RTL 2008, 54, 752
Vastu võetud 27.06.2008 nr 299
1. Kustutada Vabariigi Valitsuse 8. veebruari 2000. a korraldusega nr 94-k kinnitatud «Tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute ja sihtasutuste nimekirjast» (RTL 2000, 21, 298; 2007, 102, 1706) järgmised mittetulundusühingud ja sihtasutused:
1) punktist 1 «Tallinn» Eesti Carl Gustav Jungi Analüütilise Psühholoogia Selts (registrikood 80119732) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 18. aprilli 2008. a otsuse nr 7.1-11/369 kohaselt;
2) punktist 1 «Tallinn» Eesti Kaubandus-, Ärindus-, Rahandus- ja Majanduskoolide Vilistlaskogu Kärm (registrikood 80032592) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 13. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/214 kohaselt;
3) punktist 1 «Tallinn» Eesti Kinoliit (registrikood 80064853) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punktide 1 ja 2, lõike 2 punktide 1, 2 ja 4 ja lõike 4 punkti 6 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 17. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/273 kohaselt;
4) punktist 1 «Tallinn» Eesti Kristlik Konfessioonidevaheline Misjon Agape (registrikood 80063807) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 18. veebruari 2008. a otsuse nr 7.1-11/160 kohaselt;
5) punktist 1 «Tallinn» Eesti Lastevanemate Liit (registrikood 80046358) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 13. veebruari 2008. a otsuse nr 7.1-11/152 kohaselt;
6) punktist 1 «Tallinn» Eesti Mälumänguliit (registrikood 80075012) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 25. veebruari 2008. a otsuse nr 7.1-11/188 kohaselt;
7) punktist 1 «Tallinn» Eesti Pensionäride Liit (registrikood 80100649) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 2 ja lõike 4 punkti 7 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 15. jaanuari 2008. a otsuse nr 7.1-11/48 kohaselt;
8) punktist 1 «Tallinn» Eesti Pensionäride Ühendus (registrikood 80000528) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 2 ja lõike 4 punkti 7 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 15. jaanuari 2008. a otsuse nr 7.1-11/47 kohaselt;
9) punktist 1 «Tallinn» Eesti Pimemassööride Ühing (registrikood 80067596) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 14. mai 2008. a otsuse nr 7.1-11/448 kohaselt;
10) punktist 1 «Tallinn» Eesti Vabagraafikute Ühendus (registrikood 80091117) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 14. veebruari 2008. a otsuse nr 7.1-11/155 kohaselt;
11) punktist 1 «Tallinn» Eesti Vaimse Tervise Ühingute Liit (registrikood 80017411) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 14. veebruari 2008. a otsuse nr 7.1-11/154 kohaselt;
12) punktist 1 «Tallinn» Eestimaa Rahvuste Ühendus (registrikood 80085737) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punktide 1 ja 2, lõike 2 punkti 4 ja lõike 4 punkti 6 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 17. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/259 kohaselt;
13) punktist 1 «Tallinn» HI-TO Ühing (registrikood 80040829) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 31. detsembri 2007. a otsuse nr 7.1-11/963 kohaselt;
14) punktist 1 «Tallinn» Huvikeskuste Juhtide Kogu HAKK (registrikood 80064095) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 20. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/283 kohaselt;
15) punktist 1 «Tallinn» Iluuisutamise Klubi SKATING (registris Iluuisutamise Klubi Skating) (registrikood 80017150) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punktide 1 ja 2, lõike 2 punkti 4 ja lõike 4 punkti 6 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 17. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/272 kohaselt;
16) punktist 1 «Tallinn» Korvpalliklubi Kalevi Pojad (registrikood 80052614) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 3. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/210 kohaselt;
17) punktist 1 «Tallinn» Mittetulundusühing HC Panter (registrikood 80149041) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 18. veebruari 2008. a otsuse nr 7.1-11/162 kohaselt;
18) punktist 1 «Tallinn» Mittetulundusühing Kullake (registrikood 80221850) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 25. veebruari 2008. a otsuse nr 7.1-11/187 kohaselt;
19) punktist 1 «Tallinn» Mittetulundusühing Motorex (registrikood 80031150) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 18. aprilli 2008. a otsuse nr 7.1-11/368 kohaselt;
20) punktist 1 «Tallinn» Mittetulundusühing Mustpeade Maja (registrikood 80157572) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 25. veebruari 2008. a otsuse nr 7.1-11/189 kohaselt;
21) punktist 1 «Tallinn» Mittetulundusühing S-KESKUS (registrikood 80091488) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 21. jaanuari 2008. a otsuse nr 7.1-11/68 kohaselt;
22) punktist 1 «Tallinn» Mittetulundusühing Tantsustuudio KREEDO DANCE (registrikood 80151302) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 3. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/211 kohaselt;
23) punktist 1 «Tallinn» Mittetulundusühing Teater-Stuudio Grotesk (registrikood 80052347) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 8. veebruari 2008. a otsuse nr 7.1-11/135 kohaselt;
24) punktist 1 «Tallinn» Mittetulundusühing Tervex (registrikood 80212325) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 3. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/208 kohaselt;
25) punktist 1 «Tallinn» Mittetulundusühing Triatloniklubi 21,CC (registrikood 80023357) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 3. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/212 kohaselt;
26) punktist 1 «Tallinn» Mittetulundusühing Võrgustik (registrikood 80039312) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 4. veebruari 2008. a otsuse nr 7.1-11/115 kohaselt;
27) punktist 1 «Tallinn» MTÜ Rahvusvaheline Integraalteaduste Instituut (registrikood 80107077) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 13. mai 2008. a otsuse nr 7.1-11/447 kohaselt;
28) punktist 1 «Tallinn» Mulkide Selts Tallinnas (registrikood 80067136) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 25. veebruari 2008. a otsuse nr 7.1-11/190 kohaselt;
29) punktist 1 «Tallinn» Positiivse Mõtlemise ja Kultuuri Edendamise Sihtasutus (registrikood 90005679) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 21. jaanuari 2008. a otsuse nr 7.1-11/69 kohaselt;
30) punktist 1 «Tallinn» Purjetamisklubi 470 (registrikood 80086180) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punktide 1 ja 2, lõike 2 punkti 4 ja lõike 4 punkti 6 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 17. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/263 kohaselt;
31) punktist 1 «Tallinn» Rahvusvahelise Teabe Ühing Pimedatele (registrikood 80193007) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 27. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/296 kohaselt;
32) punktist 1 «Tallinn» Riveta Klubi (registrikood 80089273) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punktide 1 ja 2, lõike 2 punkti 4 ja lõike 4 punkti 6 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 17. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/265 kohaselt;
33) punktist 1 «Tallinn» Sathya Sai Baba Ühendus Eestis (registrikood 80017902) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 25. veebruari 2008. a otsuse nr 7.1-11/186 kohaselt;
34) punktist 1 «Tallinn» Sihtasutus Eesti Sotsiaalarengukeskus (registrikood 90000943) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 4. veebruari 2008. a otsuse nr 7.1-11/114 kohaselt;
35) punktist 1 «Tallinn» Sihtasutus Rahvusliku Arengu Fond (registrikood 90005745) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 11. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/237 kohaselt;
36) punktist 1 «Tallinn» Sihtasutus Robin et Marion (registrikood 90005610) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punktide 1 ja 2, lõike 2 punkti 4 ja lõike 4 punkti 6 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 17. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/267 kohaselt;
37) punktist 1 «Tallinn» Sihtasutus TERE Toetusfond (registrikood 90006259) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punktide 1 ja 2, lõike 2 punkti 4 ja lõike 4 punkti 6 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 17. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/261 kohaselt;
38) punktist 1 «Tallinn» Spordiklubi MENS SPORT (registrikood 80111601) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 13. veebruari 2008. a otsuse nr 7.1-11/153 kohaselt;
39) punktist 1 «Tallinn» Tallinna Psüühikahäiretega Inimeste Tugikeskus (registrikood 80164164) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 18. veebruari 2008. a otsuse nr 7.1-11/163 kohaselt;
40) punktist 1 «Tallinn» Tallinna Spordiklubi Jõud (registrikood 80091531) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 11. detsembri 2007. a otsuse nr 7.1-11/907 kohaselt;
41) punktist 1 «Tallinn» Ujumisklubi Briis (registrikood 80000379) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 3. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/213 kohaselt;
42) punktist 1 «Tallinn» Vehklemisklubi Espada (registrikood 80140287) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 10. detsembri 2007. a otsuse nr 7.1-11/906 kohaselt;
43) punktist 2 «Harju maakond» Harju KEK Ralliklubi (registrikood 80070894) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 1 ja lõike 2 punktide 3 ja 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 17. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/264 kohaselt;
44) punktist 2 «Harju maakond» Koroonamänguklubi KiiNa (registrikood 80031026) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 22. jaanuari 2008. a otsuse nr 7.1-11/78 kohaselt;
45) punktist 2 «Harju maakond» Koroonamänguklubi Viimsi (registrikood 80048765) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 3. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/209 kohaselt;
46) punktist 2 «Harju maakond» Koroonamänguklubi Viinistu (registrikood 80040189) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 21. jaanuari 2008. a otsuse nr 7.1-11/70 kohaselt;
47) punktist 2 «Harju maakond» Mittetulundusühing Aktiivsünnituse Perekeskus (registrikood 80005483) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punktide 1 ja 2, lõike 2 punkti 4 ja lõike 4 punkti 6 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 17. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/266 kohaselt;
48) punktist 2 «Harju maakond» Mittetulundusühing Council of Youth (registrikood 80182498) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punktide 1 ja 2, lõike 2 punkti 4 ja lõike 4 punkti 6 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 17. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/268 kohaselt;
49) punktist 2 «Harju maakond» Mittetulundusühing Ecologia Eesti (registrikood 80154237) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 2 ja lõike 4 punkti 7 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 15. jaanuari 2008. a otsuse nr 7.1-11/49 kohaselt;
50) punktist 2 «Harju maakond» Rävälä Skautide Malev (registrikood 80114835) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 18. jaanuari 2008. a otsuse nr 7.1-11/161 kohaselt;
51) punktist 2 «Harju maakond» Sihtasutus Alma Fond (registrikood 90001003) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 2. aprilli 2008. a otsuse nr 7.1-11/318 kohaselt;
52) punktist 2 «Harju maakond» Spordiklubi Talke (registrikood 80049380) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 25. veebruari 2008. a otsuse nr 7.1-11/185 kohaselt;
53) punktist 2 «Harju maakond» Taimetoitlaste Ühing Vegetaris (registrikood 80015122) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 25. jaanuari 2008. a otsuse nr 7.1-11/90 kohaselt;
54) punktist 5 «Ida-Viru maakond» Avinurme Sotsiaal- ja Turvakeskus (registrikood 80121918) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Ida maksu- ja tollikeskuse 29. jaanuari 2008. a otsuse nr 7.1-11/34 kohaselt;
55) punktist 5 «Ida-Viru maakond» Hokiklubi Järve Keemik (registrikood 80189112) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Ida maksu- ja tollikeskuse 18. veebruari 2008. a otsuse nr 7.1-11/65 kohaselt;
56) punktist 5 «Ida-Viru maakond» Jõhvi Puuetega Laste Vanemate Ühendus (registrikood 80069520) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Ida maksu- ja tollikeskuse 15. veebruari 2008. a otsuse nr 7.1-11/62 kohaselt;
57) punktist 5 «Ida-Viru maakond» Kergejõustikuklubi Kalev-Sillamäe (registrikood 80152089) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Ida maksu- ja tollikeskuse 5. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/85 kohaselt;
58) punktist 5 «Ida-Viru maakond» Maarahvaselts Vanatare (registrikood 80113511) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Ida maksu- ja tollikeskuse 15. veebruari 2008. a otsuse nr 7.1-11/63 kohaselt;
59) punktist 5 «Ida-Viru maakond» Mittetulundusühing Lille Turvakodu (registrikood 80045643) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Ida maksu- ja tollikeskuse 29. jaanuari 2008. a otsuse nr 7.1-11/35 kohaselt;
60) punktist 5 «Ida-Viru maakond» Mittetulundusühing Virumaa Teabekeskus (registrikood 80145741) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Ida maksu- ja tollikeskuse 15. veebruari 2008. a otsuse nr 7.1-11/61 kohaselt;
61) punktist 5 «Ida-Viru maakond» Sihtasutus EMK Kristlik Laager Gideon (registrikood 90003137) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Ida maksu- ja tollikeskuse 18. veebruari 2008. a otsuse nr 7.1-11/66 kohaselt;
62) punktist 5 «Ida-Viru maakond» Spordiklubi BC Karjamaa (registrikood 80197703) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Ida maksu- ja tollikeskuse 25. jaanuari 2008. a otsuse nr 7.1-11/32 kohaselt;
63) punktist 5 «Ida-Viru maakond» Spordiklubi INTRO (registrikood 80137546) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Ida maksu- ja tollikeskuse 12. veebruari 2008. a otsuse nr 7.1-11/57 kohaselt;
64) punktist 6 «Jõgeva maakond» Jõgeva meeskoor «Mehis» (registrikood 80077382) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 27. veebruari 2008. a otsuse nr 7.1-11/208-1 kohaselt;
65) punktist 7 «Järva maakond» Ironman Club Mittetulundusühing (registrikood 80201379) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punktide 1 ja 2, lõike 2 punkti 4 ja lõike 4 punktide 2 ja 6 alusel Maksu- ja Tolliameti Lääne maksu- ja tollikeskuse 17. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/239 kohaselt;
66) punktist 7 «Järva maakond» Kabala Kultuuri ja Spordi Selts (registrikood 80136162) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punktide 1 ja 2, lõike 2 punktide 3 ja 4 ja lõike 4 punkti 6 alusel Maksu- ja Tolliameti Lääne maksu- ja tollikeskuse 17. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/241 kohaselt;
67) punktist 7 «Järva maakond» Koigi Kultuuriselts (registrikood 80136087) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lääne maksu- ja tollikeskuse 13. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/223 kohaselt;
68) punktist 7 «Järva maakond» Paide Vabatahtliku Tuletõrje Selts (registrikood 80147674) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punktide 1 ja 2, lõike 2 punkti 4 ja lõike 4 punktide 2 ja 6 alusel Maksu- ja Tolliameti Lääne maksu- ja tollikeskuse 17. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/240 kohaselt;
69) punktist 7 «Järva maakond» Ühiskonna Arhitektid (registrikood 80167607) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punktide 1 ja 2, lõike 2 punktide 1, 2 ja 4 ja lõike 4 punktide 2, 5 ja 6 alusel Maksu- ja Tolliameti Lääne maksu- ja tollikeskuse 17. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/238 kohaselt;
70) punktist 8 «Lääne maakond» Eesti Primaarse Immuunpuudulikkusega Patsientide Ühing (registrikood 80027065) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lääne maksu- ja tollikeskuse 19. detsembri 2007. a otsuse nr 7.1-11/1044 kohaselt;
71) punktist 8 «Lääne maakond» Eesti Raudteemuuseumi Selts (registrikood 80060811) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lääne maksu- ja tollikeskuse 23. jaanuari 2008. a otsuse nr 7.1-11/61 kohaselt;
72) punktist 8 «Lääne maakond» Haapsalu Käsitööselts (registrikood 80085967) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lääne maksu- ja tollikeskuse 31. jaanuari 2008. a otsuse nr 9-6/2725 kohaselt;
73) punktist 8 «Lääne maakond» Haapsalu Vaegliikujate Ühendus Semud (registrikood 80031078) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lääne maksu- ja tollikeskuse 19. detsembri 2007. a otsuse nr 7.1-11/1043 kohaselt;
74) punktist 8 «Lääne maakond» Kullamaa Muusika Selts (registrikood 80205377) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punktide 1 ja 2, lõike 2 punkti 4 ja lõike 4 punkti 6 alusel Maksu- ja Tolliameti Lääne maksu- ja tollikeskuse 14. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/226 kohaselt;
75) punktist 8 «Lääne maakond» Laste Koreograafiastuudio Lootos (registrikood 80044833) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lääne maksu- ja tollikeskuse 18. veebruari 2008. a otsuse nr 7.1-11/155 kohaselt;
76) punktist 8 «Lääne maakond» Lossi Squashi Klubi (registrikood 80161177) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lääne maksu- ja tollikeskuse 31. jaanuari 2008. a otsuse nr 9-6/2726 kohaselt;
77) punktist 8 «Lääne maakond» Läänemaa Suhkruhaigete Selts (registrikood 80044721) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 2 ja lõike 4 punkti 7 alusel Maksu- ja Tolliameti Lääne maksu- ja tollikeskuse 31. jaanuari 2008. a otsuse nr 9-6/2724 kohaselt;
78) punktist 8 «Lääne maakond» Sihtasutus Läänemaa Kutseõpe (registris Sihtasutus Lääne-Eesti Kutseõpe) (registrikood 90008330) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lääne maksu- ja tollikeskuse 18. veebruari 2008. a otsuse nr 7.1-11/154 kohaselt;
79) punktist 8 «Lääne maakond» Spordiklubi Nõva (registrikood 80106586) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punktide 1 ja 2, lõike 2 punkti 4 ja lõike 4 punkti 6 alusel Maksu- ja Tolliameti Lääne maksu- ja tollikeskuse 14. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/227 kohaselt;
80) punktist 8 «Lääne maakond» Tantsuklubi Liilia (registrikood 80007447) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lääne maksu- ja tollikeskuse 11. jaanuari 2008. a otsuse nr 7.1-11/28 kohaselt;
81) punktist 9 «Lääne-Viru maakond» Eesti Biokütuste Ühing (registrikood 80038985) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punktide 1 ja 2, lõike 2 punktide 3 ja 4 ja lõike 4 punkti 6 alusel Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 17. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/271 kohaselt;
82) punktist 9 «Lääne-Viru maakond» Helmi Elleri nimeline mittetulundusühing (registrikood 80181010) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 2 ja lõike 4 punkti 6 alusel Maksu- ja Tolliameti Ida maksu- ja tollikeskuse 7. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/97 kohaselt;
83) punktist 9 «Lääne-Viru maakond» Jaaka Klubi (registrikood 80095658) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 2 ja lõike 4 punktide 1 ja 6 alusel Maksu- ja Tolliameti Ida maksu- ja tollikeskuse 7. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/96 kohaselt;
84) punktist 9 «Lääne-Viru maakond» Korvpalliklubi Rakvere (registrikood 80105954) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 2 ja lõike 4 punkti 6 alusel Maksu- ja Tolliameti Ida maksu- ja tollikeskuse 7. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/98 kohaselt;
85) punktist 9 «Lääne-Viru maakond» Lääne-Virumaa Mõisakoolide Ühendus (registrikood 80069767) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 2 ja lõike 4 punkti 6 alusel Maksu- ja Tolliameti Ida maksu- ja tollikeskuse 7. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/94 kohaselt;
86) punktist 9 «Lääne-Viru maakond» Nurmekund’i-nimeline Germanistika Sihtasutus (registrikood 90003019) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 2 ja lõike 4 punkti 6 alusel Maksu- ja Tolliameti Ida maksu- ja tollikeskuse 7. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/95 kohaselt;
87) punktist 10 «Põlva maakond» Jaan Praggi Koda (registrikood 80001019) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 2 ja lõike 4 punkti 6 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 7. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/ 262 kohaselt;
88) punktist 10 «Põlva maakond» Kanepi Naiste Selts (registrikood 80078714) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 5. veebruari 2008. a otsuse nr 7.1-11/134-1 kohaselt;
89) punktist 10 «Põlva maakond» Lumelauaklubi Mässer (registrikood 80026054) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 3. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/152-1 kohaselt;
90) punktist 10 «Põlva maakond» Mittetulundusühing Põlva Valla Avatud Noortekeskus (registrikood 80186823) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 3. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/159-1 kohaselt;
91) punktist 10 «Põlva maakond» Põlvamaa Nõustamiskeskus (registrikood 80055736) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 7. veebruari 2008. a otsuse nr 7.1-11/139-1 kohaselt;
92) punktist 10 «Põlva maakond» Põlvamaa Spordiveteranide Klubi (registrikood 80081076) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 2 ja lõike 4 punkti 6 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 7. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/261 kohaselt;
93) punktist 10 «Põlva maakond» Spordiklubi Põlva Piim (registrikood 80078306) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 3. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/161-1 kohaselt;
94) punktist 10 «Põlva maakond» TILSI KÜLASELTS (registrikood 80195035) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 7. veebruari 2008. a otsuse nr 7.1-11/141-1 kohaselt;
95) punktist 11 «Pärnu maakond» Korvpalliklubi Viko (registrikood 80168363) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lääne maksu- ja tollikeskuse 14. veebruari 2008. a otsuse nr 7.1-11/142 kohaselt;
96) punktist 11 «Pärnu maakond» Mittetulundusühing Neptun Roadrunner (registrikood 80094469) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lääne maksu- ja tollikeskuse 4. jaanuari 2008. a otsuse nr 7.1-11/11 kohaselt;
97) punktist 11 «Pärnu maakond» Mittetulundusühing Tulilind (registrikood 80159536) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lääne maksu- ja tollikeskuse 24. jaanuari 2008. a otsuse nr 7.1-11/71 kohaselt;
98) punktist 11 «Pärnu maakond» MTÜ Spordimees (registrikood 80217417) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lääne maksu- ja tollikeskuse 7. jaanuari 2008. a otsuse nr 7.1-11/115 kohaselt;
99) punktist 11 «Pärnu maakond» Pärnumaa Sangpommiklubi Sapo (registrikood 80105017) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lääne maksu- ja tollikeskuse 19. veebruari 2008. a otsuse nr 7.1-11/156 kohaselt;
100) punktist 11 «Pärnu maakond» Sihtasutus Avatud Kihnu Fond (registrikood 90004243) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lääne maksu- ja tollikeskuse 14. veebruari 2008. a otsuse nr 7.1-11/139 kohaselt;
101) punktist 11 «Pärnu maakond» Vaimse Rutiini Preventsiooni Sihtasutus (registrikood 90004510) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lääne maksu- ja tollikeskuse 14. veebruari 2008. a otsuse nr 7.1-11/141 kohaselt;
102) punktist 12 «Rapla maakond» Juuru Spordiklubi (registrikood 80132129) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 2 ja lõike 4 punkti 7 alusel Maksu- ja Tolliameti Lääne maksu- ja tollikeskuse 14. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/225 kohaselt;
103) punktist 13 «Saare maakond» Kihelkonna Külakultuuriselts Rukkilill (registrikood 80108668) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 1 ja lõike 2 punktide 1 ja 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lääne maksu- ja tollikeskuse 10. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/213 kohaselt;
104) punktist 13 «Saare maakond» Koigi küla arengu selts (registrikood 80020614) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lääne maksu- ja tollikeskuse 10. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/210 kohaselt;
105) punktist 13 «Saare maakond» Saare Maakonna Invaühing (registrikood 80090282) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punktide 1 ja 2, lõike 2 punkti 4 ja lõike 4 punkti 5 alusel Maksu- ja Tolliameti Lääne maksu- ja tollikeskuse 10. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/211 kohaselt;
106) punktist 13 «Saare maakond» Sihtasutus Saaremaa Fond (registrikood 90004562) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punktide 1 ja 2, lõike 2 punkti 4 ja lõike 4 punkti 6 alusel Maksu- ja Tolliameti Lääne maksu- ja tollikeskuse 10. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/212 kohaselt;
107) punktist 14 «Tartu maakond» Avatud Hariduse Liit (registrikood 80096936) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punktide 1 ja 2, lõike 2 punkti 4 ja lõike 4 punkti 3 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 5. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/250 kohaselt;
108) punktist 14 «Tartu maakond» CP Mittetulundusühing (registrikood 80062771) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 1 ja lõike 2 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 6. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/260 kohaselt;
109) punktist 14 «Tartu maakond» Eesti Kogelejate Ühing (registrikood 80109395) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punktide 1 ja 2, lõike 2 punkti 4 ja lõike 4 punkti 6 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 6. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/259 kohaselt;
110) punktist 14 «Tartu maakond» Mittetulundusühing Elu Liit (registrikood 80078022) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punktide 1 ja 2, lõike 2 punkti 4 ja lõike 4 punkti 6 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 7. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/263 kohaselt;
111) punktist 14 «Tartu maakond» Mittetulundusühing LE-LU-LA (registrikood 80144322) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punktide 1 ja 2, lõike 2 punkti 4 ja lõike 4 punkti 6 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 7. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/264 kohaselt;
112) punktist 14 «Tartu maakond» Mittetulundusühing Tartu Raskejõustiku Arendamise Ühing (registrikood 80191043) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punktide 1 ja 2, lõike 2 punkti 4 ja lõike 4 punkti 6 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 10. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/280 kohaselt;
113) punktist 14 «Tartu maakond» Mittetulundusühing Vanameistrid (registrikood 80190919) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punktide 1 ja 2, lõike 2 punkti 4 ja lõike 4 punkti 6 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 10. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/281 kohaselt;
114) punktist 14 «Tartu maakond» Mittetulundusühing WORLDLOPPET SKI FEDERATION (registrikood 80149377) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punktide 1 ja 2, lõike 2 punkti 4 ja lõike 4 punkti 6 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 11. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/296 kohaselt;
115) punktist 14 «Tartu maakond» MTÜ Generating Ideas (registrikood 80194828) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punktide 1 ja 2, lõike 2 punkti 4 ja lõike 4 punkti 6 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 11. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/295 kohaselt;
116) punktist 14 «Tartu maakond» MTÜ Noorte Abistamiskeskus Carpe Diem (registrikood 80169931) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 7. jaanuari 2008. a otsuse nr 7.1-11/6 kohaselt;
117) punktist 14 «Tartu maakond» MTÜ Noortekeskus KOHT (registrikood 80155604) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punktide 1 ja 2, lõike 2 punkti 4 ja lõike 4 punktide 5 ja 6 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 11. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/297 kohaselt;
118) punktist 14 «Tartu maakond» MTÜ Tartu Jaani Kiriku Kultuuriprojekt (registrikood 80149696) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punktide 1 ja 2, lõike 2 punkti 4 ja lõike 4 punkti 6 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 11. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/298 kohaselt;
119) punktist 14 «Tartu maakond» MTÜ Tartumaa Korvpall (registrikood 80190189) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 6. detsembri 2007. a otsuse nr 7.1-11/668 kohaselt;
120) punktist 14 «Tartu maakond» Püha Platoni ja Püha Issidori Õigeusu Vennaskond (registrikood 80144902) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 1 ja lõike 2 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 17. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/311 kohaselt;
121) punktist 14 «Tartu maakond» Sihtasutus Eesti Veresoontekirurgia Arendusfond (registrikood 90001397) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 2 ja lõike 4 punkti 7 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 28. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/351 kohaselt;
122) punktist 14 «Tartu maakond» Sihtasutus Omanäolise Kooli Arenduskeskus (registrikood 90000676) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 1 ja lõike 2 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 14. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/310 kohaselt;
123) punktist 14 «Tartu maakond» Spordiklubi 10 (registrikood 80012141) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punktide 1 ja 2, lõike 2 punkti 4 ja lõike 4 punkti 6 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 25. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/341 kohaselt;
124) punktist 14 «Tartu maakond» Spordiklubi Reede-EST 13 (registrikood 80225003) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 1 ja lõike 2 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 19. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/323 kohaselt;
125) punktist 14 «Tartu maakond» Spordiklubi U-TEAM (registrikood 80109751) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punktide 1 ja 2, lõike 2 punkti 4 ja lõike 4 punkti 6 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 25. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/339 kohaselt;
126) punktist 14 «Tartu maakond» Spordiklubi Veskioru Pullid (registrikood 80224825) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 1 ja lõike 2 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 25. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/338 kohaselt;
127) punktist 14 «Tartu maakond» Supilinna Selts (registrikood 80169180) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 1 ja lõike 2 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 25. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/335 kohaselt;
128) punktist 14 «Tartu maakond» Tantsuspordiklubi TEEMANT (registrikood 80019700) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 1 ja lõike 2 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 19. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/322 kohaselt;
129) punktist 14 «Tartu maakond» Tartu Jalgpalliklubi (registrikood 80072433) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punktide 1 ja 2, lõike 2 punkti 4 ja lõike 4 punkti 6 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 25. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/336 kohaselt;
130) punktist 14 «Tartu maakond» Tartu Kultuuriülikooli Selts (registrikood 80007007) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 1 ja lõike 2 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 20. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/329 kohaselt;
131) punktist 14 «Tartu maakond» Tartu Lasteabi Ühing (registrikood 80041929) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 1 ja lõike 2 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 19. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/321 kohaselt;
132) punktist 14 «Tartu maakond» Tartu Norra Selts (registrikood 80112517) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punktide 1 ja 2, lõike 2 punkti 4 ja lõike 4 punkti 6 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 25. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/337 kohaselt;
133) punktist 14 «Tartu maakond» Tartu Nägemisvaegurite Arenduskeskus (registrikood 80037508) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 1 ja lõike 2 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 20. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/327 kohaselt;
134) punktist 14 «Tartu maakond» Tartu Tähetorni Astronoomiaring (registrikood 80073065) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 20. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/324 kohaselt;
135) punktist 14 «Tartu maakond» Tartu väikekoor «So-Le-Mi-Jo» (registrikood 80186088) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 1 ja lõike 2 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 20. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/328 kohaselt;
136) punktist 14 «Tartu maakond» Tartu Ökoloogiaklubi Käblik (registrikood 80046401) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 2 ja lõike 4 punkti 7 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 25. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/340 kohaselt;
137) punktist 14 «Tartu maakond» Tartumaa Lauljate ja Mängijate Liit (registrikood 80077241) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 1 ja lõike 2 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 20. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/325 kohaselt;
138) punktist 14 «Tartu maakond» Tähe noorteklubi (registrikood 80144380) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 1 ja lõike 2 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 20. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/326 kohaselt;
139) punktist 15 «Valga maakond» Ansambel «ENELAS» (registrikood 80084152) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 1 ja lõike 2 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 6. märtsi 2008. a otsuse nr 9-6/4239 kohaselt;
140) punktist 16 «Viljandi maakond» Abja Lions Klubi (registrikood 80009848) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 1 ja lõike 2 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 7. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/276 kohaselt;
141) punktist 16 «Viljandi maakond» Kolga-Jaani Lions-klubi (registrikood 80094512) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 1 ja lõike 2 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 7. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/275 kohaselt;
142) punktist 16 «Viljandi maakond» Mittetulundusühing Eneseteostus (registrikood 80125678) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 1 ja lõike 2 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 7. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/268 kohaselt;
143) punktist 16 «Viljandi maakond» Mittetulundusühing Karksi Areng (registrikood 80094423) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 1 ja lõike 2 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 7. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/279 kohaselt;
144) punktist 16 «Viljandi maakond» Mittetulundusühing Loitsuke (registrikood 80179510) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 1 ja lõike 2 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 10. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/282 kohaselt;
145) punktist 16 «Viljandi maakond» Mittetulundusühing Orsus Novorum (registrikood 80229892) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 1 ja lõike 2 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 7. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/274 kohaselt;
146) punktist 16 «Viljandi maakond» Mittetulundusühing Pärsti Mõisa Jääkelder (registrikood 80138681) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 1 ja lõike 2 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 10. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/283 kohaselt;
147) punktist 16 «Viljandi maakond» Mittetulundusühing Siirius (registrikood 80147007) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 1 ja lõike 2 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 7. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/273 kohaselt;
148) punktist 16 «Viljandi maakond» Mittetulundusühing Töötoad (registrikood 80159163) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 1 ja lõike 2 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 7. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/269 kohaselt;
149) punktist 16 «Viljandi maakond» Mittetulundusühing Valge Roosi Klubi (registrikood 80193533) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 1 ja lõike 2 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 7. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/270 kohaselt;
150) punktist 16 «Viljandi maakond» Mittetulundusühing VÕRKORAV (registrikood 80203616) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 1 ja lõike 2 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 10. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/284 kohaselt;
151) punktist 16 «Viljandi maakond» Mittetulundusühing Väike-Männiku talumuuseum (registrikood 80125767) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 1 ja lõike 2 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 7. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/272 kohaselt;
152) punktist 16 «Viljandi maakond» Sihtasutus Viljandi Kultuurikolledži Arengufond (registrikood 90004473) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 29. jaanuari 2008. a otsuse nr 7.1-11/79 kohaselt;
153) punktist 16 «Viljandi maakond» Sihtasutus Viljandimaa Kogukonna Fond (registrikood 90004622) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 1 ja lõike 2 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 7. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/277 kohaselt;
154) punktist 16 «Viljandi maakond» Suure-Jaani Lions Klubi (registrikood 80104328) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 1 ja lõike 2 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 10. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/285 kohaselt;
155) punktist 16 «Viljandi maakond» Vabadussõja Mälestuse Jäädvustamise Karksi-Nuia Sihtasutus (registrikood 90004384) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 19. veebruari 2008. a otsuse nr 7.1-11/184 kohaselt;
156) punktist 16 «Viljandi maakond» Viljandi Käsitöökoda (registrikood 80125218) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 1 ja lõike 2 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 7. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/271 kohaselt;
157) punktist 16 «Viljandi maakond» Viljandi Pensionäride Vastastikuse Abistamise Ühing (registrikood 80058290) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 1 ja lõike 2 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 7. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/278 kohaselt;
158) punktist 16 «Viljandi maakond» Viljandimaa Noortekeskus (registrikood 80117035) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 1 ja lõike 2 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 7. märtsi 2008. a otsuse nr 7.1-11/267 kohaselt;
159) punktist 17 «Võru maakond» Mittetulundusühing Aila Näpustuudio (registrikood 80144523) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 30. jaanuari 2008. a otsuse nr 7.1-11/51-1 kohaselt;
160) punktist 17 «Võru maakond» Mittetulundusühing Tamula Tallid (registrikood 80169598) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 1 ja lõike 2 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 10. märtsi 2008. a otsuse nr 9-6/4447 kohaselt;
161) punktist 17 «Võru maakond» Mõniste Maanaiste Selts (registrikood 80093197) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 30. jaanuari 2008. a otsuse nr 7.1-11/65-1 kohaselt;
162) punktist 17 «Võru maakond» Navi Külaselts (registrikood 80121060) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 30. jaanuari 2008. a otsuse nr 7.1-11/76-1 kohaselt;
163) punktist 17 «Võru maakond» Vastseliina Vabaharidusselts (registrikood 80117740) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 1 ja lõike 2 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 10. märtsi 2008. a otsuse nr 9-6/4443 kohaselt;
164) punktist 17 «Võru maakond» Võrumaa Diabeetikute Selts (registrikood 80046105) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 1 ja lõike 2 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 10. märtsi 2008. a otsuse nr 9-6/4448 kohaselt;
165) punktist 17 «Võru maakond» Võrumaa Lihasehaigete Selts (registrikood 80012282) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 1 ja lõike 2 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 10. märtsi 2008. a otsuse nr 9-6/4442 kohaselt.
3. Korraldus jõustub 1. juulil 2008. a.


PS Planet - PS4, PS3, PS Vita • Vaata teemat - Kui tellida netist PS3 mänge
Kui tellida netist PS3 mänge
Postitas janzkarija » 30 Okt 2012, 10:12
Selline küsimus, et kui soovin tellida ebayst mänge, siis seal on kirjas ka mingid regioonid mängudele.
Küsimus, et mida ma peaks jälgima või mis regiooni mänge siin eestis mängida saab ja mida mitte.
Kas keegi on tellinud ebayst ja kas on usaldusväärne?
PS! Kui kellegil on müüa SKYRIM siis andke teada!
Liitunud: 10/30/2012
Re: Kui tellida netist PS3 mänge
Postitas Tom-D » 30 Okt 2012, 14:15
PS3 on regioonivaba, seega saad mängida kõike. Kuid jälgima peab, et igasugu lisapakid (DLC-d) ja asjad mida tõmmata ei ole regioonivabad seega USA mängule EU lisasid tõmmata ei saa, need ei hakka tööle.
Mis puutub eBay-sse siis ei saa küsida kas on usaldusväärne, kuna tegemist on samalaadse ärikeskkonnaga nagu osta.ee, kus asju müüvad enamasti eraisikud. Seega on kõik müüjad seal erineva usaldusväärsusega. Väljaspoolt euroopat tellides peaksid jälgima, et tellimuse lõppsumma ei tuleks üle 21€, võivad lisanduda maksud. Samuti peaks ebay-st tellides täpsustama millised müüjad on nõus kaupa eestisse saatma ja millised mitte, sest suurem osa sealseid müüjaid kaupa eestisse ei saada.
Postitas trucha » 30 Okt 2012, 14:29
Tom-D kirjutas: Hei!
Ebay ei ole nagu osta.ee . Selles mõttes, et noh, pmst on aga samas ei ole.
Kui sa üle peaksid mingil põhjusel saama, siis seal on ebayprotect vms. Igaljuhul nad garanteerivad sulle kindla kauplemise.
Ja alati saad ju vaadata inimeste tagasisidet. Minuarust on ebay üldiselt küll turvaline kauplemiskeskkond, kui feedbacke vaatad ja hinnanguid.
Õnne kauplemisel
Postitas zipzic » 30 Okt 2012, 14:46
eBay on minu arust alati olnud ostja poolel, ehk kui kaupa ei saa või mingi probleem siis vöid olla 100% kindel, et saad kas raha tagasi või saadetakse kaup uuesti. Mul 2-3 kurba kogemust olnud ja alati kui vaidlemiseks läinud on eBay otsustanu lõpuks minu kasuks! Seega telli vabalt, eriti kui veel PayPal'i kaudu tasud! Topelt kindlus
Postitas janzkarija » 30 Okt 2012, 15:01
Kas on olemas ka mingi kindel piirsumma siis, millest alates võetakse nn"tolli või transpordimaksumust" vms
Postitas Tom-D » 30 Okt 2012, 15:10
trucha kirjutas:
Ebay ei ole nagu osta.ee .
Tom-D kirjutas: ... tegemist on samalaadse ärikeskkonnaga nagu osta.ee ...
Väljaspoolt euroopa liitu tellides lisandub üle 21€ tellimustele käibemaks ja üle 150€ tellimustele käibemaks+tollimaks. Makse ei pruugi lisanduda, kuid selleks peaks valmis olema. EU siseselt ei ole summadel piire.
Postitas trucha » 30 Okt 2012, 18:11
Jep, ja lisan veel, et ps3 mängude saatmisel(eriti kui on veel kellegi poolt kasutatud pelad),
on võimalus nii väike, et sa üldse mingit tolli pead maksma. Võibolla kui mingi hullu bundle endale tellid mingi 5 mänguga korraga, siis võibolla tuleb toll otsa. Aga 1 v 2 mängu, ma arvan, et on väga väike tõenäosus, et sult midagi tahetaks.
Postitas Tom-D » 30 Okt 2012, 21:42
Nagu minagi ennist mainisin siis makse ei pruugi lisanduda, kuid nendeks peaks valmis olema. Olen pidanud oma ebay ostu kunagi korra tõestama seega valmis tasuks igal juhul olla, võimalusel tellida UK ebayst või lihtsalt jääda summa piiridesse. Ei tea kelle suva järgi see seal tollis käib aga nii ta paraku on.


RT I 2001, 10, 45
Vastu võetud 17.01.2001 nr 26
Määrus kehtestatakse «Taimekaitseseaduse» (RT I 2000, 29, 169) § 15 lõike 2 alusel.
KARTULI-KIDUUSSI TÕRJEABINÕUD
§ 1. Järelevalveametnik peab piiritlema ja tähistama kollase kartuli-kiduussiga [Globodera rostochiensis (Wollenweber) Behrens] või kahvatu kartuli-kiduussiga [Globodera pallida (Stone) Behrens] saastunud või saastumiskahtlase maatüki, hoone või rajatise.
§ 2. Järelevalveametnik peab kindlaks määrama saastumisohus maatükid, hooned või rajatised ning teavitama nende valdajaid saastumisohust.
§ 3. Saastunud maatüki valdaja peab:
1) jätma saastunud maatüki sööti või kasutama seda kooskõlastatult järelevalveametnikuga muuks otstarbeks;
2) puhastama ja desinfitseerima saastunud hooned või rajatised ja kasutatud seadmed.
§ 4. Kartuli-kiduussiga saastunud maatükil on keelatud:
1) kasvatada seemnekartulit;
§ 5. Kartuli-kiduussiga saastunud, saastumiskahtlaselt või saastumisohus maatükilt mulla, sõnniku ja komposti, samuti sellelt maatükilt kogutud taimede ja taimejäätmete väljavedu ja kasutamine väljaspool maatüki piire on keelatud.
§ 6. Tarbekartuli kasvatamine kartuli-kiduussiga saastunud maatükil on lubatud, kui kasutatakse kindla kartuli-kiduussi rassi suhtes resistentseid sorte või kui kontrollides on tuvastatud kartuli-kiduussi tsüstide puudumine.
KARTULI PRUUN-BAKTERMÄDANIKU TÕRJEABINÕUD
§ 7. Järelevalveasutus peab teostama pidevat järelevalvet kartuli ja tomati kasvatamiseks kasutatavatel maatükkidel, hoonetes või rajatistes ning kartuli ja tomati töötlemisettevõtetes. Järelevalve ajal tuleb kontrollida kartulitaimi ja -mugulaid ning tomatitaimi, kartuli pruun-baktermädaniku [Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al.] peremeestaimi, pinnavett ja töötlemisjääke.
§ 8. Järelevalveasutus määrab järelevalve ajal tehtavate kontrollimiste arvu ja vaatluste ajad ning kontrollproovide arvu ja võtmise ajad.
§ 9. Saastatus tuvastatakse järelevalve tulemuste alusel. Saastatuse tuvastamisel järelevalveametnik:
1) teeb ettekirjutuse, millega peatab kartulitaimede ja -mugulate või tomatitaimede ja tomatite väljaveo saastunud piirkonnast. Järelevalveametnik võib lubada kartulitaimede ja -mugulate või tomatitaimede ja tomatite väljavedu järelevalve all ja välistades ohtliku taimekahjustaja leviku ohu;
2) selgitab välja esmase saastumiskoha;
3) kehtestab piirangud edasisele kartuli või tomati kasvatamise ja töötlemisega seonduvale tegevusele saastunud piirkonnas.
§ 10. Ettekirjutuses peab olema märgitud:
1) piiritletud ja tähistatud saastumispiirkond ning selle tähistuse kirjeldus;
2) saastunud kartuli- või tomatitaimede partii taimepassi või muu dokumendi number ja tootja registreerimisnumber;
3) saastunud sort, kui tegemist on seemnekartuliga, võimaluse korral ka muudel juhtudel;
4) säilitatavate saastunud mugulate või taimede ja laboratoorseks analüüsiks valmistatud preparaatide asukoht.
§ 11. Järelevalveametnik peab piiritlema ja tähistama kartuli pruun-baktermädanikuga saastunud või saastumiskahtlase maatüki, hoone või rajatise.
§ 12. Järelevalveametnik peab kindlaks määrama saastumisohus maatükid, hooned või rajatised ning teavitama nende valdajaid saastumisohust.
§ 13. Saastatuse tuvastamisel peab järelevalveametnik selle ulatuse kindlaksmääramiseks kontrollima:
1) saastunud maatükil kasvatatud mugulaid ja taimi;
2) tootmiskohti, territooriume ja seadmeid, mis mõnel tootmisetapil on kokku puutunud saastunud taimede ja mugulatega;
3) hoidlaid ja ladusid, kus saastunud taimi või mugulaid on hoitud;
4) taimi ja mugulaid, mis on toodetud või ladustatud punktis 2 märgitud tootmiskohtades või saastunuks tunnistatud tootmiskohtades;
5) saastumisohus olevaid tootmiskohti, kus kasvatatakse kartulit või tomatit või muid kartuli pruun-baktermädaniku peremeestaimi.
§ 14. Piiritletud ja tähistatud saastunud maatüki, hoone või rajatise valdaja peab:
1) puhastama ja desinfitseerima seal asuvad saastunud hooned või rajatised ja kasutatud seadmed;
2) jätma saastunud maatüki vähemalt kolmeks aastaks sööti või kasutama seda kooskõlastatult järelevalveametnikuga muuks otstarbeks;
3) kõrvaldama iseeneslikult kasvama läinud kartuli- ja tomatitaimed ning ohtliku taimekahjustaja peremeestaimed neljal saastatuse tuvastamise aastale järgneval aastal.
§ 15. Kui saastumine tuvastati kartuli või tomati töötlemisettevõttes, peab ettevõtja tagama kartuli- või tomatijäätmete nõuetekohase kõrvaldamise ning desinfitseerima hooned, rajatised, seadmed ja territooriumi. Tahked jäätmed tuleb matta maapinda selliselt, et oleks välistatud nakkuse levimine põllumajanduslikus kasutuses olevale maatükile või kastmisvette. Vedelaid töötlemisjäätmeid tuleb kuumutada minimaalselt 70 °C juures vähemalt 30 minutit või töödelda muul järelevalveametniku määratud viisil.
§ 16. Järelevalve teostamise aja ja järelevalve tulemuste kohta tehakse kanne riiklikusse «Taimetervise registrisse».
§ 17. Kartuli pruun-baktermädanikuga saastunud maatükil on keelatud:
1) kasvatada kartulit ja tomatit vähemalt 4 aasta vältel;
2) kasvatada ümberistutamiseks ettenähtud taimi;
3) koguda kastmisvett kasutamiseks väljaspool piiritletud maatükki;
4) koguda, vedada ja kasutada mulda, sõnnikut, komposti ja taimejäätmeid väljaspool saastunud maatükki, hoonet või rajatist.
§ 18. Saastunud maatükil, hoones või rajatises kasutatud pakkematerjal tuleb hävitada.
§ 19. Saastunud kartulimugulate, -taimede või -seemnete või tomatitaimede või -seemnete külv, samuti saastunud piirkonnast pärit Brassica perekonda kuuluvate taimede istutamine on keelatud. Saastunud kartulimugulaid või tomateid võib kasutada ainult järelevalveametniku määratud otstarbel.
§ 20. Seemnekartuli saastatuse tuvastamiseks kontrollitakse kogu seemnekartuli partii tootmiseks kasutatud algmaterjali, kaasa arvatud kloonide tootmiseks kasutatud algmaterjal ning eliit- ja sellele eelnevate põlvkondade seemnekartuli paljundamise algmaterjal.
§ 21. Vähemalt kolmel järjestikusel aastal pärast saastatuse tuvastamist peab järelevalveametnik:
1) kontrollima saastunud maatükki, tootmis- ja ladustamishooneid ning kasutatavaid seadmeid;
2) nõudma kasutatavate masinate ja ladustamishoonete desinfitseerimist, tehes asjakohase ettekirjutuse ja kontrollides selle täitmist;
3) kontrollima, et kasutatakse ainult sertifitseeritud seemnekartulit või nõuetekohaselt kontrollitud tomatiseemet või -taimi;
4) nõudma seemnekartuli ladustamist muudest seemnekartuli partiidest eraldi;
5) kehtestama tegevuskava kogu seemnekartuli varu asendamiseks.
§ 22. Saastumisohus oleval maatükil kasvatatud kartulimugulaid võib kasutada ainult:
1) turustamiseks. Kartulimugulad peavad olema pakendatud müügipakendisse, ümberpakendamine ei ole lubatud;
2) tooraineks töötleva tööstuse ettevõttes, kus on nõuetekohane jäätmete kõrvaldamise võimalus ja desinfitseerimistingimused. Kartulimugulad peavad olema pakendatud, ümberpakendamine ei ole lubatud;
3) muuks otstarbeks järelevalveametniku loal.
§ 23. Muud taimeosad, nagu varred, lehed jms, mis pärinevad saastunud või saastumisohus olevalt maatükilt, tuleb hävitada.
KARTULI-RINGMÄDANIKU TÕRJEABINÕUD
§ 24. Kartuli-ringmädaniku [Clavibacter michiganensis subsp. sepedonicus (Spieckermann et Kotthoff) Davis et al.] esinemise avastamiseks ja selle leviku jälgimiseks peab järelevalveasutus teostama pidevat järelevalvet kartuli kasvatamiseks kasutatavatel maatükkidel. Järelevalve ajal tuleb kontrollida nii kartulitaimi ja -mugulaid kui ka kartuli-ringmädaniku peremeestaimi.
§ 25. Järelevalveasutus määrab järelevalve ajal tehtavate kontrollimiste arvu ja vaatluste ajad ning kontrollproovide arvu ja võtmise ajad.
§ 26. Saastatus tuvastatakse järelevalve tulemuste alusel. Saastatuse tuvastamise korral järelevalveametnik:
1) teeb ettekirjutuse, millega peatab kartulitaimede ja -mugulate väljaveo saastunud piirkonnast. Järelevalveametnik võib lubada kartulitaimede ja -mugulate väljavedu järelelevalve all ja välistades kartuli ringmädaniku edasise leviku ohu;
2) selgitab välja esmase saastumise koha;
3) kehtestab piirangud edasisele kartuli kasvatamise ja töötlemisega seonduvale tegevusele saastatud piirkonnas.
§ 27. Ettekirjutuses peab olema märgitud:
1) piiritletud ja tähistatud saastatud maatükk ning selle tähistuse kirjeldus;
2) saastunud kartulipartii taimepassi või muu dokumendi number ja tootja registreerimisnumber;
3) sort, kui tegemist on seemnekartuliga, võimaluse korral ka muudel juhtudel;
4) säilitatavate saastunud mugulate ja laboratoorseks analüüsiks valmistatud preparaatide asukoht.
§ 28. Kartuli-ringmädaniku tuvastamisel peab järelevalveametnik piiritlema ja tähistama saastunud maatüki, hoone või rajatise.
§ 29. Järelevalveametnik peab kindlaks määrama saastumisohus maatüki, hoone või rajatise ning teavitama selle valdajat saastumisohust.
§ 30. Saastatuse tuvastamisel peab järelevalveametnik selle ulatuse kindlaksmääramiseks kontrollima:
1) saastunud maatükil toodetud mugulaid või taimi;
2) tootmiskohti või territooriume, mis on mis tahes tootmisetapil kokku puutunud saastunud mugulate või taimedega, kaasa arvatud ühiskasutuses olevad põllutöömasinad ja -seadmed;
3) kartulihoidlaid, kaasa arvatud ühiskasutuses olevaid, kus saastunud kartulimugulaid või -taimi on hoiustatud;
4) kartulimugulaid või -taimi, mis on toodetud punktis 2 nimetatud tootmiskohtades või tootmiskohtades, kus on tuvastatud saastatus, kogu ajaperioodi vältel, mil neid eelnimetatud kohtades hoitakse;
5) masinaid, seadmeid, töövahendeid ja mis tahes muid objekte, kaasa arvatud pakkematerjal, mis võis olla kontaktis mugulate või taimedega eelneva 12 kuu jooksul;
6) saastumisohus olevaid tootmiskohti, kus kasvatatakse kartulit või taimekahjustaja peremeestaimi.
§ 31. Piiritletud ja tähistatud saastunud maatüki, hoone või rajatise valdaja peab:
1) kõrvaldama iseeneslikult kasvama läinud kartulitaimed ja taimekahjustaja peremeestaimed kolme saastatuse tuvastamise aastale järgneva aasta vältel;
2) jätma saastunud maatüki sööti või kasutama kooskõlastatult järelevalveametnikuga muuks otstarbeks;
3) puhastama ja desinfitseerima saastunud maatüki harimiseks kasutatud masinad ja seadmed;
4) puhastama ja desinfitseerima saastunud hooned või rajatised ja kasutatud seadmed.
§ 32. Kui saastatus tuvastati kartuli töötlemisettevõttes, peab ettevõtja tagama jäätmete nõuetekohase kõrvaldamise ning desinfitseerima hooned, rajatised, seadmed ja territooriumi selliselt, et ohtliku taimekahjustaja levik oleks välistatud.
§ 33. Järelevalve teostamise aja ja järelevalve tulemuste kohta tehakse kanne riiklikusse «Taimetervise registrisse».
§ 34. Kartuli ringmädanikuga saastunud maatükil või rajatises on keelatud:
3) koguda, vedada ja kasutada mulda, sõnnikut, komposti ning taimejäätmeid väljaspool saastunud maatükki või rajatist.
§ 35. Saastunud maatükil või rajatises kasutatud pakkematerjal tuleb hävitada.
§ 36. Saastunud kartulimugulate või -taimede istutamine on keelatud. Kartulimugulaid võib kasutada ainult järelevalveametniku määratud otstarbel.
§ 37. Seemnekartul peab olema sertifitseerimise käigus tunnistatud vabaks haigustekitajast [Clavibacter michiganensis subsp. sepedonicus (Spieckermann et Kotthoff) Davis et al.].
§ 38. Seemnekartuli saastumise tuvastamise korral kontrollitakse kogu paljundamise algmaterjali, kaasa arvatud kloonide tootmiseks kasutatav algmaterjal ja eliit- ning sellele eelnevate põlvkondade seemnekartuli paljundamise algmaterjal.
§ 39. Saastumisohus olevaks tunnistatud maatükil kasvatatud kartulimugulaid võib kasutada ainult:
3) muul viisil järelevalveametniku loal.
§ 40. Vajalikke toiminguid saastunud või saastumiskahtlaste objektide desinfitseerimiseks kartuli ringmädaniku edasise leviku tõkestamiseks kohustab järelevalveametnik tegema sellekohases ettekirjutuses.
KARTULIVÄHI TÕRJEABINÕUD
§ 41. Kartulivähiga [Synchytrium endobioticum (Schilb.)] saastunuks loetakse maatükk, kus on kindlaks tehtud vähemalt üks kartulivähile iseloomulike haigustunnustega taim. Kartulivähi tuvastamisel peab järelevalveametnik piiritlema ja tähistama saastunud ja saastumisohus oleva maatüki, hoone või rajatise.
§ 42. Saastatus tuvastatakse järelevalve tulemuste alusel. Saastumise tuvastamise korral peab maatüki, hoone või rajatise valdaja:
1) hävitama haigustunnustega kartulimugulad ja -pealsed;
4) puhastama ja desinfitseerima saastunud rajatised ja seal kasutatud seadmed.
§ 43. Saastunud maatükilt, hoonest või rajatisest pärinevaid kartulimugulaid ja -pealseid tuleb töödelda kohase taimekaitsevahendiga haigustekitaja hävimiseni. Kui saastatud maatükki või rajatist pole võimalik piiritleda, tuleb desinfitseerida kogu saastumisohus olev maatükk, hoone või rajatis.
§ 44. Saastunud maatükil, hoones või rajatises on keelatud:
2) kasvatada või pinnases säilitada ümberistutamiseks ettenähtud taimi;
3) koguda, vedada ja kasutada mulda, sõnnikut, komposti või taimejäätmeid väljaspool saastunud maatüki piire.
§ 45. Saastumisohus oleval maatükil, hoones või rajatises on lubatud kasvatada ainult kartulivähi suhtes resistentseid kartulisorte.
VILJAPUU-BAKTERPÕLETIKU TÕRJEABINÕUD
§ 46. Viljapuu-bakterpõletiku [Erwinia amylovora (Burrill) Winslow et al.] tuvastamisel peab järelevalveametnik piiritlema saastunud maatüki või rajatise.
§ 47. Saastatuse korral tuleb ohtliku taimekahjustaja peremeestaimede kahjustatud osad hävitada.
§ 48. Saastunud maatükil või rajatises on keelatud kasvatada viljapuu-bakterpõletiku peremeestaimede ning puuviljakultuuride paljundusmaterjali.
§ 49. Saastunud maatükil või rajatises on lubatud viljapuu-bakterpõletikule mittevastuvõtlike taimeliikide kasvatamine, nende taimede töötlemine ja pakendamine.
MAASIKA-FÜTOFTOROOSI TÕRJEABINÕUD
§ 50. Maasika-fütoftoroosi (Phytophthora fragarie Hickman) tuvastamisel peab järelevalveametnik piiritlema saastunud maatüki või rajatise.
§ 51. Saastatus tuvastatakse järelevalve tulemuste alusel. Saastumise tuvastamise korral peab maatüki või rajatise valdaja:
1) hävitama saastunud maatükil kasvanud taimed, saastunud maatükki desinfitseerima või jätma sööti või kasutama kooskõlastatult järelevalveametnikuga muuks otstarbeks;
2) puhastama ja desinfitseerima saastunud maatükil kasutatud masinad ja seadmed;
3) puhastama ja desinfitseerima saastunud rajatised ja seal kasutatud seadmed.
§ 52. Saastunud maatükil või rajatises on keelatud:
1) kasvatada maasikaistikuid ja viia maasikataimi ja taimeosi väljapoole piiritletud maatükki või rajatist;
2) koguda, vedada ja kasutada mulda, sõnnikut, komposti ning taimejäätmeid väljaspool saastunud maatüki või rajatise piire.
§ 53. Saastunud maatükil või rajatises kasutatud pakkematerjal tuleb hävitada.
KATMIKALAL ESINEVATE OHTLIKE TAIMEKAHJUSTAJATE TÕRJEABINÕUD
§ 54. Katmikala saastatus ohtlike taimekahjustajatena esinevate kahjurputukatega tuvastatakse järelevalve tulemuste alusel. Katmikaladel ohtlike kahjurputukate avastamise korral peab katmikala valdaja:
1) hävitama kahjurputukate peremeestaimed;
2) desinfitseerima kasvuhooned, kasvusubstraadi, töövahendid ja pakkematerjali.
§ 55. Saastunud katmikalal on lubatud viljelda kultuure, mida seal esinevad kahjurputukad ei kahjusta.
OHTLIKU TAIMEKAHJUSTAJA SUHTES KEHTESTATUD TÕRJEABINÕUDE RAKENDAMISE KOHUSTUSE LÕPETAMINE
§ 56. Kui järelevalve tulemused kinnitavad, et ohtlikku taimekahjustajat, mille suhtes tõrjeabinõusid rakendati, sellel maatükil, hoones või rajatises enam ei esine, tunnistab järelevalveametnik tõrjeabinõude rakendamise kohustuse lõppenuks. Järelevalveametnik tunnistab tõrjeabinõude rakendamise kohustuse lõppenuks kirjaliku otsusega, mille ta edastab kohe isikule, kelle suhtes ettekirjutus tehti. Järelevalve teostamise aja ja järelevalve tulemuste kohta tehakse kanne riiklikusse «Taimetervise registrisse».
1 Euroopa Liidu direktiivid 69/465/EMÜ (EÜT L 323, 24.12.1969, lk 563¿564), 69/464/EMÜ (EÜT L 323, 24.12.1969, lk 561¿562), 93/85/EMÜ (EÜT L 259, 18.10.1993, lk 1¿25), 97/647/EMÜ (EÜT L 273, 06.10.1997, lk 1¿25) ja 98/57/EÜ (EÜT L 235, 21.08.1998, lk 1¿39).


text:
Euroopa Komisjon - Euroopa Justiitsvõrgustik - Kohtuotsuste jõustamine - Ungari
> Ungari
Kohtuotsuste jõustamine - UngariKäesolevat lehekülge ei eksisteeri enam. Esialgset keeleversiooni on ajakohastatud ning selle võib nüüd leida Euroopa e-õiguskeskkonna portaalist.
Mis tingimustel võib välja anda täitedokumendi või teha täitmisotsuse? 2.1.
Olulised tingimused 3.
Täitemeetmete ese ja laad 3.1.
Millist liiki vara suhtes võib täitemeetmeid rakendada? 3.2.
Kui kaua need meetmed kehtivad? 4.
Kas sellise meetme kohaldamise otsust on võimalik edasi kaevata? 1. Mida tähendab täitmine tsiviil- ja kaubandusasjades?
Palun määratlege mõiste täitemenetlusTäitemenetlus on kohtuväline tsiviilmenetlus, mille käigus riik realiseerib sunnimeetmeid rakendades kohtulahendites ja muudes seadusega määratletud dokumentides sisalduvate kohustuste täitmise.Kirjeldage kokkuvõtlikult täitemeetmeid, millega saab kostjat sundida midagi tegema, keelata tal millegi tegemine või sundida maksekohustust täitma.Sunnimeetmed piiravad osaliselt võlgnike varalisi õigusi ja osaliselt nende isiklikke õigusi; varavastaseid sunnimeetmeid saavad kohaldada kohtud ja kohtutäiturid, sellal kui isikuvastaseid sunnimeetmeid saab rakendada politsei kohtute ja kohtutäiturite korralduste alusel. Kõige tähtsamad varavastased sunnimeetmed on järgmised:töötasu ja muude tulude arestimine;isikliku vara arestimine ja müük;rahaasutuste ajutises käsutuses olevate summade arestimine, pangakontode blokeerimine;võlgniku kolmandate poolte vastu suunatud nõude arestimine;kinnisvara arestimine ja müük;trahvide määramine.
Kas täitmisele saab pöörata
nii kohtulahendeid kui kohtuväliseid lahendeid?
Kohtuliku täitmisega viiakse
täide peamiselt kohtuotsuseid. Kohtuliku täitmisega
täitmisele pööratavate kohtuväliste otsuste hulka kuuluvad erinevate õigusorganite
otsused (nt notarite korraldused, distsiplinaarvõimu asutuste otsused) ja
avalikes dokumentides määratletud kohustused (nt notarite dokumendid). Samas teevad enamiku kohtuvälistest lahenditest haldusasutused ning need
otsused saab täitmisele pöörata halduskorras.
Kas on vaja taotleda
kohtumäärust, mis lubaks täitetoimingu teha?
Vastavalt üldeeskirjadele ei
ole ametlik kohtumäärus täitmisele pööramiseks vajalik; kohtud annavad täitekorralduse,
väljastades täitmisele pööratava dokumendi. Teatavatel juhtudel antakse täitemäärus täitelehega, nagu näiteks
kindlustusmeetmete puhul.
Milline kohus on pädev täitmise
määrust andma?
Vastavalt üldeeskirjadele annab
täitmise määruse esimese astme kohus, mis menetleb täitmisele pööramise
aluseks olevat juhtumit. Kui täitmisele pööramise aluseks ei ole
mitte kohtuotsus, vaid mõni muu dokument (nt notari dokument), siis annab täitmise
määruse kohalik kohus, mis on selleks pädev vastavalt võlgniku alalise elukoha
või asukoha või nende puudumisel võlgniku varade asukoha järgi, mille suhtes täitemeetmeid
kohaldatakse. Välismaa kohtu otsuse alusel on täitmise
määruse andmise õigus kohalikul kohtul, mis tegutseb niisuguse maakohtu
peakontoris, mis on pädev vastavalt võlgniku alalise elukoha või asukohale
või nende puudumisel võlgniku varade asukoha järgi, mille suhtes täitemeetmeid
kohaldatakse, või Budapesti puhul Budapesti Tsentraalne Ringkonnakohus. Muud pädevust sätestavad reeglid on sätestatud kohtuotsuste täitmisele
pööramise seadusega LIII (1994).
Palun kirjeldage kohtutäituri
staatust, rolle, kohustusi ja õigusi
Täitetoiminguid teevad
kohtutäiturid (sõltumatud kohtutäiturid ja maakohtute kohtutäiturid), kelle meetmed on siduvad
kõigile; kohtutäiturid on ametiisikud ja täidavad ametikohustusi.
Vastavalt üldeeskirjadele
tagavad tsiviilnõuete täitmise sõltumatud kohtutäiturid. Neil on sõltumatu õiguslik staatus ning justiitsminister määrab nad
ühinema konkreetse kohaliku kohtuga konkreetses pädevusvaldkonnas;
kohtutäiturid ei ole riigi teenistuses ning nad saavad oma sissetuleku
klientidelt tasuna tehtud töö eest.
Maakohtute kohtutäiturid
nõuavad sisse riigile võlgnetavaid kohtunõudeid ning töötavad maakohtutes
kohtuteenistujatena. Nende pädevusvaldkond ühtib neid teenistuses
pidava maakohtu pädevusvaldkonnaga ning nende ametiga seotud
halduslitsentsidega tegeleb maakohtu esimees.
Kas täitemenetluse alustamise
avaldus tuleks esitada advokaadi või mõne muu juristi vahendusel?
Täitemenetluse alustamise
avaldusi saab esitada kohtutele kooskõlas tsiviilmenetluse üldeeskirjadega: neid saab esitada
advokaadi vahendusel, kuigi nende menetluste käigus ei ole seadusjärgne esindamine
Tooge ära erinevat tüüpi
täitemeetmete tasude skaala.
Täitetoimingutega kaasnevateks
kuludeks on peamiselt kohtutäituri tasu, täitmisele pööramise tasu ning
kulud, mis on reguleeritud justiitsministeeriumi dekreediga nr 14/1994 (IX. 8.) IM kohtulahendite
täitmisele pööramise tasude kohta. Tasud on kooskõlas sissenõutava rahalise
nõude summaga: suure rahalise nõude summa sissenõudmistasu on suurem, samal
ajal kui kindlaks määratud toimingu tegemise tasu arvutatakse kohtutäituri
toimingutele kuluva aja põhjal. Kohtutäituritel on vastavalt dekreedile õigus
täitmisele pööramisega kaasnevate dokumenteeritud rahaliste kulutuste
hüvitamisele; lisaks on neil õigus saada 50% oma tasust ühekordse maksena. Täitmisele
pööramise tasu suurus sõltub kohtutäituri sissenõutava nõude summast, samal
ajal kui konkreetse määratud toimingu tasu on kindlaks määratud. Menetlusabi
raames võimaldatav kulude kompenseerimine kehtib ka täitemeetmete suhtes;
seega on õigusliku aluse tõendamisel võimalik, et täitmisele pööramist
taotlev pool ei maksa täitetasu ette ning ta vabastatakse täitemenetlusega
kaasneva kohtulõivu (maksumärgi) tasumisest. Üles
Milliseid kriteeriume kohtud kohaldavad nõuetega seotud täitemeetmete rakendamiseks loa andmisel?Kohtud annavad loa kohtulahendi täitmisele pööramiseks, kui täitmise aluseks olev otsus on siduv ehk kohustuslik, lõplik või esialgselt täitmisele pööratav ja selles nimetatud täitmise tähtaeg on möödas.Vastavalt erisättele saab rohkem kui kuus kuud hilinenud lapsetoetuse sissenõudmiseks anda loa, kui täitmisele pööramist taotlev pool arvab, et lapsetoetuse võlgnevus võib tuleneda võlgniku kuritahtlikust käitumisest või ta ei tasunud võlga mõnel mõjuval põhjusel. Välismaiste otsuste täitmisele pööramise käigus kontrollivad kohtud, kas sellise kohtulahendi täitmine on seaduste, välislepingute, võrdväärse vastastikuse kohtlemise ja Euroopa Liidu normidega lubatud. Milliseid kriteeriume kohtud kohaldavad võlgnikega seotud täitemeetmete rakendamiseks loa andmisel?Seoses võlgnikega võtavad kohtud arvesse täitmisele pööramist taotleva poole poolt ametlikul täitmisele pööramise taotluse vormil esitatud andmeid, seega järgmist: võlgniku nimi ja tema tuvastamiseks vajalikud andmed;juhtumi asjaoludest sõltuvalt võlgniku alaline elukoht, töökoht või asukoht ning tema nende varade asukoht, mille suhtes täitmisele pööramist rakendatakse (täitmisele pööramise taotluse esitaja peab esitama nimetatud andmetest vähemalt ühe).Täitmisele pööramiseks saab loa anda ainult siis, kui võlgniku eespool nimetatud andmed on kohtule teada. 3. Täitemeetmete ese ja laad
Sunnimeetmeid saab rakendada järgmiste varade suhtes:raha pangakontodel, ent eraisikute puhul on seadusega tagatud täitmisest vabastamine kuni teatud rahasummani.materiaalne vallasvara, ent konfiskeerida ei tohi seadusega ettenähtud elamiseks hädavajalikke esemeid, nt:vajalikke riided;mööblit koguses, mis vastab võlgniku pereliikmete arvule;võlgniku haiguse tõttu vajalikke arstimid jne; kinnisvara (hoolimata selle liigist, kasutusalast, kinnisvaral lasuvatest õigustest ja keeldudest ning kinnisvararegistrisse kantud andmetest); ent sunnimeetmeid ei saa rakendada kinnisvara suhtes, mida likvideerimismenetluse käigus ei saa pidada võlgniku vara hulka kuuluvaks.Lisaks eespool nimetatule saab ka järgneva suhtes sunnimeetmeid rakendada: võlgniku töötasu, pension ja muud sissetulekud (ka siin kehtib teatav vabastamismäär), firma osakud, kolmanda poole võlad jne.
Kas kohtumääruste nõudeid mittetäitvad võlgnikud saavad oma vara käsutada?Materiaalse vara ja pangakontode arestimise korral kaotab võlgnik õiguse vara käsutada; kui arestitud vara kuulub ka konfiskeerimisele, siis ei ole see enam võlgniku omanduses. Kui konfiskeeritakse mõni kinnisasi, siis saab võlgnik kinnisasja käsutada; ta saab selle võõrandada, ent ainult täiteõigusega koormatult.
Kas nende võlgnike suhtes, kes meetmeid ei järgi, rakendatakse mingeid sanktsioone?Kohus määrab võlgnikule karistuseks kuni 500 000 HUF suuruse trahvi, kui võlgnik ei täida oma seadusega sätestatud kohustust või takistab oma käitumisega täitemeetmete rakendamist.Kui võlgnik avaldab täitetoimingute käigus füüsilist vastupanu, siis pöördub kohtutäitur politsei poole. Politsei võib rakendada võlgniku suhtes sunnimeetmeid.Kui võlgnik takistab kohtutäituri toiminguid aktiivse (vägivaldse) käitumisega, siis võidakse ta võtta kriminaalvastutusele. Kuriteoks peetakse ka seda, kui võlgnik kõrvaldab mõne arestitud objekti, eemaldab täitetoimingute käigus pandud pitseri või avab suletud ruumi, kus hoitakse arestitud, konfiskeeritud või tõkestatud esemeid (pitseri murdmise õigusrikkumine).Millised on pankade kohustused seoses teabe avaldamise ja kontode blokeerimisega?Pangad on kohustatud avaldama kohtutäituri poolt nõutavat teavet võlgniku ja tema rahaliste vahendite kohta ning vastavalt kohtutäituri korraldusele kandma teatatud rahasumma võlgniku pangakontolt kohtutäituri pangakontole ning teatavatel juhtudel blokeerima pangakonto kasutamise. Pangad võtavad tsiviilkohustuse selliste meetmete rakendamiseks.Milliseid sanktsioone rakendatakse kolmandate poolte suhtes, kui nad keelduvad meetmeid täitmast?Kui pank ei täida oma täitemenetlusest tulenevat kohustust, siis saab panka kohustada maksma trahvi ja samuti peab pank tasuma ka nõude, mis jäi pangapoolse kohustuse mittetäitmise tõttu sisse nõudmata. Nagu mis tahes muu isik on kohustatud osalema menetluses, võtab ka võlgniku tööandja vastutuse kohtutäituri korralduse kohase töötasu arestimise eest.
3.3. Kui kaua need meetmed kehtivad?
Kas tähtaeg on määratud seadusega
või kohtumäärusega? Nõudeid saab täitmisele pöörata
tsiviilõigusega ettenähtud aegumistähtaja jooksul (üldlevinud aegumistähtaeg
on viis aastat) ning aega arvestatakse alates lõpliku kohtuotsuse tegemisest. Pärast
aegumistähtaega esitatud taotluse korral ei saa nõude täitmisele pööramise
korraldust anda ning eelnevalt teostatud menetlusi ei saa uuesti alustada. Mis tahes
täitetoiming võib katkestada nõude aegumistähtaja – sarnaselt nõude
realiseerimiseks algatatud kohtumenetlusele – ja aegumistähtaeg algab uuesti.
a. Täitelehe tagasivõtmine ning täiteklausli tühistamineKui kohus annab täitekorralduse nn täitmisele pööratavat dokumenti väljastades, siis saab täitmisele pööratava dokumendi, , st täitelehe tagasi võtta, või tühistada õiguskaitsevahendina täiteklausli, kui kohus teatab, et täitmisele pööratava dokumendi väljastamiseks puudus alus.Kes saab esitada taotluse täitelehe tagasivõtmiseks ja täiteklausli tühistamiseks? Täitelehe tagasivõtmist ja täiteklausli tühistamist saab taotleda võlgnik, täitmisele pööramise taotleja või selle korralduse võib anda kohus ex officio (kohustusi täites).Millisele pädevale kohtule saab taotluse esitada? Taotlused tuleb esitada täitekorralduse andnud kohtule.Milline on taotluste esitamise tähtaeg? Taotluste esitamiseks ei ole tähtaega ette nähtud; taotlusi saab esitada mis tahes ajal.
Milline on taotluste tagajärg? Kui kohus aktsepteerib taotlust, siis väljastab kohus määruse täitelehe tagasivõtmiseks ja täiteklausli tühistamiseks; poolel on õigus esitada määruse peale edasikaebus.b. Täitekorralduse edasikaebamineKui täitmisele pööramiseks antakse luba ametliku määrusega, saab määruse peale esitada edasikaebuse.Kes saab otsuse vaidlustada? Edasikaebuse võib esitada võlgnik või täitmisele pööramise taotleja.Millisele pädevale kohtule saab edasikaebuse esitada? Edasikaebused tuleb esitada täitekorralduse andnud kohtule ning adresseerida teise astme kohtule. Apellatsioonikohus on pädev edasikaebusi hindama.Milline on edasikaebuste esitamise tähtaeg? Edasikaebusi saab esitada viieteistkümne päeva jooksul alates määruse väljastamisest.Milline on edasikaebuste tagajärg? Kui kohtu täitekorralduse määrus on oluliste asjaolude poolest õige, siis apellatsioonikohus kinnitab selle, vastasel korral muudab seda. Protseduurireeglite rikkumise korral tühistab apellatsioonikohus määruse ja laseb täitekorralduse andnud kohtul teha uue otsuse.c. Edasikaebus määruse peale, millega keeldutakse täitmisele pööratava dokumendi väljastamisestKes saab otsuse vaidlustada? Täitmisele pööramise taotleja saab esitada edasikaebuse määruse peale, millega keelduti täitmisele pööratava dokumendi väljastamisest.Millisele pädevale kohtule saab edasikaebused esitada? Edasikaebused tuleb esitada täitekorralduse andnud kohtule ning apellatsioonikohtu poole pöördudes. Apellatsioonikohus on pädev edasikaebusi hindama.
Milline on edasikaebuste esitamise tähtaeg? Kaebusi saab esitada viieteistkümne päeva jooksul alates kohtumääruse väljastamisest.Milline on edasikaebuste tagajärg? Kui kohtu täitekorralduse määrus on oluliste asjaolude poolest õige, siis apellatsioonikohus kinnitab selle, vastasel korral muudab seda. Protseduurireeglite rikkumise korral tühistab apellatsioonikohus määruse ja laseb täitekorralduse andnud kohtul teha uue otsuse.Pärast täitekorralduse saamist rakendab kohtutäitur sunnimeetmeid iseseisvalt, nende toimingute tegemiseks ei ole kohtu luba vaja. On olemas alus õiguskaitse erivahendi tarvis, milleks on nn vastuväide täitmisele; selle esitab kohtule võlgnik, täitmisele pööramise taotleja või muu huvitatud pool. Vastuväited täitmisele tuleb esitada 15 päeva jooksul alates kohtutäituri rakendatud meetmetest. Kui taotleja sai niisugustest meetmetest teada hiljem või ei saanud takistuse tõttu esitada vastuväidet täitmisele 15 päeva jooksul alates kohtutäituri rakendatud meetmetest, siis tuleb täitmise vastuväite esitamise tähtaega arvestada alates kuupäevast, kui niisugustest meetmetest teadlikuks saadi või takistus eemaldati. Pärast kuut kuud meetmete rakendamisest ei saa enam täitmise vastuväiteid esitada. Kohtu poolt aktsepteeritud vastuväite põhjal tühistab kohus seadust rikkuva meetme, kui kohtutäitur ei täida kohustust ning annab kohtutäiturile korralduse meetme rakendamiseks, vastasel korral lükkab vastuväite tagasi.Lisaks eespool kirjeldatud õiguskaitsevahenditele saab täitmise ka lõpetada. Täitmine lõpetatakse kohtumäärusega, kui täitmisele pööramise taotleja seda taotleb ja niisugune tegevus ei kahjusta mis tahes muu poole õigusi või on ette nähtud muu seadusega. Täitmine lõpetatakse näiteks siis, kui võlgnik nõude rahuldab. Täitmine lõpetatakse kohtumäärusega ka siis, kui notari allkirjastatud dokumendi põhjal väidetakse, et lõpliku otsusega on tühistatud täidetav korraldus.Kolmas pool, kes esitab nõude mõnele täitemenetluse käigus arestitud vara osaks olevale objektile oma varalise õiguse alusel või mõne muu õiguse alusel, mis takistab täitemenetluse käigus müüki, võib täitmisele pööramise menetluse käigus esitada nn erandi pretensiooni täitmisele pööramise taotleja vastu, et vabastada vastav vara hulka kuuluv objekt aresti alt. Kui kohus võtab sellise pretensiooni erandina vastu, siis vabastatakse sellega nõutud vara osa aresti alt. Kui kõnealuse vara osa on juba müüdud, siis peab pretensiooni esitaja saama ostuhinnaga võrdse rahasumma.
« Kohtuotsuste jõustamine - Üldteave | Ungari - Üldteave »

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus


Riigi õigusabi osutamiseks eraldatud vahendite kasutamise aruandluse kord – Riigi Teataja
Riigi õigusabi osutamiseks eraldatud vahendite kasutamise aruandluse kord
Riigi õigusabi osutamiseks eraldatud vahendite kasutamise aruandluse kord - sisukord
§ 2 Advokatuuri esitatavad aruanded
§ 3 Aastaaruandes esitatavad andmed
§ 4 Mõjude analüüs
§ 5 Juhiste andmine ja andmete nõudmine
RT I, 29.12.2011, 39
Vastu võetud 20.12.2011 nr 57
Määrus kehtestatakse „Riigi õigusabi seaduse” § 32 lõike 2 alusel.
Käesoleva määrusega kehtestatakse Eesti Advokatuuri (edaspidi advokatuur) poolt Justiitsministeeriumile esitatava riigi õigusabi osutamiseks ja advokatuuri poolt avalik-õiguslike ülesannete täitmiseks eraldatud vahendite kasutamise aruandluse täpsem kord.
§ 2. Advokatuuri esitatavad aruanded
(1) Advokatuur esitab Justiitsministeeriumile hiljemalt aruandekuule järgneva kuu 25. kuupäevaks koondandmed aruandekuul riigi õigusabi osutamiseks ja advokatuuri poolt avalik-õiguslike ülesannete täitmiseks eraldatud vahendite kasutamise ja nende jäägi kohta määruse lisas sätestatud vormil.
(2) Advokatuur esitab Justiitsministeeriumile hiljemalt iga aasta 1. aprilliks määruse §-s 3 sätestatud andmetega aruande.
§ 3. Aastaaruandes esitatavad andmed
(1) Käesoleva määruse § 2 lõikes 2 nimetatud iga-aastases aruandes esitab advokatuur Justiitsministeeriumile eelmise kalendriaasta kohta järgmised andmed:
1) riigi õigusabi tellimused riigi õigusabi liigiti ja riigi õigusabi tellimuste protsentuaalsed muutused võrreldes eelnevate aastatega;
2) riigi õigusabi osutamise eest väljamakstud tasud riigi õigusabi liigiti ja riigi õigusabi tasude protsentuaalsed muutused võrreldes eelnevate aastatega;
3) riigi õigusabi osutamise väljamakstud kulud riigi õigusabi liigiti ja riigi õigusabi kulude protsentuaalsed muutused võrreldes eelnevate aastatega;
4) rahaliste vahendite jääk aruandeaasta alguse seisuga, riigieelarvest saadud eraldise suurus, aruandeaastal kasutatud rahalised vahendid ja rahaliste vahendite jääk aruandeaasta lõpu seisuga;
5) riigieelarvest eraldatud vahendite suuruse muutused;
6) avalik-õiguslike ülesannete täitmise kulud ja nende kulude protsentuaalsed muutused võrreldes eelnevate aastatega;
7) kümne advokaadi nimed, kelle osutatud riigi õigusabi eest on määratud enim riigi õigusabi tasu ning advokaatide lõikes määratud tasude koondsummad riigi õigusabi liigiti;
8) riigi õigusabi tasu ja kulude põhjendatuse kontrollimiseks rakendatud kontroll- ja järelevalvemeetmed ning lõpetatud kontrollide tulemused.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 8 nimetatud andmete kohta esitatakse Justiitsministeeriumile andmed advokatuuri poolt rakendatud kontroll- ja järelevalvemeetmetest, mida advokatuur on eelmisel kalendriaastal väljamakstud tasude ja kulude osas rakendanud eesmärgil, et võimalikud kahtlused riigi õigusabi tasu ja kulude põhjendatuse osas ei jääks advokatuuril tuvastamata. Koos eelmises lauses nimetatud andmetega esitatakse ka andmed eelmisel kalendriaastal riigi õigusabi seaduse § 24 lõike 1 teise lause alusel algatatud tasude ja kulude põhjendatuse kontrollidest koos lõpetatud kontrollide tulemustega.
(3) Advokatuur esitab iga-aastases aruandes lisaks käesoleva määrusega ettenähtud eelmist kalendriaastat iseloomustavatele andmetele ka sisulise analüüsi eelmisel kalendriaastal ja sellele eelnenud kolmel kalendriaastal toimunud muutuste ning nende alusel järgnevaks kalendriaastaks koostatud prognooside kohta, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 7 ja 8 nimetatud andmete kohta.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud sisulise analüüsi tulemuste põhjal esitab advokatuur Justiitsministeeriumile põhistatud taotluse järgmiseks eelarveaastaks riigieelarvest riigi õigusabi osutamiseks ja advokatuuri poolt avalik-õiguslike ülesannete täitmiseks vajaminevate vahendite suuruse kohta. Advokatuur võib esitatud taotlust täiendada ja muuta selliste asjaolude ilmnemise korral, mida advokatuur ei võinud taotluse esitamise ajal ette näha.
§ 4. Mõjude analüüs
(1) Advokatuur esitab Justiitsministeeriumile tasumäärade muutmisel sellega riigieelarvele kaasnevate mõjude hindamise kohta koostatud eelanalüüsi ühe kuu jooksul tasumäärade muutmisest.
(2) Advokatuur esitab tasumäärade muutmise mõjude kohta järelanalüüsi koos aastaaruandega, mille esitamise ajaks on muutused kehtinud vähemalt kaheksa kuud.
(3) Advokatuur lähtub käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud muutuste mõjude hindamisel Vabariigi Valitsuse kinnitatud mõjude hindamise metoodikast.
§ 5. Juhiste andmine ja andmete nõudmine
(1) Justiitsministeerium võib anda advokatuurile käesoleva määruse alusel esitatava aruande koostamiseks juhiseid.
(2) Justiitsministeeriumil on õigus nõuda advokatuurilt käesoleva määruse alusel esitatud aruande täiendamist ja täpsustamist ning tutvuda aruandes esitatud teabe aluseks olevate dokumentidega.
(1) Iga-aastases aruandes kajastatakse näitajate muutusi võrreldes eelmise kolme aasta andmetega ja seda alates aastast 2010, välja arvatud andmed riigi õigusabi osutamise eest väljamakstud tasude ja kulude kohta, mille näitajate muutusi hakatakse võrdlema alates aastast 2012.
(2) Käesoleva määruse § 4 lõikes 3 sätestatut ei rakendata enne Vabariigi Valitsuse poolt mõjude hindamise metoodika kinnitamist.
Justiitsministri 17. juuni 2005. a määrus nr 27 „Riigi õigusabi osutamiseks eraldatud vahendite kasutamise aruandluse täpsem kord” (RTL 2005, 74, 1045) tunnistatakse kehtetuks.


Viljandi linna aasta õpetaja – Riigi Teataja
Viljandi linna aasta õpetaja
Jõustumine: 12.02.201609.12.2014
RT IV, 06.12.2014, 4
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 3 punkt 2 ja § 14 lõike 1 alusel.
(1) Käesolev statuut reguleerib Viljandi linna lasteaiaõpetaja, üldhariduskooli õpetaja, huvikooliõpetaja ja - treeneri, noorsootöötaja (huvijuht, ringijuht), tugiteenuste osutaja (psühholoog, logopeed, defektoloog, sotsiaalpedagoog) ja haridusasutuse juhi (edaspidi õpetaja) tunnustamise määramise alused ja korra.
(2) Tunnustamise eesmärk on tähtsustada õpetaja rolli, tunnustada õpetajat, kes on pälvinud oma laste/õpilaste, lastevanemate, kolleegide, haridusasutuse pidaja ja üldsuse lugupidamise, kelle töö ja isiklik eeskuju on oluliselt kaasa aidanud noorte kujunemisele harmooniliselt arenenud isiksusteks ning kes on positiivselt mõjutanud piirkonna hariduselu.
(3) Igal aastal võib määrata järgmised aunimetused:
1) aasta õpetaja;
2) aasta noor õpetaja;
3) aasta haridusasutuse juht;
4) teenekas õpetaja.
(4) Aasta õpetaja aunimetusele kandideerija on õpetaja:
1) kellel on eelmisel õppeaastal väljapaistvad tulemused laste/õpilaste innustamisel, saavutamaks parimaid võimetekohaseid tulemusi aineolümpiaadidel, konkurssidel, võistlustel, ülevaatustel ning kes on koostöös laste perekondadega toetanud ja soodustanud laste/õpilaste kasvamist ja arenemist, arvestades nende individuaalsust;
2) kes on tegelenud pidevalt enesetäiendusega, osalenud õppeasutuse arendustegevuses ja projektide töös, tutvustanud oma töökogemusi töökohas või väljaspool seda;
3) kes on inimesena pälvinud laste/õpilaste, lastevanemate, kolleegide ja üldsuse lugupidamise.
(5) Aasta noore õpetaja aunimetusele kandideerija on õpetaja:
1) kes on kuni 3-aastase õpetaja töökogemusega;
2) kellel on eelmisel õppeaastal väljapaistvad töötulemused laste/õpilaste innustamisel, saavutamaks parimaid võimetekohaseid tulemusi ning kes on koostöös laste perekondadega toetanud ja soodustanud laste/õpilaste kasvamist ja arenemist arvestades nende individuaalsust;
(6) Aasta haridusasutuse juhi aunimetusele kandideerija on haridusasutuse juht ja/või asetäitja:
1) kes on eelmisel õppeaastal saavutanud haridusasutuse juhtimisel märkimisväärseid tulemusi;
2) kelle poolt juhitud haridusasutuse õppekasvatustöös ja arengus on toimunud märgatav areng;
3) kes on eeskujuks lastele/õpilastele, kolleegidele, lastevanematele ja Viljandi linna teistele haridusasutuste juhtidele.
(7) Teeneka õpetaja aunimetusele kandideerija on vähemalt 15-aastase staažiga õpetaja:
1) kes on laste/õpilaste õpetamisel ja kasvatamisel töötanud tulemuslikult;
2) kes on õpetanud-kasvatanud lapsi ja pälvinud laste/õpilaste, lastevanemate, kolleegide ning üldsuse lugupidamise;
3) kes on tuntud hariduselu edendaja Viljandi linnas ja/või maakonnas.
§ 2. Konkursi korraldamine
(1) Konkursi läbiviimise korraldab Viljandi Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsus) poolt kinnitatud komisjon.
(2) Linnavalitsus kinnitab komisjoni koosseisu, kuhu kuuluvad abilinnapea, linnavolikogu hariduskomisjoni esindaja, haridus- ja kultuuriameti juhataja ning peaspetsialist. Vajadusel kaasatakse erialaspetsialist.
(3) Komisjon teeb kokkuvõtte 25. septembriks ning esitab ettepaneku linnavalitsusele kinnitamiseks.
(4) Linnavalitsusel on õigus jätta mõni nimetatud tunnustustest välja andmata.
§ 3. Kandidaadi esitamine
(1) Ettepaneku võivad esitada kõik soovijad.
(2) Ettepanek esitatakse linnavalitsuse hiljemalt iga aasta 15. septembriks.
(3) Igale aunimetusele võib esitada haridusasutus ise ühe kandidaadi, üle 300 õpilasega haridusasutus võib esitada kaks kandidaati.
(4) Kandidaadi esitamiseks vajalikud dokumendid on:
1) vormikohane avaldus;
2) toetuskiri haridusasutuse hoolekogult;
3) toetuskiri pedagoogiliselt kollektiivilt (väljavõte õppenõukogu protokollist);
4) toetuskiri õpilasesinduselt (juhul, kui see on moodustatud).
§ 4. Tunnustamine
(1) Tunnustuse saajat autasustatakse preemiaga, mille suurus on 1000 eurot (pärast riigi poolt kehtestatud maksude mahaarvamist) ning tema nimi kantakse Viljandi linna auraamatusse.
(2) Preemia kantakse preemia saaja arvelduskontole jooksva aasta 5. oktoobriks.
(3) Preemia saaja tunnustamine toimub õpetajate päeva puhul korraldatud tänusündmusel või preemia saajale sobival ajal ning sobivas kohas.
§ 5. Jõustumine
(1) Tunnistada kehtetuks Viljandi Linnavolikogu 25.08.2012 määrus nr 44 „Viljandi linna aasta õpetaja statuut“.
(2) Määrus jõustub kolmandal päeval pärast avaldamist Riigi Teatajas.
RT IV, 09.02.2016, 30
(2) Ettepanek esitatakse linnavalitsusele igal aastal hiljemalt 30. juuniks.
[RT IV, 09.02.2016, 13 - jõust. 12.02.2016]


„Läbivaatus läbiotsimise moodi: see oli mu inimväärikuse alandamine“ | Yana Toom
Euroopa Parlamendi liikme Yana Toomi Eesti büroo sai kirja Tallinna elanikult, kelle Eesti numbriga auto oli tagasiteel Lätist väga põhjalikult üle vaadatud kolme Maksu- ja Tolliameti (MTA) ametniku poolt. See toimus Ikla kandis.
Oma kirjas avaldab mees sügavat pahameelt selle üle, et ametnikud ei esitlenud end ning ei selgitanud, mis alusel nad auto peatasid ja nii ranged meetmed tarvitusele võtsid. Autojuhi sõnul teda juurde ei lastud: „Läbivaatus läbiotsimise moodi: see oli mu inimväärikuse alandamine. Minu ees isegi ei vabandatud.“
Yana Toomi büroo pidi vastama kirjale ning seoses sellega palus, et Maksu-ja Tolliamet selgitaks, mis seaduse alusel on selline MTA töötajate tegevus lubatud ja kas see on õiguspärane, kas antud juhul ei olnud tegemist võimu kuritarvitamisega?
Mees küsis veel, kas sellise läbiotsimise jaoks poleks vaja kirjalikku prokuröri sanktsiooni ja manukate juuresviibimist? Missugused õigused on sel juhul läbiotsitava auto juhil? Kui autojuht leiab, et tema õigusi on riivatud, kuhu ta kaevata saab?
Esmalt märgime, et kuivõrd teie taotluses ei ole isik identifitseeritav ja taotluses toodud asjaolude pinnalt ei õnnestunud ka Maksu- ja Tolliametil (edaspidi ka maksuhalduril) konkreetset isikut ja toimingut tuvastada, siis puuduvad maksuhalduril võimalused anda selgitusi konkreetse juhtumi osas. Täiendavalt märgime, et isegi juhul kui isik ja teostatud toiming oleks maksuhaldurile äratuntav, oleks selgituste andmine piiratud maksusaladuse kaitse tõttu (MKS1 § 26). Seega saame anda üksnes üldisi selgitusi maksuhaldurile pandud ülesannete täitmise osas sealhulgas ka toimingute osas, mis on seotud sõidukite kinnipidamise ja läbivaatamisega.
Vastuseks teie esimesele küsimusele märgime, et maksuhalduri õigused ja menetlustoimingute läbiviimise pädevused on täpsemalt reguleeritud nii maksualastes õigusaktides (nt Maksukorralduse seadus, Tolliseadus, Liidu tolliseadustik jne) kui ka Korrakaitseseaduses (edaspidi ka KorS). Kinnitame omalt poolt, et oma töös lähtub maksuhaldur konkreetse kontrolli läbiviimisel seadusega antud volitusnormidest ning haldusmenetluse põhimõtetest.
Maksuhalduri üheks ülesandeks on teostada riikliku järelevalvet. Riikliku järelevalve raames kontrollitakse ka üle Schengeni piiril liikuvaid isikuid, sõidukeid ja kaupasid. Riikliku järelevalve teostamisel on maksuhaldurile antud ka õigus sõidukeid ja inimesi kontrollida. Riiklik järelevalve on korrakaitseorgani tegevus eesmärgiga ennetada ohtu, selgitada see välja ja tõrjuda või kõrvaldada korrarikkumine. Oht on olukord, kus ilmnenud asjaoludele antava objektiivse hinnangu põhjal võib pidada piisavalt tõenäoliseks, et lähitulevikus leiab aset korrarikkumine (KorS § 5 lg 2). Ohukahtluse korral on pädeval korrakaitseorganil õigus kohaldada seaduses ettenähtud meetmeid ohu olemasolu väljaselgitamiseks (KorS § 27). Isikul kohustus taluda tema suhtes seaduses sätestatud alusel ja korras kohaldatavaid riikliku järelevalve meetmeid (KorS § 23 lg 3).
Sõidukite peatamist reguleerib KorS § 45, mille lõike 1 kohaselt võib politsei või seaduses sätestatud juhul muu korrakaitseorgani ametiisik anda sõiduki- või maastikusõidukijuhile (edaspidi sõidukijuht) käega, sauaga, helkurkettaga või alarmsõiduki valgusseadme või valjuhääldi abil liiklusseaduses kehtestatud korras märguande sõiduki või maastikusõiduki (edaspidi sõiduk) peatamiseks, kui see on vajalik ohu ennetamiseks, väljaselgitamiseks või tõrjumiseks või korrarikkumise kõrvaldamiseks. Peatatud sõiduki suhtes on maksuhalduril võimalik vajadusel teostada ka sõiduki läbivaatus (KorS § 49 lg 1 p 7).
Eeltoodust tulenevalt kui teie poole pöördunud isiku suhtes teostati maksuhalduri ametnike poolt sõiduki kinnipidamine ja läbivaatus nendele antud tööülesannete käigus, siis ei saa maksuhalduri poolt talle pandud tööülesannete täitmist pidada võimu kuritarvituseks. Seega käesoleval juhul teie poolt meile antud info valguses on eluliselt usutavam, et isiku sõiduki kinnipidamine ja vaatlus toimus maksuhaldurile pandud tööülesannete täitmise käigus, ning ühtegi võimu kuritarvitamisele viitavat tunnust teie poolt meile avaldatud asjaoludest tuvastada ei õnnestu.
Vastuseks teie teisele küsimusele märgime esmalt, et vahet tuleb teha mõistetel läbiotsimine ja läbivaatus, ning nende mõistete sisustamisel tuleb hinnata teostatud toimingu faktilisi asjaolusid, mitte lähtuda üksnes toimingule allutatud isiku sõnakasutusest.
Läbiotsimine on omane toiming süüteomenetluses ja läbivaatus on omane toiming haldusmenetluse läbiviimisel. Kuivõrd käesoleval juhul teie poolt avaldatud info pinnalt ei ole võimalik asuda seisukohale, et isiku suhtes oleks toiminguna teostatud läbiotsimine, siis lähtume vastuse andmisel asjaolust, et isik pidas silmas sõiduki läbivaatust ning eksis mõistete kasutamisel. Sõiduki läbivaatamiseks haldusmenetluse raames ei ole vajalikkirjalikku prokuröri luba ega ka manukate kaasamist toimingusse.
Haldusmenetluses teostatavate toimingute puhul toimingutele allutatud isikutele õigusi ja kohustusi selgitatakse üldjuhul isiku soovi korral (HMS2 § 36 lg 1 p 1). Maksuhaldur oma praktikas üldjuhul selgitab isikutele enne toimingu teostamist alati isiku õigusi ja kohustusi.
Olukorras kus isik leiab, et maksuhaldur on tema õigusi rikkunud, on isikul võimalus 30 päeva jooksul toimingu teostamise päevast arvates esitada vaie maksuhaldurile (MKS § 137 lg 2 p 5 ja lg 3, ning MKS § 138 lg 2) või vaiet esitamata pöörduda kaebusega oma elu- või asukohajärgsesse halduskohtusse. Kirjaliku kaebuse võib toimetada ükskõik millisesse Eesti haldus- või maakohtu kohtumajja (MKS § 151 lg 1 ning HKMS § 8 lg 6 ja § 40 lg 2).
Täiendavalt märgime, et maksuhalduri eesmärk on menetlused viia läbi võimalikult lihtsalt, kiirelt ja efektiivselt ning menetlustoimingutele allutatud isikutega suhtluses lähtume eelkõige koostööst ja avatusest. Täname teid esitatud taotluse eest ning kinnitame veelkord, et maksuhaldur lähtub oma tööülesannete täitmisel seadusest ning haldusmenetluse põhimõtetest.
1 Maksukorralduse seadus
2 Haldusmenetluse seadustik
Rain Kuus,