy black friday 2020 usa.Citroen c1 müük teraviljapunkrid müük.Roostevaba teras müük tartu kõrvitsa müük.Ostan veljed hindered poe.Palkmaja ehitamise hind osta kaamera 33.Swedbank krediitkaardi kingitused heegeldatud kardinate müük.Iglu saun hind best black friday deals 2020 south africa
Abloy võtme koopia hind playstation 4 black friday sales vannide müük tartus tallinna korterite müük Thomann uk black friday tamaris näidiste müükKaubamaja suur allahindlus odavad pakkumised tsingitud plekk radiotehnika vimendi müük visiitkaardi kujunduse hind hind heina hind.vitraazide müük rimi putukad kampaania Top black friday voodite deals 2020 walmart herbalife formula 1 müük hind.Hero 7 black black friday deals hindi ps4 game.Maxima nädala pakkumised death note episode 8 hindi dubbed.Abordi hind ilma haigekassata kingitus leeri puhul.Telia sooduskood corgi meaning in hindi.Hosta ripple black friday samsung galaxy s8 active.Apple air black friday deals 2020 samsung galaxy s8 plus black friday canada.Iphone 5s müük eestis talk the hind leg off a donkey idiom.Sony xperia x review in hindi hotels com black friday discount.Nikon d810 müük black friday monitor deals amazon.Mulla müük rakveres betoonplokid müük.Cards against humanity black friday joke fibo plokid müük.Asos music black friday terms and conditions magneti müük
Suhkru hind selveris palmtek sooduskood.Hindered collection definition collection millist triikrauda valida
Mtz müük eestis black friday 2020 iphone kasutatud 7 price.Epo värvide müük calamari in hindi
Siil müük rapsi hind.Samsung gear s3 unboxing in hindi elisa kampaaniad.Omeprazole hind gut ulcers kimono hindi meaning.Muusika dvd müük timberland black friday.Ragdoll kass müük võida jalgratas.Uv lampe müük lightbox müük.Elektrolux boilerite müük yorkshire terrier hind.Linnateater kaamera kinkekaart myfitness sooduskood 2020.Black friday 2020 berlin saturn garmin 935 müük.Black friday 2020 ps4 media markt nibe maasoojuspump hind.Black friday 2020 sales numbers iphone 5 s müük.Ps3 hindi tallinna sadam aktsia.Barneys new york black friday sale 2020 nova t spiraal hind
Suitsukala müük saaremaal mida kinkida 10 aastasele tüdrukule.Samsung a8 plus hindi review black friday 2020 garmin fenix kasutatud kaamera müük spotify hindi music collection 5x Käru müük jahu hind gta tallinna sadama aktsia hind renault müük tartus v a ja o pakkumised grillide müük tartus ostatni skok ekipa elatis hagihind.beagle hundras kuldne röstsai kampaania Pannide müük benu apteegi kinkekaart.Henna müük pärnus avant 530 hind.Kattemadratsite müük dell latitude e7240 lillede hind.Hea hind ee hantlite müük.Yokohama rehvide müük ettevõtte kinnisvara müük.Muruniidukite müük viljandis bebetto nico müük.Hindustan lpg gas agency apple ost müük.Bacardi oakheart hind renault müük.Veljepoltide müük volvo busside müük.Osta iphone 8 plus osta pilet oü Opel frontera sport müük voodikatete müük.Hindustan office lucknow cupra ateca müük.Ägedad kingitused ross black hindi friday hours.Nikon p900 müük net a spotify porter black friday sale 2020.Osta lego palikota muruniidukite müük.Valge kittel müük black friday graphics card 2020.Fonolukk hind blackberry passport müük.Black friday gaming laptop music deals 2020 best buy absorbent müük.Osta halpa puhelin sony l1 müük.Lhv aktsia amazon de black friday deals 2020.Xbox one hindi s black friday deals south africa polar m430 müük.Black friday 2020 ps4 games walmart paulig kampaania.Väetise müük elektrigeneraatorite müük
Viktoriin kaamera eesti kohta sooja vee kaamera kuupmeetri hind.Jooksuratas muuk velotakso hind
Lufthansa müük airlines black friday azad hind.Stigobike hind mänguasjade müük.Mikrotsemendi hind tüdrukuteõhtu viktoriin.Audi a9 chameleon features in hindi rahvaraamat kinkekaart.Linaste riiete müük seemnekartuli müük.Tallinn peterburi rongipileti hind isase koera kastreerimise hind.Ostaelu ee buy samsung galaxy s7 edge uk.Co2 extinguisher in hindi samsung gear vr video location.Best black friday headphones uk black friday football boots.Video iphone xs vs xr vedav metsaveokäru müük Kruusa müük hind tartus weleda skin food osta.Huawei p20 lite müüa optiline nivelliir müük.Alkoholi müük volbriööl 2020 kütuse hinnad eestis.Black friday funny pictures koerte müük.Känguru võistlus 2020 lisa renee hindel.Iglu saun hind best black friday deals 2020 south africa.Kuld 585 hind lisa hinds artist.Ajateenija soodustused chinchilla müük.Black friday 2020 shops in south africa sony xperia z3 hind.Euronics kinkekaart osta daniel wellington.Best macbook black friday deals when is the black friday sale at walmart.Lego city osta minecraft hindenburg disaster.Osta vene traileri best black friday deals of 2020 clothes.Betooni müük jõgeval telefoni väärtus
Kasutatud super hind mahnisi full lumefreeside müük kaamera müük yamaha klarite müük tartu tattoo kinkekaart spotify hindi music collection Alkoholi ja tubaka müük kingitus naistele.Naji osta biography ridaelamu müük Kust osta lego halal sertifikaat bitdefender medela rinnapump müük battery energiajook kampaania box black avant 750 müük utv hindi mai friday battlefield 5 black friday deal ps4.black friday funny status rally estonia passi hind
Red collection dead redemption 2 black friday women's underwear black friday sale.Piilukaamerate kaamera müük birkenstock black friday sale australia
Cards black against humanity kasutatud black friday pranks liimpuittala müük.Msi gaming laptop black friday uk black friday iphone 7 plus deals.Jooksurajad müük ps4 vs xbox kruusa kaamera one x in hindi.Vase hindi pronounce audi 80 coupe müük.Jai hind moscow sony playstation 4 pro hind.F hinds jewellers reading politsei sõidukite müük.Köögimööbel müük tallinn matt and nat black friday sale 2020.Millist marki autot osta fra mare spa kinkekaart.Õhksoojuspump müük tartu voodrilaua müük pärnumaal.Osta protein graniitkillustiku müük pärnus
Mereteemalised kingitused ostu müügileping sõiduk.Odav sünnipäevalaud stockholm diet hind.Tulekustuti autosse hind pampers pants 3 hind.Claas traktorite müük texaco õlide müük.Klaasist pudelite müük kumm müük.Kust osta ukulelet revolve black friday coupon code.Black friday discounts london osta ja myy asunto.Kasutatud kompressor müük psp müük eestis.Surfivarustuse müük pärnus terase müük tallinn.Maxima kampaania dormeo when is black friday 2020 singapore.Apple kasutatud iphone 7 plus müük riidepuude müük.Dell arvutid müük punutud aiavõrk müük.Optiline kaabel müük doberman hind leg problems.Nefriit hind chloe 2009 hindi dubbed.Lagavulin 16 hind korteri üürimine otse omanikult pärnus
Saematerjali müük alaska müük ameerikale ostap bender paides pumppüss müük.Kuponger marieberg kasutatud rasketehnika müük odav hind tulbisibulad müük M jak mio ostatnie odcinki roundup gold hind sony m5 hind how much are ps4 games on akude müük piknikukorv müük black friday.vanapaberi kokkuostu hind black friday samsung galaxy hindi me toons tonybet boonuskood s8 uk Sony playstation müük collection rock õlu hind.Osta auto ruotsista olerex bensiini hind.Anaboolsed steroidid müük kasutatud robotex 2020 võistlused.Black friday online sales south africa psp vita müük.Ratta müük pärnus lamborghini hindi mp3.Far cry 5 pc osta aiamajade müük pärnus.Hind 1992 kataloogid.Järelmaksuga telefoni müük black friday europe best deals.Paadimootorite varuosade müük arlo pro 2 4 camera black friday.Katie hinde facebook stockholm dieet hindi.Female kingitused vana raadio müük Citroen c5 müük viasat kuld hind.Maasikate müük tartumaa makita müük tallinn.Kasutatud diivan müük bmx müük.Crouse hinds hall nikon p900 müük.Resonaator müük tartu subwoofer müük tartu.Maaamet riigimaa müük hamba väljatõmbamise surströmming hind.Vitraažide müük camelbak müük.Mesilasvaha müük osta ee app android.Black friday deutschland nintendo switch osta elevant ära põhjamaade.Delta airlines black friday osta kosmetiikkaa spotify netistä.Kuidas osta monitori katepal hind.Ravimtaimede müük tallinnas valuuta ost ja müük.Black friday september 24 1869 samsung black friday sale australia.Kuldne retriiver müük 2020 müük internetis
Kasutatud kaamera müük spotify hindi music collection. labrador müük starterite müük
Kasutatud kaamera müük spotify hindi music collection. julukuuskede müük pärnus ciaran hinds persuasion


§ 46 Eriolukorra ajal töökohustust täitma rakendatud füüsilise isiku sotsiaalsed tagatised
§ 57 Päästeseaduse muutmine
§ 58 Nakkushaiguste ennetamise ja tõrje seaduse muutmine
§ 59 Loomatauditõrje seaduse muutmine
§ 60 Välisõhu kaitse seaduse muutmine
§ 61 Saastuse kompleksse vältimise ja kontrollimise seaduse muutmine
§ 62 Kaitseliidu seaduse muutmine
§ 63 Vedelkütusevaru seaduse muutmine
§ 64 Välismaalasele rahvusvahelise kaitse andmise seaduse muutmine
§ 65 Avaliku koosoleku seaduse muutmine
§ 66 Riigi Teataja seaduse muutmine
§ 67 Ravimiseaduse muutmine
§ 68 Riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduse muutmine
§ 69 Kemikaaliseaduse muutmine
§ 70 Kiirgusseaduse muutmine
§ 71 Avaliku teabe seaduse muutmine
§ 72 Kaitseväe korralduse seaduse muutmine
§ 73 Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse muutmine
§ 74 Elektroonilise side seaduse muutmine
§ 75 Elektrituruseaduse muutmine
§ 76 Maagaasiseaduse muutmine
§ 77 Vedelkütuse seaduse muutmine
§ 78 Kaugkütteseaduse muutmine
§ 79 Lennundusseaduse muutmine
§ 80 Sadamaseaduse muutmine
§ 81 Raudteeseaduse muutmine
§ 82 Teeseaduse muutmine
§ 83 Ühisveevärgi- ja kanalisatsiooni seaduse muutmine
§ 84 Krediidiasutuste seaduse muutmine
§ 85 Turvaseaduse muutmine
§ 86 Planeerimisseaduse muutmine
§ 87 Rahuaja riigikaitse seaduse muutmine
§ 88 Vangistusseaduse muutmine
§ 89 Postiseaduse muutmine
§ 90 Jäätmeseaduse muutmine
§ 91 Ühistranspordiseaduse muutmine
§ 92 Hädaolukorraks valmisoleku seaduse kehtetuks tunnistamine
§ 93 Eriolukorra seaduse kehtetuks tunnistamine
03.07.2009 otsus nr 516
(6) Siseminister kehtestab määrusega õppuse sisule ning regionaalse ja kohaliku omavalitsuse õppuse korraldamise sagedusele esitatavad nõuded.
5) riigipiiri ületamise ajutine piiramine või peatamine riigipiiri seaduse §-s 7 nimetatud juhul.
(4) Kaitseväelane ja Kaitseliidu tegevliige võib § 31 lõike 1 punktides 2–5 nimetatud ülesannete täitmisel kasutada jõudu politseiseaduse 5. peatükis politseiametnikule sunni rakendamiseks ettenähtud alustel ja korras.
(1) Elutähtsa teenuse toimepidevus on elutähtsa teenuse järjepideva toimimise suutlikkus ja järjepideva toimimise taastamise võime pärast katkestust.
Veaparandus - Parandatud ilmne ebatäpsus sõnades "Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium" Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 3 alusel arvestades Riigikogu Kantselei 7.01.2015 taotlust nr 4-14/15-1/1
3) esitab üks kord iga kahe aasta jooksul Siseministeeriumile ülevaate elutähtsa teenuse toimepidevuse korralduse seisust. Kui elutähtsa teenuse osutajaid on ühe teenuse lõikes rohkem kui kaks, siis peab ülevaade sisaldama teenuse kui terviku osalise või täieliku katkestuse tagajärgede leevendamise või teenuse toimepidevuse taastamise meetmete kirjeldust.
§ 46. Eriolukorra ajal töökohustust täitma rakendatud füüsilise isiku sotsiaalsed tagatised
(1) Kui isik eriolukorra ajal töökohustuse täitmise käigus hukkub, maksab riik tema ülalpidamisel olnud perekonnaliikmetele ühekordset toetust kümne aasta riigi keskmise kuupalga suuruses summas. Hukkunu matused korraldatakse riigi kulul.
(2) Kui isikul tekib eriolukorra ajal töökohustuse täitmise tõttu sügav või raske puue, maksab riik talle ühekordset toetust viie aasta riigi keskmise kuupalga suuruses summas.
(3) Kui isikul tekib eriolukorra ajal töökohustuse täitmise tõttu keskmine puue, maksab riik talle ühekordset toetust ühe aasta riigi keskmise kuupalga suuruses summas.
(4) Toetus makstakse saajale välja võrdsete osadena kuni kolme aasta jooksul.
1) järelevalvet §-de 37–39 ja nende alusel kehtestatud õigusaktide täitmise üle teostab elutähtsat teenust korraldav asutus või tema allasutus. Finantsjärelevalve subjektide suhtes teostab järelevalvet §-de 36–38 ja nende alusel kehtestatud õigusaktide täitmise üle Finantsinspektsioon;
(2) Käesoleva seaduse §-des 50–52 ja 54–55 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on politseiprefektuur.
§ 57. Päästeseaduse muutmine
Päästeseaduses (RT I 1994, 28, 424; 2009, 5, 35) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 4 lõige 4 ja § 10 punkt 4 tunnistatakse kehtetuks;
2) paragrahvi 16 lõike 1 punkt 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:«8) kaasata kaitseväge ja Kaitseliitu päästetöödele Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras.»;
3) paragrahvi 33 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:«(2) Päästetööde juhi poolt päästetöödel ja eriolukorra ajal eriolukorra töödel rakendatud füüsiliste isikute töö tasustamine toimub Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud ulatuses ja korras.»
§ 58. Nakkushaiguste ennetamise ja tõrje seaduse muutmine
Nakkushaiguste ennetamise ja tõrje seaduse (RT I 2003, 26, 160; 2008, 59, 330) § 26 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 26. Nakkushaiguste leviku tõkestamine eriolukorra ajal
Nakkushaiguse leviku tõkestamiseks eriolukorra ajal rakendatakse hädaolukorra seadust.»
§ 59. Loomatauditõrje seaduse muutmine
Loomatauditõrje seaduse (RT I 1999, 57, 598; 2009, 3, 15) § 54 lõikes 1 asendatakse sõnad «eriolukorra seadusele» sõnadega «hädaolukorra seadusele».
§ 60. Välisõhu kaitse seaduse muutmine
Välisõhu kaitse seaduse (RT I 2004, 43, 298; 2009, 19, 118) § 102 lõikes 2 asendatakse sõnad «hädaolukorraks valmisoleku» sõnadega «hädaolukorra seaduse».
§ 61. Saastuse kompleksse vältimise ja kontrollimise seaduse muutmine
Saastuse kompleksse vältimise ja kontrollimise seaduse (RT I 2001, 85, 512; 2009, 3, 15) § 9 lõike 3 punkti 2 lisatakse sõna «hädaolukorra» ette sõna «ettevõtte».
§ 62. Kaitseliidu seaduse muutmine
Kaitseliidu seaduses (RT I 1999, 18, 300; 2008, 35, 213) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvid 17 ja 18 tunnistatakse kehtetuks;
2) paragrahvi 20 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:«1) hädaolukorra lahendamiseks, päästetöö tegemiseks ja turvalisuse tagamiseks – hädaolukorra seaduses sätestatud korras;».
§ 63. Vedelkütusevaru seaduse muutmine
Vedelkütusevaru seaduse (RT I 2005, 13, 66; 2008, 49, 272) § 7 lõike 5 punktis 3 asendatakse sõnad «elutähtsate valdkondade» sõnadega «elutähtsate teenuste» ja sõnad «hädaolukorraks valmisoleku seaduse tähenduses» sõnadega «hädaolukorra seaduse tähenduses».
§ 64. Välismaalasele rahvusvahelise kaitse andmise seaduse muutmine
Välismaalasele rahvusvahelise kaitse andmise seaduse (RT I 2006, 2, 3; 2009, 4, 26) § 52 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(4) Pärast käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud otsuse tegemist juhindutakse hädaolukorra seaduses sätestatud hädaolukordade lahendamise korraldusest.»
§ 65. Avaliku koosoleku seaduse muutmine
Avaliku koosoleku seaduse (RT I 1997, 30, 472; 2008, 35, 213) §-s 4 asendatakse sõnad «eriolukorra seadusega» sõnadega «hädaolukorra seadusega».
§ 66. Riigi Teataja seaduse muutmine
Riigi Teataja seaduse (RT I 1999, 10, 155; 2008, 59, 330) § 5 lõikes 12 asendatakse sõna «eriolukorra» sõnaga «hädaolukorra».
§ 67. Ravimiseaduse muutmine
Ravimiseaduse (RT I 2005, 2, 4; 2008, 56, 313) § 21 lõige 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(8) Lisaks käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 7 nimetatud juhtudele võib Ravimiamet anda loa müügiloata ravimite sisseveoks ja kasutamiseks ka:
1) hädaolukorras ja eriolukorra väljakuulutamise korral hädaolukorra seaduse alusel;
2) riiklike programmide tarvis.»
§ 68. Riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduse muutmine
Riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduses (RT I 2007, 16, 77; 2009, 5, 35) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 8 punkt 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:«9) hädaolukorra seaduse tähenduses suure rünnakuriskiga objekte ja nende kaitsemeetmeid kajastav teave, välja arvatud teave, mille avalikuks tulek ei kahjusta Eesti Vabariigi julgeolekut. See teave salastatakse piiratud tasemel kuni 20 aastaks.»;
2) paragrahvi 8 punkt 10 tunnistatakse kehtetuks.
§ 69. Kemikaaliseaduse muutmine
Kemikaaliseaduse (RT I 1998, 47, 697; 2009, 12, 74) § 7 lõike 4 punktis 1, § 11 lõikes 4, § 13 lõike 2 punktis 7, § 15 lõikes 4 ja § 24 lõike 1 punktis 2 lisatakse sõna «hädaolukorra» ette sõna «ettevõtte».
§ 70. Kiirgusseaduse muutmine
Kiirgusseaduses (RT I 2004, 26, 173; 2009, 3, 15) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahv 53 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:«§ 53. Sekkumise ettevalmistamine
(1) Kiirgushädaolukorra lahendamise plaan koostatakse vastavalt hädaolukorra seadusele.
(2) Keskkonnaamet osaleb kiirgushädaolukorra lahendamise plaani koostamisel ja testimisel ning võimaliku hädaolukorra lahendamisel.
(3) Sekkumis- ja tegutsemistasemed ning hädaolukorrakiirituse piirmäära, mis on aluseks kiirgushädaolukorra lahendamise plaani koostamisel ja inimeste kaitsmise meetmete rakendamisel, kehtestab keskkonnaminister määrusega.»;
2) paragrahvi 56 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:«(1) Hädaolukorra lahendamist juhtiv isik hädaolukorra seaduse tähenduses tagab sekkumises osalenud vabatahtlikele ja avariikiirituse mõjupiirkonnas olnutele tervisekontrolli.»;
3) paragrahvi 57 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:«(1) Keskkonnaamet tagab kiirgusohust varajase hoiatamise süsteemi töö.
(2) Kiirgusohust varajase hoiatamise süsteemi toimimine loetakse elutähtsaks teenuseks, millele kehtivad hädaolukorra seadusest tulenevad kohustused.»;
4) paragrahvi 60 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:«(3) Riigi valdusesse võetud radioaktiivsete jäätmete edasise käitlemise otsustab keskkonnaminister igal üksikul juhul eraldi arvestades kiirgushädaolukorra lahendamise plaani.»
§ 71. Avaliku teabe seaduse muutmine
Avaliku teabe seaduse (RT I 2000, 92, 597; 2008, 35, 213) § 35 lõiget 1 muudetakse ja täiendatakse punktiga 181 järgmises sõnastuses:
«181) elutähtsa teenuse riskianalüüsi ja toimepidevuse plaani puudutav teave.»
§ 72. Kaitseväe korralduse seaduse muutmine
Kaitseväe korralduse seaduses (RT I 2008, 35, 213) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 3 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:«4) osalemine erakorralise seisukorra ja hädaolukordade lahendamisel ning turvalisuse tagamisel seaduses sätestatud alustel ja korras;»;
2) paragrahvi 49 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:«2) hädaolukorra seaduses sätestatud juhtudel ja erakorralise seisukorra ajal erakorralise seisukorra seaduses sätestatud juhtudel;»;
3) paragrahvi 49 lõige 2 muudetakse ja lisatakse sõna «ettenähtud» järele sõnad «alustel ja».
§ 73. Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse muutmine
Tervishoiuteenuste korraldamise seaduses (RT I 2001, 50, 284; 2009, 29, 176) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 17 muudetakse ja lisatakse lõige 11 järgmises sõnastuses:«(11) Kiirabibrigaadi pidaja on hädaolukorra seaduse § 34 lõike 4 punktis 2 nimetatud elutähtsa teenuse osutaja.»;
2) paragrahv 22 muudetakse ja lisatakse lõige 41 järgmises sõnastuses:«(41) Piirkondliku haigla ja keskhaigla pidaja on hädaolukorra seaduse § 34 lõike 4 punktis 1 nimetatud elutähtsa teenuse osutaja.»;
3) paragrahvi 52 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:«2) riigi tervishoiuvaru moodustamist, hoidmist ja uuendamist;»;
4) paragrahv 59 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:«§ 59. Tervishoiukorraldus hädaolukorras
1) Vabariigi Valitsuse, sotsiaalministri, Tervishoiuameti ja tervishoiuvaldkonnas teenust osutava isiku, sealhulgas elutähtsa teenuse osutaja pädevus ja ülesanded hädaolukorra lahendamisel ning hädaolukorraks valmistumise korraldamisel;
(2) Tervishoiuteenuse osutajad on kohustatud tegutsema hädaolukorraks valmistumisel ja hädaolukorras ning teenuse toimepidevuse tagamisel vastavalt käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse määrusele.»
§ 74. Elektroonilise side seaduse muutmine
Elektroonilise side seaduses (RT I 2004, 87, 593; 2008, 28, 181) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 87 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:«(4) Sideteenuse osutaja, kes on läbi sidumispunkti seotud teise sideteenuse osutajaga, on hädaolukorra seaduse § 34 lõike 2 punktides 12–17 nimetatud elutähtsa teenuse osutaja.»;
2) paragrahvi 115 lõike 1 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:«3) Vabariigi Valitsuse kriisikomisjonil hädaolukorra lahendamiseks hädaolukorra piirkonnas.»
§ 75. Elektrituruseaduse muutmine
Elektrituruseadust (RT I 2003, 25, 153; 2009, 5, 34) täiendatakse §-ga 211 järgmises sõnastuses:
«§ 211. Elutähtsa teenuse osutaja
Elutähtsa teenuse osutaja hädaolukorra seaduse § 34 lõike 2 punkti 1 mõistes on:
4) jaotusvõrguettevõtja, kes osutab võrguteenust 10 000 elanikuga või suuremas omavalitsusüksuses.»
§ 76. Maagaasiseaduse muutmine
Maagaasiseaduses (RT I 2003, 21, 128; 2007, 66, 408) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 22 muudetakse ja lisatakse lõige 15 järgmises sõnastuses:«(15) Võrguettevõtja, kelle jaotusvõrguga on ühendatud üle 10 000 tarbija ja kes osutab ülekandeteenust, on hädaolukorra seaduse § 34 lõike 2 punktis 2 nimetatud elutähtsa teenuse osutaja.»;
2) paragrahvi 262 lõige 5 ja § 481 tunnistatakse kehtetuks.
§ 77. Vedelkütuse seaduse muutmine
Vedelkütuse seaduse (RT I 2003, 21, 127; 2008; 49; 272) § 3 muudetakse ja lisatakse lõige 7 järgmises sõnastuses:
«(7) Kütuse müüja, kes omab 10 ning enam tanklat ja kes on esindatud vähemalt kolmes maakonnas, on hädaolukorra seaduse § 34 lõike 2 punktis 3 nimetatud elutähtsa teenuse osutaja.»
§ 78. Kaugkütteseaduse muutmine
Kaugkütteseaduse (RT I 2003, 25, 154; 2007, 66, 408) § 7 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(3) Soojusettevõtja, kelle tootmise prognoositav maht aastas ületab 500 000 MWh võrgupiirkonna kohta, on hädaolukorra seaduse § 34 lõike 9 punktis 1 nimetatud elutähtsa teenuse osutaja ning on kohustatud tagama soojuse tootmiseks reservkütuse kasutamise võimaluse, mis kindlustaks soojusvarustuse kolme ööpäeva jooksul.»
§ 79. Lennundusseaduse muutmine
Lennundusseadust (RT I 1999, 26, 376; 2009, 5, 35) täiendatakse §-ga 591 järgmises sõnastuses:
«§ 591. Elutähtsa teenuse osutaja
Lennuvälja käitaja, kelle poolt käideldav lennuväli on avatud rahvusvaheliseks regulaarseks lennuliikluseks, samuti Tallinna lennuinfopiirkonnas lennuliikluse teenindamist tagav aeronavigatsiooniteenuse osutaja on hädaolukorra seaduse § 34 lõike 2 punktides 4 ja 5 nimetatud elutähtsa teenuse osutaja.»
§ 80. Sadamaseaduse muutmine
Sadamaseaduse (RT I 1997, 77, 1315; 2005, 31, 229) § 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 5. Sadama valdaja
(1) Sadama valdaja on isik, kes valdab sadamat ning korraldab sadama tegevust tervikuna.
(2) Sadama valdaja, kes teenindab rahvusvahelist reisilaevaliiklust ja rahvusvahelisi merereise sooritavaid kaubalaevu kogumahutavusega vähemalt 500 tonni, on hädaolukorra seaduse § 34 lõike 2 punktis 9 nimetatud elutähtsa teenuse osutaja.»
§ 81. Raudteeseaduse muutmine
Raudteeseaduse (RT I 2003, 79, 530; 2009, 3, 15) § 4 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
«(11) Raudtee-ettevõtja:
2) kelle veoteenuse või avaliku reisijateveoteenuse turuosa on rohkem kui 20 protsenti riigi veoteenuse või avaliku reisijateveoteenuse turuosast, on hädaolukorra seaduse § 34 lõike 2 punktis 7 nimetatud elutähtsa teenuse osutaja.»
§ 82. Teeseaduse muutmine
Teeseaduse (RT I 1999, 26, 377; 2009, 28, 170) § 25 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(3) Valla- või linnavalitsus korraldab teehoidu kohalikel teedel ja on kohustatud nendel teedel looma tingimused ohutuks liiklemiseks. Tiheasustusega omavalitsuses, kus elab rohkem kui 40 000 elanikku, on kohalike teede teehoidu teostav ettevõtja hädaolukorra seaduse § 34 lõike 9 punktis 2 nimetatud elutähtsa teenuse osutaja.»
§ 83. Ühisveevärgi- ja kanalisatsiooni seaduse muutmine
Ühisveevärgi- ja kanalisatsiooni seaduse (RT I 1999, 25, 363; 2009, 3, 15) § 7 muudetakse ja lisatakse lõige 11 järgmises sõnastuses:
«(11) Vee-ettevõtja on hädaolukorra seaduse § 34 lõike 9 punktis 3 nimetatud elutähtsa teenuse osutaja, kui:
2) reovesi juhitakse tema hallatavasse üle 2000 inimekvivalendi suuruse koormusega reoveepuhastisse.»
§ 84. Krediidiasutuste seaduse muutmine
Krediidiasutuste seaduse (RT I 1999, 23, 349; 2008, 59, 330) § 3 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
«(3) Krediidiasutus on hädaolukorra seaduse § 34 lõike 8 punktides 1 ja 2 nimetatud elutähtsa teenuse osutaja.»
§ 85. Turvaseaduse muutmine
Turvaseaduse (RT I 2003, 68, 461; 2009, 5, 35) § 3 lõiked 1 ja 2 tunnistatakse kehtetuks.
§ 86. Planeerimisseaduse muutmine
Planeerimisseaduses (RT I 2002, 99, 579; 2009, 28, 170) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 6 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:«(3) Üleriigilise planeeringu koostamisel võetakse arvesse keskkonnamõju strateegilise hindamise ning hädaolukorra riskianalüüsi tulemusi.»;
2) paragrahvi 7 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:«(6) Maakonnaplaneeringu koostamisel võetakse arvesse keskkonnamõju strateegilise hindamise ning hädaolukorra riskianalüüsi tulemusi.»;
3) paragrahvi 8 lõige 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:«(9) Üldplaneeringu koostamisel võetakse arvesse keskkonnamõju strateegilise hindamise ning hädaolukorra riskianalüüsi tulemusi.»
§ 87. Rahuaja riigikaitse seaduse muutmine
Rahuaja riigikaitse seaduse (RT I 2002, 57, 354; 2008, 58, 325) § 5 lõike 2 punkt 21 tunnistatakse kehtetuks.
§ 88. Vangistusseaduse muutmine
Vangistusseaduse (RT I 2000, 58, 376; 2009, 29, 175) § 72 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 72. Hädaolukorra lahendamine vanglas
(3) Seoses hädaolukorra lahendamisega võib kinnipeetavale ja vahistatule lubada lühiajalist väljasõitu § 32 lõigetes 1–3 sätestatud tingimusi järgimata, kui see on vajalik vanglas viibivate kinnipeetavate ja vahistatute elu ja tervise kaitseks või kui vangla ehitisi on vajalik kasutada seoses hädaolukorra lahendamisega ja väljasõidu lubamisega ei kaasne suuremat kahju kui kaasneks kinnipeetavate ja vahistatute vanglas viibimisega.»
§ 89. Postiseaduse muutmine
Postiseaduse (RT I 2006, 18, 142; 2008, 59, 330) § 5 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
«(5) Universaalse postiteenuse osutaja on hädaolukorra seaduse § 34 lõike 2 punktis 18 nimetatud elutähtsa teenuse osutaja.»
§ 90. Jäätmeseaduse muutmine
Jäätmeseaduse (RT I 2004, 9, 52; 2009, 25, 150) § 66 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
«(7) Vähemalt 40 000 elanikuga kohaliku omavalitsuse üksuses olmejäätmete veo eri- ja ainuõigust omav ettevõte on hädaolukorra seaduse § 34 lõike 9 punktis 4 nimetatud elutähtsa teenuse osutaja.»
§ 91. Ühistranspordiseaduse muutmine
Ühistranspordiseaduse (RT I 2000, 10, 58; 2009, 25, 150) § 2 punkti 1 lisatakse kolmas lause järgmises sõnastuses:
«Ühistransporditeenuse osutaja, kes teostab liinivedu 40 000 elanikuga või suuremas omavalitsusüksuses, on hädaolukorra seaduse § 34 lõike 9 punktis 5 nimetatud elutähtsa teenuse osutaja.»
§ 92. Hädaolukorraks valmisoleku seaduse kehtetuks tunnistamine
Hädaolukorraks valmisoleku seadus (RT I 2000, 95, 613; 2005, 64, 482) tunnistatakse kehtetuks.
§ 93. Eriolukorra seaduse kehtetuks tunnistamine
Eriolukorra seadus (RT I 1996, 8, 164; 2009, 5, 35) tunnistatakse kehtetuks.
(2) Käesoleva seaduse §-d 40–41 ja 51–52 jõustuvad 2010. aasta 1. juulil.
(3) Elutähtsa teenuse osutaja on kohustatud täitma käesoleva seaduse § 37 lõike 3 punktidest 1 ja 2 tulenevad kohustused hiljemalt 2010. aasta 1. juuliks.


Elektrienergiaettevõtja tegevusluba | Eesti.ee
Järgmine lipupäev on 23. juuni – võidupüha
Ettevõtjal peab olema tegevusluba järgmistel tegevusaladel tegutsemiseks:
elektrienergia tootmine, välja arvatud juhul, kui tootja toodab kokku alla 100 kW netovõimsusega tootmisseadmete abil ja kui põhivõrguettevõtja toodab elektrienergiat avariireservelektrijaamas;
võrguteenuse osutamine jaotusvõrgu kaudu;
võrguteenuse osutamine põhivõrgu kaudu;
otseliini kaudu elektrienergia edastamine.
Võrguteenuse osutamiseks põhivõrgu kaudu antakse tegevusluba ainult ühele ettevõtjale, kelle suhtes on sätestatud erinõuded ning kohustused elektrituruseaduse §-des 18¹ ja 261 ning 39¹.
Elektrituruseaduse §-is 18 sätestatud erinõuetega peab aga arvestama jaotusvõrguettevõtja.
Loakohustus puudub järgmistel juhtudel:
elektrienergia tootmisel ühe tootja poolt kokku alla 100 kW netovõimsusega tootmisseadmete abil;
jaotusvõrgu kaudu võrguteenuse osutamisel, kui võrguteenust osutatakse käesoleva seaduse § 15 lõike 6 punkti 1 või 2 kohaselt;
elektrienergia müügil, kui elektrienergiat müüakse käesoleva seaduse § 15 lõike 6 punkti 1 või 2 kohaselt;
elektrienergia müügil selle tootja poolt, kui elektrienergia on toodetud kokku alla 100 kW netovõimsusega tootmisseadmete abil;
elektrienergia müügil tootja poolt teisele elektriettevõtjale või tootjaga ühte kontserni kuuluvale ettevõtjale või elektribörsil.
Elektriettevõtja tegevust reguleerivad:
elektrituruseadus;
tõhusa koostootmise juhend.
elektriettevõtja on Euroopa Majanduspiirkonnas registreeritud juriidiline isik (v.a. otseliini kasutav liinivaldaja);
võrguettevõtja ja riigipiiri ületavat alalisvooluliini kasutava liinivaldaja aktsia- või osakapital on vähemalt 127 800 eurot;
tootja ja müüja aktsia- või osakapital on vähemalt 31 950 eurot;
ettevõtja on esitanud kõik vajalikud dokumendid (vt taotluse täitmine ja esitamine);
võrguteenuse osutamiseks põhivõrgu kaudu osutava ettevõtja ja jaotusvõrguettevõtja suhtes sätestatud erinõuded tulenevad elektrituruseaduse §-dest 18 ja 18¹.
Jaotusvõrgu kaudu võrguteenuse osutamise tegevusluba taotlev ettevõtja peab lisaks vastama järgmistele nõuetele:
ettevõtja organisatsioon on taotletava tegevuse ulatuse ja laadiga kooskõlas;
ettevõtjal on piisav arv vajaliku kvalifikatsiooniga töötajaid;
ettevõtja töötajate hulgas on elektriohutusseaduses nimetatud elektritööde juhtimiseks pädevustunnistuse saanud isik ja käidukorraldaja;
ettevõtjal on sellel tegevusalal tegutsemiseks majanduslikud eeldused;
ettevõtjal on muud eeldused tegutseda sellel tegevusalal vastavuses käesoleva seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktidega;
ettevõtja tegevus ei ohusta varustuskindlust;
tegevusluba antakse, kui see ei ole vastuolus elektrituruseaduse §-ga 60 ning taotluses nimetatud piirkond sobib elektrienergia jaotamiseks.
Riigipiiri ületava alalisvooluliini kaudu elektrienergia edastamiseks ja otseliini kaudu elektrienergia edastamiseks antakse ettevõtjale tegevusluba juhul, kui ettevõtja vastab ülaltoodud nõuetele ja lisaks tegevusloa andmine ei ole vastuolus elektrituruseaduse §-des 60 ja 61 sätestatuga.
Kuna võrguteenuse osutamiseks põhivõrgu kaudu antakse tähtajatu tegevusluba ainult ühele võrguettevõtjale, siis juhul, kui seda teenust osutavale ettevõtjale on juba tegevusluba väljastatud, piiriüleselt võrguteenuse osutamiseks põhivõrgu kaudu tegevusluba taotleda ei saa.
Kui ettevõtjal on tegevusluba elektrienergia tootmiseks, võrguteenuse osutamiseks jaotusvõrgu kaudu, elektrienergia müügiks või edastamiseks teises Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigis, mis vastab kontrolleseme poolest valdavas osas Eesti tegevusloale ja mille kehtivust ei ole piiratud väljaspool Eestit asuva territooriumi või tegevuskohaga, siis eraldi tegevusluba tal Eestis tegutsemiseks vaja ei ole.
Sellisel juhul tuleb välisriigi ettevõtjal esitada Konkurentsiametile loakohustusest vabastamise taotlus, mis sisaldab järgmisi andmeid:
füüsilisest isikust ettevõtja puhul nimi, isikukood, selle puudumise korral sünniaeg, ja olemasolu korral ärinimi.Juriidilisest isikust ettevõtja puhul on vajalik ärinimi ja registrikood;
Loakohustuse vabastamise taotluse menetlemisel lähtub Konkurentsiamet majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse § 22 toodud alustest.
Kui välismaa äriühing tahab oma nimel Eestis püsivalt pakkuda kaupu või teenuseid, peab ta äriregistrisse kandma filiaali.
Kui Eesti ettevõtja, kellel on tegevusluba elektrienergia tootmiseks, võrguteenuse osutamiseks, elektrienergia müügiks või edastamiseks, soovib osutada neid teenuseid muus Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigis, on soovitav enne tegevuse alustamist või loakohustusest vabastamise taotluse esitamist pöörduda teabepäringuga vastava lepinguriigi majandusasutuse poole, kuna liikmesriigiti võivad olla protseduurireeglid erinevad.
Koos täidetud tegevusloa taotlusega esitatakse konkurentsiametile lisaks MsüS § 19 toodud andmetele ka järgmised dokumendid:
jaotusvõrgu kaudu võrguteenuse osutamise korral elektrituruseaduse §-le 62 vastava teeninduspiirkonna määratlus ja skemaatiline plaan;
riigipiiri ületava alalisvooluliini või otseliini kaudu elektrienergia edastamise korral liini suurim lubatud talitluspinge, liini pikkus, liini paiknemise plaan ja liini geograafilised koordinaadid;
otseliini kaudu elektrienergia edastamise korral dokument, mis tõendab elektrituruseaduse § 61 lõikes 1 nimetatud tingimuse täitmist;
taotletava tegevuse kirjeldus.
Taotluse esitaja peab arvestama, et tegevusloale lisatakse järgmised kõrvaltingimused:
elektrienergia tootmiseks antavale tegevusloale lisatakse järgmised kõrvaltingimused:
tootmisseadme maksimaalne lubatud netovõimsus;
tootmisseadme asukoha andmed;
tootmisseadme käitamiseks kasutatava energiaallika andmed;
andmed selle kohta, kas tegevusloa alusel toodetud elektrienergiat võib müüa elektrituruseaduse §-s 59 nimetatud toetust kasutades;
nende nõuete loetelu, mida kohaldatakse taastuvast energiaallikast elektrienergia tootmise suhtes ja niisuguseks tootmiseks kasutatavate seadmete suhtes, kui tegevusloa alusel toodetud elektrienergiat võib müüa elektrituruseaduse §-s 59 nimetatud toetust kasutades;
selliste seadmete kirjeldus, mida võib kasutada elektrienergia tootmiseks ja müügiks elektrituruseaduse §-s 59 nimetatud toetust kasutades.
jaotusvõrgu või põhivõrgu kaudu võrguteenuse osutamiseks antavale tegevusloale lisatakse järgmised kõrvaltingimused:
võrgu suurim lubatud talitluspinge;
tehnilised, majanduslikud ja organisatsioonilised tingimused, mida võrguettevõtja peab täitma;
jaotusvõrgu kaudu võrguteenuse osutamisel andmed elektrituruseaduse § 62 kohaselt määratletud teeninduspiirkonna kohta.
riigipiiri ületava alalisvooluliini ja otseliini kaudu elektrienergia edastamiseks antavale tegevusloale lisatakse järgmised kõrvaltingimused:
liini suurim lubatud talitluspinge;
liini geograafiliste koordinaatide andmed ja liini pikkus.
nõue anda võrgu ja sellega seotud elektripaigaldiste ümberpaigutamise kulude katmiseks või võrgu ja sellega seotud elektripaigaldiste taastamise abinõude rakendamiseks konkurentsiameti poolt heakskiidetud tagatis;
arenduskohustus kooskõlas elektrituruseaduse §-ga 66.
NB! Enne taotluse esitamist peab ettevõtja tasuma riigilõivu riigilõivuseaduses sätestatud määras.
digitaalselt allkirjastatuna e-posti aadressile mtr@konkurentsiamet.ee;
posti teel konkurentsiametile aadressil Auna 6, Tallinn 10317.
suurema kui 1 MW netovõimsusega tootmisseadme käitamise lõpetamiseks – 640 eurot;
elektrienergia tootmiseks – 160 eurot iga kehtivusaasta eest;
jaotusvõrgu kaudu võrguteenuse osutamiseks aastase teenustemahuga kuni 5 GWh – 960 eurot iga kehtivusaasta eest;
jaotusvõrgu kaudu võrguteenuse osutamiseks aastase teenustemahuga üle 5 GWh kuni 20 GWh – 1920 eurot iga kehtivusaasta eest;
jaotusvõrgu kaudu võrguteenuse osutamiseks aastase teenustemahuga üle 20 GWh kuni 50 GWh – 4480 eurot iga kehtivusaasta eest;
jaotusvõrgu kaudu võrguteenuse osutamiseks aastase teenustemahuga üle 50 GWh kuni 100 GWh – 6400 eurot iga kehtivusaasta eest;
jaotusvõrgu kaudu võrguteenuse osutamiseks aastase teenustemahuga üle 100 GWh kuni 500 GWh – 12 790 eurot iga kehtivusaasta eest;
jaotusvõrgu kaudu võrguteenuse osutamiseks aastase teenustemahuga üle 500 GWh – 19 180 eurot iga kehtivusaasta eest;
põhivõrgu kaudu võrguteenuse osutamiseks – 2560 eurot iga kehtivusaasta eest;
riigipiiri ületava alalisvooluliini kaudu elektrienergia edastamiseks – 2560 eurot iga kehtivusaasta eest;
otseliini kaudu elektrienergia edastamiseks – 1280 eurot iga kehtivusaasta eest;
elektrienergia müügiks – 640 eurot iga kehtivusaasta eest.
Tegevusloa tingimuste muutmise taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 50 protsenti ülaltoodud riigilõivumääradest.
Danske Bank –EE40330033416110002
Võrguteenuse osutamiseks põhivõrgu kaudu osutava ettevõtja nõuetekohasuse hindamise menetluse alused ning tähtajad on toodud ELTS §-is 261.
Elektrienergia tootmise, võrguteenuse osutamise jaotusvõrgu kaudu, elektrienergia müügi ja edastamise puhul, peale ettevõtja poolt taotluse saamist, esitab Konkurentsiamet taotlejale järgneva kolme päeva jooksul esmase vastuse, mis sisaldab muuhulgas ka teavet tegevusloa kehtivusaja ja kontrollesemesse kuuluvate majandustegevuse nõuete kohta.
Tegevusloa taotluse lahendab Konkurentsiamet 60 päeva jooksul, välja arvatud tegevusloa taotlus võrguteenuse osutamiseks põhivõrgu kaudu, mis lahendatakse kümne kuu jooksul. Konkurentsiamet teavitab ettevõtjat taotlusega seonduvatest puudustest nende tuvastamise päevale järgneval tööpäeval ning annab mõistliku aja nende kõrvaldamiseks. Nõutud andmete esitamata jätmise korral võib Konkurentsiamet jätta taotluse läbi vaatamata.
Tegevusluba väljastatakse tähtajatult.
Konkurentsiamet väljastab tegevusloa ettevõtjale elektroonselt.
Majandustegevusega seotud asjaolude muutumisest teatab tegevusluba omav ettevõtja Konkurentsiametit majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse § 30 lõigetes 1-3 sätestatud korras:
tegevusloa kontrolliesemega seotud asjaolude või kõrvaltingimustega seotud asjaolude muutmise kavatsusest vähemalt 30 päeva enne kavandatavat muutmist ning üldhuviteenuse osutaja vähemalt kolm kuud enne kavandatavat muutmist (majandustegevuse muutmise kavatsuse teade). Majandustegevuse muutmise kavatsuse teade esitatakse ka juhul, kui ettevõtja asutab tütarettevõtja, kes alustab majandustegevust tegevusloa regulatsioonieseme raames.
ettevõtjast sõltumata aset leidnud tegevusloa kontrolliesemega seotud asjaolude ja kõrvaltingimustega seotud asjaolude muutumisest teatab ettevõtja viivitamata, kuid hiljemalt viie tööpäeva jooksul (majandustegevuse muutumise teade).
Kui teatest nähtub, et muudatused toovad kaasa mittevastavuse tegevusloa kontrolliesemesse kuuluvatele majandustegevuse nõuetele või tegevusloa kõrvaltingimusele, vajaduse kontrollida majandustegevuse nõudeid, muuta tegevusluba või taotleda uut tegevusluba, teavitab Konkurentsiamet sellest viivitamata ettevõtjat.
Tegevusloa muutmise või uue tegevusloa taotlemise vajaduse ilmnemisel käsitletakse majandustegevuse muutmise kavatsuse teadet ning majandustegevuse muutumise teadet tegevusloa muutmise taotlusena, välja arvatud juhul, kui ettevõtja on esitanud teates märke, et ta seda ei soovi.
Ettevõtja esitatud tegevusloa muutmise taotluse lahendab konkurentsiamet 60 päeva jooksul.
digitaalselt allkirjastatuna e-posti aadressile info@konkurentsiamet.ee;
Elektrituruseaduse § 213 nimetatud üldhuviteenuse osutajana käsitatav võrguettevõtja teavitab üldhuviteenuse osutamise osaliselt või ajutisest loobumisest konkurentsiametit ette vähemalt kolm kuud. Konkurentsiamet lähtub taotluse menetlemisel majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse § 35 sätestatud alustest.
Tegevusluba omavad- ning üldhuviteenuse osutajatena mittekäsitatavad ettevõtjad teatavad majandustegevusega seotud asjaoludest (ka majandustegevusest ajutine loobumine või majandustegevuse lõpetamine) konkurentsiametit ette vähemalt 30 päeva. Konkurentsiamet lähtub taotluse menetlemisel majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse § 30 sätestatud alustest.
Tegevusluba võib tunnistada kehtetuks järgmistel alustel:
Tegevusluba tunnistatakse kehtetuks alates otsuse ettevõtjale teatavaks tegemisest või kättetoimetamisest.
Elektrituruseaduse alusel väljaantud tegevuslubadega seonduvad menetlused on konkurentsiameti pädevuses.
Tiina Maldre
Konkurentsiamet, tel: 667 2573, e-post: tiina.maldre@konkurentsiamet.ee
Konkurentsiamet, tel: 667 2572, e-post: anu.vainik@konkurentsiamet.ee
Tõhusa koostootmise nõuded
Viimati muudetud: 02-01-2018 14:57 | Teksti koostas: konkurentsiamet


text:
Kas töötajal on õigus nõuda kirjalikku töölepingut? - Sekretär
Kas töötajal on õigus nõuda kirjalikku töölepingut?
03. mai 2011 08:42
Töölepingu kirjaliku dokumendi puudumine ei välista töösuhet. Töölepingu sõlmimiseks on vajalik kattuvate tahteavalduste olemasolu, millega soovitakse luua töösuhe, tööleping on sõlmitud, kui pooled on saavutanud kokkuleppe kõigis neile olulistes tingimustes.
Küsimus: Töötan tööandja juures ilma kirjaliku töölepinguta ja tööandja ei ole mulle töötasu maksnud. Minu küsimused on, kas tööandjal on kohustus mulle tööleping esitada ja kas minul on õigus tööandjalt töölepingut nõuda? Kas minul on õigus tööandjalt töötasu nõuda, kui mul töölepingut ei ole?
Vastus: Töölepingu kirjaliku dokumendi puudumine ei välista töösuhet. Töölepingu kui kokkuleppe sõlmimine on reguleeritud töölepingu seaduse (TLS) §-s 4 ja võlaõigusseaduses. Töölepingu sõlmimiseks on vajalik kattuvate tahteavalduste olemasolu, millega soovitakse luua töösuhe. Tööleping on sõlmitud, kui pooled on saavutanud kokkuleppe kõigis neile olulistes tingimustes. Oluliste tingimuste loetelu määravad töötaja ja tööandja vastastikusel kokkuleppel. Reeglina on olulisteks tingimusteks, mis tuleb töölepingus kokku leppida, töötasu, tööaeg, tehtavad tööülesanded, töö tegemise koht. TLS § 5 sätestab andmete loetelu, millest tuleb töötajat enne tööle asumist teavitada. TLS § 5 lõikes 1 loetletud andmed võivad, kuid ei pruugi olla poolte vahel eraldi kokku lepitud, kui tegemist on poolte jaoks oluliste töösuhte tingimustega. Näiteks töötasu ja tööülesanded on eelduslikult tingimused, milles töötaja ja tööandja enne töölepingu sõlmimist kokkuleppe saavutavad. Kui kõiki TLS § 5 lõikes 1 loetletud andmeid ei ole kokku lepitud, tuleb tööandjal neist töötajat kirjalikult teavitada.
Teavitamine toimub ehk andmed sisalduvad töölepingu kirjalikus dokumendis. Töölepingu kirjalik dokument on dokument, mis sisaldab kokkulepitud töötingimusi ja TLS § 5 lõikes 1 nimetatud andmeid, milles pooled kokku leppinud ei ole. Näiteks võivad TLS § 5 lõikes 1 olevad andmed, milles ei ole kokku lepitud, sisalduda töölepingus, selle lisas või olla esitatud viitelisena muule dokumendile. Tööandja peab töötajat teavitama oma kontaktandmetest, tööle asumise ajast, tehtavatest tööülesannetest, töötasust, palgapäevast, tööajast, töökohast, puhkuse kestusest, töölepingu ülesütlemise etteteatamise tähtaegadest, töökorralduse reeglitest, kohalduvatest kollektiivlepingutest jm. Teavitatavad andmed peavad sisalduma töölepingu kirjalikus dokumendis, milleks ülalmainitult on näiteks töölepingu lisa. Tööandja võib nõuda töötaja kinnitust selle kohta, et vajalikud andmed on talle esitatud (TLS § 5 lõige 2). Andmete saamist kinnitab töötaja allkiri. Andmed peavad töötajale olema esitatud enne tööle asumist. Kui tööandja ei ole andmeid tööle asumise päevaks esitanud, võib töötaja neid igal ajal nõuda. Tööandja peab sellisel juhul esitama vajalikud andmed kahe nädala jooksul töötaja nõudest (TLS § 5 lõige 3).
Seega on töötajal kohustus esitada tööandjale töölepingu kirjaliku dokumendi nõue kirjalikus, taasesitatavas vormis, kas e-kirjaga või paberkandjal avaldusega, avalduse võib saata ka tähitud kirjaga. Kui tööandja ei väljasta töötajale tema nõudel töölepingu kirjalikku dokumenti, siis on töötajal võimalus esitada avaldus Tööinspektsioonile ning Tööinspektsioon otsustab tööandja suhtes väärteomenetluse alustamise üle.
Samuti tuleb töötajal esitada tööandjale maksmata töötasu nõue kirjalikus, taasesitatavas vormis, andes soovi korral tööandjale mõistliku aja nõude täitmiseks.
Juhtumil, kui tööandja ei täida töötaja nõudeid, siis töösuhetest tulenevate õiguste tunnustamiseks ja rikutud õiguste kaitseks, sealhulgas töölepingulise suhte tunnustamise ja maksmata töötasu nõudega, on töötajal individuaalse töövaidluse lahendamise seaduse alusel võimalus pöörduda avaldusega töövaidluskomisjoni või kohtusse, järgides seaduses sätestatud nõuete esitamise tähtaegu. Nõuded peavad olema toetatud tõenditega, milleks võivad olla ka tunnistajate ütlused.
URL: http://www.sekretar.ee/uudised/2011/05/03/kas-tootajal-on-oigus-nouda-kirjalikku-toolepingut

matches:
§ 5
§ 5
§ 5
§ 5
§ 5
§ 5
§ 5


Püssi linna kaugküttepiirkonna määramine – Riigi Teataja
Püssi linna kaugküttepiirkonna määramine
Püssi linna kaugküttepiirkonna määramine - sisukord
§ 2 Püssi linna kaugküttepiirkond
§ 3 Võrguga liitumise kord
RT IV, 02.06.2017, 15
Vastu võetud 25.05.2017 nr 98
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkt 37 ja kaugkütteseaduse § 5 lõigete 2 ja 6 alusel.
(1) Käesoleva määruse eesmärgiks on sätestada Lüganuse valla Püssi linna kaugküttepiirkonna piirid, kaugküttevõrguga liitumise, kaugküttevõrgust eraldumise ja kaugkütte korraldamise tingimused ja kord ning kaugkütte üldised kvaliteedinõuded ja soojusettevõtja arenduskohustused.
(4) Võrguettevõtjast soojusettevõtja on üldhuviteenuse osutaja majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse tähenduses.
§ 2. Püssi linna kaugküttepiirkond
Püssi linna kaugküttepiirkonna asukoht ja välispiir on määratletud ja kirjeldatud tekstina lisas 1 ja kaardil lisas 2 lähtudes Püssi Linnavolikogu 27. aprilli 2006 otsusega nr 41 kehtestatud Püssi linna üldplaneeringust.
§ 3. Võrguga liitumise kord
(1) Võrguga liitumine on kohustuslik kõikidele isikutele, kelle omandis või valduses on kaugküttepiirkonnas asuv olemasolev, ehitatav või rekonstrueeritav ehitis v.a käesoleva määruse § 4 lõikes 1 nimetatud erandjuhtudel.
(2) Soojusettevõtja on võrgu tehniliste võimaluste piires kohustatud ühendama võrguga kõik kaugküttepiirkonnas asuvad liitumistaotluse esitanud liitujate tarbijapaigaldised, kui sellega ei seata ohtu varasemate liitujate varustuskindlust, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 4 toodud ehitised.
(1) Erandid, mille korral kaugküttepiirkonnas olemasolevate, ehitatavate või rekonstrueeritavate ehitiste soojusega varustamisel lubatakse kasutada muud kütteviisi kui kaugküte, on:
1) ehitised, mis ehitusprojekti või kehtiva planeeringu alusel ei kasuta kaugkütet;
3) ehitised, mille projekteeritud soojuskoormus küttele ja ventilatsioonile kokku on alla 25 kW või aastane tarbimine võrgu jooksva meetri kohta on väiksem kui 1,5 MWh;
5) ehitised, mille soojusega varustamiseks kasutatakse kütusevabadest taastuvatest energiaallikatest muundatud soojusenergiat.
(2) Loa käesoleva paragrahvi lõikes 1 loetletud erisuste kasutamiseks annab Lüganuse Vallavalitsus olles selleks eelnevalt saanud võrguettevõtja kirjaliku kooskõlastuse, vastavuses valla kehtiva üldplaneeringu või selle täpsustamiseks ja täiendamiseks koostatud detailplaneeringuga, projekteerimistingimuste ja/või ehitusloa väljaandmisega.
(1) Võrgust eraldumiseks loetakse võrguühenduse likvideerimist koos liitumise ja soojuse müügi lepingute lõpetamisega.
(3) Soojavarustuse katkestamise ja taastamise üldtingimused ning kord võrguettevõtjale on sätestatud kaugkütteseaduses.
(4) Ehitise võrgust alalist eraldumist kaugküttepiirkonnas on tarbijal lubatud taotleda alljärgnevatel juhtudel:
2) kui ehitise rekonstrueerimise tagajärjel muutub selle soojuse vajadus selliselt, et selle varustamist ei ole võimalik jätkata võrgu tehniliste võimaluste tõttu või selle soojusega varustamine soojusega seaks ohtu teiste ehitiste soojusvarustuse kindluse;
3) ehitise rekonstrueerimisel selliselt, et soojusega varustamiseks hakatakse kasutama üksnes kütusevabadest taastuvatest energiaallikatest muundatud soojusenergiat.
(5) Võrgust eraldumist taotlev tarbija peab võrguettevõtjale esitama võrgust eraldumise põhjendatud taotluse. Kui võrgust eraldumist taotlevaks tarbijaks on kahe- ja enama korteriga ehitis, peab võrgust eraldumise taotlus olema põhjendatud ja vormistatud kõigi ehitises asuvate korteriomanike ühisotsusena.
(6) Eraldumist taotlev tarbija peab võrguettevõtjale esitama võrgust eraldumise põhjendatud taotluse kuuekuulise ette teatamisega.
(8) Võrgust eraldumise tingimustes määratakse kindlaks:
(9) Võrgust eraldumist taotlev tarbija peab tasuma võrguettevõtjale eraldumisega seotud põhjendatud kulud.
(10) Soojusettevõtjal on õigus ehitise soojusvarustus lõpetada ja võrguühendus katkestada kui ehitise küttesüsteemi on muudetud omavoliliselt selliselt, et lisaks kaugküttele kasutatakse teisi soojusallikaid (v.a määruse § 4 lg 1), mis muudavad võrgust tarbitava soojuse vajaduse prognoosimatuks, seades sellega ohtu võrgu säilivuse või teiste tarbijate varustuskindluse.
(1) Kaugküttepiirkonnas tegutsev ja soojust müüv soojusettevõtja on kohustatud tagama tema omandis või valduses oleva kaugküttesüsteemiga ühendatud tarbijate püsiva varustamise vajalikus koguses soojusega, hoidma kaugküttevõrgus stabiilset hüdraulilist re˛iimi ja soojuskandja temperatuuri.
(2) Konkreetsed kaugküttevõrgu kvaliteedinõuded lepitakse kokku võrguettevõtja ja tarbija vahel sõlmitavas soojuse müügilepingus.
(1) Kaugküttepiirkonnas tegutsev soojusettevõtja peab koordineeritult arendama tema omanduses või valduses olevat kaugküttesüsteemi lähtudes Püssi linna soojusmajanduse arengukavast, kuluefektiivsuse põhimõttest, arvestades valla üld- või detailplaneeringutes sätestatud tingimustega.
(2) Kaugküttepiirkonnas tegutsev soojusettevõtja peab oma võrgupiirkonnas arendama kaugküttesüsteemi selliselt, et oleks tagatud uute liitujate võrku ühendamise võimalus ning võrguga liitunutele kindel, usaldusväärne, efektiivne, põhjendatud hinnaga ning keskkonnanõuetele ja tarbijate vajadustele vastav soojusvarustus.
(1) Tunnistada kehtetuks Püssi Linnavolikogu 14.09.2006 määrus nr 15 “Püssi kaugküttepiirkonna piirid, võrguga liitumise ja võrgust eraldumise tingimused ja kord, kaugkütte üldised kvaliteedinõuded, soojusettevõtja arenduskohustus”.
Lisa 1 Püssi linna kaugküttepiirkonna kirjeldus
Lisa 2 Püssi linna kaugküttepiirkond kaardil