Autoveoseaduse, riigilõivuseaduse ja liiklusseaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Autoveoseaduse, riigilõivuseaduse ja liiklusseaduse muutmise seadus
RT I, 02.03.2012, 5
27.02.2012 otsus nr 58
Vastu võetud 15.02.2012
§ 1. Autoveoseaduse muutmine
Autoveoseaduses (RT I, 31.12.2010, 7) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 1 täiendatakse lõigetega 11–13 järgmises sõnastuses:
„(11) Autoveo-ettevõtja (edaspidi vedaja) tegevusalale lubamise ja sellel tegevusalal tegutsemise alustena kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1071/2009, millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/26/EÜ (ELT L 300, 14.11.2009, lk 51–71), sätteid, arvestades käesolevas seaduses sätestatuga.
(13) Sõitjate oma kulul rahvusvahelise autoveo korraldamise alustena kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1073/2009 rahvusvahelisele bussiteenuste turule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 561/2006 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 88–105) artikli 5 lõike 5 sätteid, arvestades käesolevas seaduses sätestatuga.”;
2) paragrahvi 1 lõikes 2 asendatakse sõna „kaitsejõudude” sõnadega „kaitseväe, Kaitseliidu”;
3) paragrahvi 2 pealkiri ja sissejuhatav lauseosa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 2. Terminid
Lisaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1071/2009 artiklis 2 ja määruse (EÜ) nr 1072/2009 artiklis 2 toodud terminitele kasutatakse käesolevas seaduses järgmisi termineid:”;
4) paragrahvi 2 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) autovedu – sõitjate või veose kohaletoimetamine selleks ettenähtud sõidukiga, kaasa arvatud sellise veoga seotud tühisõit;”;
5) paragrahvi 2 punkt 5 tunnistatakse kehtetuks;
6) paragrahvi 2 punkt 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„6) vedaja – ühenduse tegevusluba omav äriregistrisse kantud ettevõtja või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse kantud isik.”;
7) paragrahvi 3 lõikes 1 asendatakse sõnad „rendile võetud” sõnadega „kasutuslepingu alusel kasutatava”;
8) paragrahvi 3 lõike 2 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Sõitjate tasulisele autoveole kohaldatakse ka käesoleva seaduse § 21, 211, 22, 27 ja 28.”;
9) paragrahv 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 4. Ühenduse tegevusluba ja selle kinnitatud ärakiri
(4) Euroopa Liidu (edaspidi EL) ja Euroopa Majanduspiirkonna (edaspidi EMP) liikmesriikide vaheliseks tasuliseks veoseveoks ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1072/2009 III peatükis sätestatud kabotaažvedudeks peab autojuhil, kes ei ole EL-i või EMP liikmesriigi kodanik ega EL-i või EMP liikmesriigi pikaajaline elanik, nõukogu direktiivi 2003/109/EÜ pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta (ELT L 16, 23.01.2004, lk 44) tähenduses olema lisaks ühenduse tegevusloa kinnitatud ärakirjale juhitunnistus, mis tuleneb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1072/2009 artiklist 5 ja mis tõendab juhitunnistusele kantud isiku õigust teostada tasulist veosevedu.”;
10) seadust täiendatakse §-ga 41 järgmises sõnastuses:
„§ 41. Ühenduse tegevusloa kohustuseta vedu
11) spordiürituste korraldamiseks või võistlemiseks ette nähtud sõidukite, loomade ja inventari vedu auto või autorongiga, mille täismass ei ületa 6000 kilogrammi.”;
11) paragrahv 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 5. Nõuded ühenduse tegevusloa ja selle kinnitatud ärakirja taotlejale ning selle omajale
(11) Tegevusloa kinnitatud ärakirja saab taotleda mootorsõidukile, mis on kehtestatud korras registreeritud Eesti Vabariigis või mõnes teises EL-i või EMP liikmesriigis ja mis vastab kehtivatele tehnonõuetele. Tegevusloa kinnitatud ärakirja taotleja peab olema mootorsõiduki omanik või kasutaja sõiduki registreerimistunnistuse või kasutuslepingu alusel.”;
12) seadust täiendatakse §-ga 51 järgmises sõnastuses:
„§ 51. Nõuded juhitunnistuse taotlemiseks
(4) Autojuht, kellele juhitunnistust taotletakse, peab olema läbinud käesoleva seaduse § 27 lõikes 1 nimetatud autojuhi ametikoolituse kursuse ja tal peab olema juhitava sõiduki liigile vastav kutsetunnistus või sellekohane märge juhiloal.”;
13) paragrahv 6 tunnistatakse kehtetuks;
14) paragrahv 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 7. Veokorraldaja
1) teda ei ole karistatud esimese astme kuriteo eest või rohkem kui ühe korra tahtliku teise astme kuriteo, karistusseadustiku §-s 423 sätestatud kuriteo, jäätmeseaduse §-s 1204 või 1205, liiklusseaduse §-s 202, 204, 208, 210, 2102, 2104, 2106, 213, 216, 220, 225, 244, 252, 255 või 256, teeseaduse §-s 402, välismaalaste seaduse §-s 300 ja käesoleva seaduse §-s 311 sätestatud väärteo eest või karistusandmed on karistusregistri seaduse kohaselt sellest registrist kustutatud. Veokorraldaja karistatuse puhul võetakse arvesse ka välisriigist saadud karistusandmeid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1071/2009 artikli 6 lõike 1 punktis b nimetatud raskete rikkumiste kohta, mille kohta tehtud otsuse täitmisest ei ole möödunud karistusregistri seaduse §-s 24 sätestatud karistusandmete kustutamise tähtaeg;
(7) Majandus- ja kommunikatsiooniminister kehtestab määrusega ühenduse tegevusloa alusel korraldatava veoseveo veokorraldaja kvalifikatsiooninõuded, koolituskursuse õppekava, ametipädevuse tunnistuse vormi ning ülikoolide ja rakenduskõrgkoolide ning nendes ettevalmistatavate erialade loetelu, mille lõpetajale antud diplom on aluseks tema osaliseks või täielikuks vabastamiseks veokorraldaja koolituskursuse läbimise ja koolituskursuse kirjaliku lõpueksami sooritamise kohustusest.”;
15) paragrahvi 81 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Oma kulul korraldatava riigisisese ja rahvusvahelise veoseveo korraldamiseks peab ettevõtja täitma Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1072/2009 artikli 1 lõike 5 punktis d sätestatud tingimusi, kui välislepingus ei ole sätestatud teisiti.
(4) Oma kulul sõitjateveo sertifikaati saab taotleda mootorsõidukile, mis on kehtestatud korras registreeritud Eesti Vabariigis ja vastab kehtivatele tehnonõuetele. Oma kulul sõitjateveo sertifikaadi taotleja peab olema mootorsõiduki omanik või kasutaja sõiduki registreerimistunnistuse või kasutuslepingu alusel.”;
16) paragrahvid 9 ja 10 tunnistatakse kehtetuks;
17) paragrahvi 12 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kui kombineeritud veo puhul korraldab veose saatja veo algetapil vedu käesoleva seaduse § 81 lõike 1 kohaselt oma kulul, ei ole nimetatud sättega vastuolus veose saaja õigus toimetada veos veo lõppetapil sihtkohta oma kulul. Veose saaja peab kasutama autot, mis on tema omandis või mida ta kasutab kasutuslepingu alusel ning mida juhib tema töötaja või veose saaja ise.”;
18) seaduse 5. peatükk muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
ÜHENDUSE TEGEVUSLOA, SELLE KINNITATUD ÄRAKIRJA, JUHITUNNISTUSE JA OMA KULUL SÕITJATEVEO SERTIFIKAADI TAOTLEMINE NING ANDMINE
1) avaldus, milles lisaks taotleja asukoha aadressile sisaldub ka see aadress Eestis, kus tegevusloa taotleja hoiab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1071/2009 artikli 5 punktis a nimetatud dokumente, kui see aadress ei lange kokku taotleja asukoha aadressiga äriregistris või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registris;
(1) Tegevusloa, selle kinnitatud ärakirja, juhitunnistuse ja oma kulul sõitjateveo sertifikaadi annab taotlejale Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium. Vabariigi Valitsuse korralduse alusel võib volitada nimetatud dokumente andma mittetulundusühingu. Sellekohase halduslepingu sõlmib majandus- ja kommunikatsiooniminister.
2) veokorraldajat on karistatud käesoleva seaduse § 7 lõike 2 punktis 1 nimetatud süüteo eest, mille karistusandmed ei ole karistusregistri seaduse kohaselt sellest registrist kustutatud, või esinevad käesoleva seaduse § 7 lõike 2 punktides 2–4 nimetatud asjaolud.”;
19) paragrahvi 21 lõiked 4 ja 6 tunnistatakse kehtetuks;
20) paragrahvi 21 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Veoloa taotleja peab tasuma riigilõivu, välja arvatud juhul, kui nimetatud dokumentide andja on mittetulundusühing.”;
21) paragrahvi 21 lõike 7 esimene ja teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Veoloa annab taotlejale Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium. Vabariigi Valitsuse korralduse alusel võib veolubasid andma volitada mittetulundusühingu.”;
22) paragrahvi 21 lõige 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(8) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 7 nimetatud veolubasid andma on volitatud mittetulundusühing, on mittetulundusühingul õigus võtta veoloa väljastamise eest tasu, mille suurus ei ületa riigiasutuse poolt veoloa väljastamise eest võetavat riigilõivu määra.”;
23) paragrahvi 21 lõike 9 sissejuhatav lauseosa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Veoloa andja võib veoloa andmisest keelduda, selle ära võtta või kehtetuks tunnistada, kui vedaja:”;
24) paragrahv 211 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 211. Ühenduse tegevusloa kinnitatud ärakirja, juhitunnistuse ja veoloa üleandmise õigus
Ühenduse tegevusloa kinnitatud ärakirja, juhitunnistuse ja veoloa võib vedaja üle anda ainult tema juures töölepingu alusel töötavale või muu õigussuhte alusel tegutsevale autojuhile.”;
25) paragrahvi 22 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„2) käesoleva seaduse § 4 lõike 1 kohaselt nõutav ühenduse tegevusloa kinnitatud ärakiri;”;
26) paragrahvi 22 lõike 1 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„5) käesoleva seaduse § 4 lõike 4 kohaselt nõutav juhitunnistus;”;
27) paragrahvi 22 lõike 1 punkt 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„7) käesoleva seaduse § 81 lõike 3 kohaselt nõutav oma kulul sõitjateveo sertifikaat;”;
28) paragrahvi 22 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Kui EL-i ja EMP liikmesriikide vahelist tasulist või oma kulul korraldatavat veosevedu teostatakse kasutuslepingu alusel kasutatava mootorsõidukiga ning selle sõiduki kasutaja ei ole märgitud sõiduki kasutajana sõiduki registreerimistunnistusele, peavad kasutuslepingu alusel kasutatava mootorsõiduki juhil peale käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud dokumentide olema kaasas järgmised dokumendid:
2) autojuhi töö- või muu leping või osapoolte kinnitatud väljavõte nimetatud lepingust, millega tõendatakse autojuhi töötamist sõiduki kasutaja juures, välja arvatud juhul, kui autojuht on ise sõiduki kasutaja. Nimetatud lepingu kinnitatud väljavõttele peavad olema kantud sõiduki kasutaja ja autojuhi nimed, lepingu sõlmimise kuupäev ja kehtivusaeg.”;
29) paragrahvi 25 lõike 2 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Autoveol kasutatav auto peab olema kehtestatud korras registreeritud kas Eesti Vabariigis või mõnes teises EL-i või EMP liikmesriigis.”;
30) paragrahvi 25 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
„(3) EL-i ja EMP liikmesriikide vahelisel tasulisel või oma kulul korraldataval veoseveol kasutuslepingu alusel kasutatavat mootorsõidukit võib kasutuslepingu kehtivusajal kasutada üksnes kasutuslepingu alusel mootorsõidukit kasutav vedaja.”;
31) paragrahv 26 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 26. Nõuded kabotaažvedude teostamiseks
(2) Vedajal, kes ei ole asutatud EL-i või EMP liikmesriigis, ei ole lubatud korraldada kabotaažvedusid Eesti Vabariigi territooriumil, kui välislepingus ei ole sätestatud teisiti.”;
32) paragrahvi 31 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) politseiametnik ja abipolitseinik tegevusloa kinnitatud ärakirja, oma kulul autoveo korraldamiseks käesoleva seaduse § 81 lõigetes 1 ja 2 nimetatud tingimuste täitmist tõendavaid dokumente, oma kulul sõitjateveo sertifikaati, juhitunnistust, mootorsõiduki kasutuslepingut või selle kinnitatud väljavõtet ja autojuhi töö- või muud lepingut või selle kinnitatud väljavõtet, kui tegemist on kasutuslepingu alusel kasutatava mootorsõidukiga, ohtlikke veoseid vedava sõiduki juhi koolitustunnistust, välislepingust tulenevat veoluba, Eestis registreeritud sõiduki juhi ametikoolituse tunnistust ja alarmsõidukijuhi koolitustunnistust;”;
33) paragrahvi 31 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Kui autojuhil ei ole autoveol õigusaktide kohaselt nõutavat ühenduse tegevusloa kinnitatud ärakirja, juhitunnistust, oma kulul sõitjateveo sertifikaati või veoluba, on käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ametiisikul õigus vedu katkestada kuni katkestamise põhjustanud asjaolude väljaselgitamise või äralangemiseni.”;
34) paragrahvi 311 pealkiri ja lõige 1 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„§ 311. Tasulise veoseveo korraldamine tegevusloata
35) paragrahv 312 tunnistatakse kehtetuks;
36) paragrahv 313 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 313. Ühenduse tegevusloa kinnitatud ärakirja, juhitunnistuse ja veoloa esitamata jätmine
37) paragrahv 316 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 316. Ühenduse tegevusloa kinnitatud ärakirjale, juhitunnistusele ja veoloale kantud kasutusnõuete eiramine
(1) Ühenduse tegevusloa kinnitatud ärakirjale, juhitunnistusele või veoloale kantud kasutusnõuete eiramise eest –
38) paragrahv 317 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 317. Riigis ajutiselt oleva veoautoga kabotaažveo teostamiseks kehtestatud nõuete eiramine
39) paragrahv 318 tunnistatakse kehtetuks;
40) seadust täiendatakse §-dega 319 ja 3110 järgmises sõnastuses:
„§ 319. Tasulise veoseveo korraldamine ühenduse tegevusloa kinnitatud ärakirjata
(1) Käesoleva seaduse §-des 311, 313, 315–317 ja 319 sätestatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku üldosa ja väärteomenetluse seadustiku sätteid.
(2) Käesoleva seaduse §-des 311, 313, 315–317 ja 319 sätestatud väärtegude kohtuvälised menetlejad on:
2) Maksu- ja Tolliamet.”;
41) paragrahvi 32 lõiked 1 ja 11 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Käesoleva seaduse §-s 14 nimetatud ühenduse tegevusloa ja selle kinnitatud ärakirja andja on kohustatud Statistikaametile esitama andmed kehtivate ja viimase poolaasta jooksul antud tegevuslubade ning nende kinnitatud ärakirjade arvu kohta seisuga 1. juuli ja 1. jaanuar.
(11) Käesoleva seaduse §-s 14 nimetatud ühenduse tegevusloa andja kannab vedaja ja tema veokorraldaja andmed, mille miinimumnõuded on ära toodud komisjoni otsuse 2009/992/EL riiklikku elektroonilisse autoveo-ettevõtjate registrisse kantavate andmete miinimumnõuete kohta (ELT L 339, 22.12.2009, lk 36–39) lisas, välja arvatud raskete rikkumiste ja hea maine nõudele mittevastavaks tunnistatud veokorraldaja andmed, majandustegevuse registrisse majandustegevuse registri seaduses sätestatu kohaselt.”;
42) paragrahvi 35 täiendatakse lõigetega 12–14 järgmises sõnastuses:
„(12) Käesoleva seaduse alusel antud tasulise riigisisese autoveo tegevusload ja nende alusel antud sõidukikaardid kehtivad neil märgitud kehtivusaja lõpuni.
(14) Kehtiva tasulise riigisisese autoveo tegevusloa alusel võib anda ühenduse tegevusloa kinnitatud ärakirja tingimusel, et kinnitatud ärakirja taotleja vastab käesoleva seaduse §-s 5 toodud nõuetele ning see ärakiri kehtib üksnes riigisisese autoveo tegevusloa kehtivusajal. Kehtiva tasulise riigisisese autoveo tegevusloa alusel antud kinnitatud ärakirja erimärkuste lahtrisse kantakse lisaks sõiduki registreerimisnumbrile ja vedaja äriregistri koodile teave selle kohta, et käesoleva ärakirja alusel on lubatud teostada vaid riigisisest veosevedu.”;
43) paragrahvi 35 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
„(31) Riigisisese veoseveo koolitustunnistust omav veokorraldaja, kes ei ole viimase kümne aasta jooksul pidevalt juhtinud vedaja veotegevust, võib olla määratud veokorraldajaks ühenduse tegevusloa taotleja või omaja juures tingimusel, et kuue kuu jooksul alates veokorraldajaks määramisest sooritab ta rahvusvahelise veoseveo koolituskursuse kirjaliku lõpueksami.”;
44) paragrahvi 36 lõiked 2–4 ja 8 tunnistatakse kehtetuks;
45) seaduse normitehniline märkus muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/1/EÜ ilma juhita renditud sõidukite kasutamise kohta kaupade autoveol (ELT L 33, 04.02.2006, lk 82–85).”
Riigilõivuseaduses (RT I, 30.12.2011, 52) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 116 lõiked 1 ja 3 tunnistatakse kehtetuks;
2) paragrahvi 117 lõiked 1 ja 3 tunnistatakse kehtetuks;
3) paragrahvi 118 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Ühenduse tegevusloa alusel veosevedu teostavale Euroopa Liidu või Euroopa Majanduspiirkonna mitteliikmesriigi kodanikust autojuhile Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1072/2009 rahvusvahelisele autoveoturule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta (ELT L 300, 14.11.2009, lk 72–87) artiklist 5 tuleneva juhitunnistuse väljastamise eest tasutakse riigilõivu 12,78 eurot.”;
4) paragrahvi 118 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(7) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1073/2009 rahvusvahelisele bussiteenuste turule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 561/2006 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 88–105) artikli 5 lõikest 5 tuleneva oma kulul sõitjateveo sertifikaadi väljastamise eest tasutakse riigilõivu 15,33 eurot.”
§ 3. Liiklusseaduse muutmine
Liiklusseaduses (RT I, 30.12.2011, 10) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 196 täiendatakse punktiga 61 järgmises sõnastuses:
„61) suunata mootorsõiduk või selle haagis erakorralisele tehnonõuetele vastavuse kontrollimisele, kui seda mootorsõidukit või haagist on lubatud käesoleva seaduse § 73 lõike 5 alusel kasutada liikluses erandkorras või selle mootorsõiduki või haagise kasutamine on keelatud käesoleva paragrahvi punkti 6 alusel;”;
2) 14. peatükki täiendatakse §-dega 2001 ja 2002 järgmises sõnastuses:
„§ 2001. Liiklusjärelevalve infosüsteem
(1) Liiklusjärelevalve infosüsteem on majandus- ja kommunikatsiooniministri asutatud andmekogu, mille eesmärk on käesoleva seaduse §-s 2002 nimetatud andmete elektrooniline talletamine, süstematiseerimine, asjaomaste asutuste vahel vahetamine ning nende andmete alusel järelevalve teostamine ning aruannete ja analüüside koostamine.
(2) Liiklusjärelevalve infosüsteemi kantud andmetel on informatiivne ja statistiline tähendus.
(3) Liiklusjärelevalve infosüsteemi vastutav töötleja on Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium ja volitatud töötleja Maanteeamet.
(4) Liiklusjärelevalve infosüsteemi põhimääruse kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister määrusega.
§ 2002. Liiklusjärelevalve infosüsteemi kantavad andmed
Liiklusjärelevalve infosüsteemi kantakse:
1) teedel liiklusjärelevalve teostamisel kogutud andmed mootorsõidukite ja haagiste tehnoseisundi, massi, teljekoormuse ja mõõtmete, autojuhtide sõidu- ja puhkeaja nõuete täitmise, seaduse või välislepingu alusel veo teostamiseks nõutavate dokumentide ning ohtlike veoste autoveo kontrollimise kohta, samuti kontrollimise käigus tuvastatud süüteo kvalifikatsioon ja karistuse liik, kaasa arvatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1071/2009, millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/26/EÜ (ELT L 300, 14.11.2009, lk 51–71), artikli 6 lõike 1 punktis b nimetatud raskete rikkumiste andmed;
2) ettevõttes autojuhtide töö-, sõidu- ja puhkeaja nõuete täitmise kontrollimisel kogutud andmed;
3) välislepingu alusel välisriigist Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile saadetud andmed Eesti vedaja kontrollimisel avastatud autoveo- või liiklusalase õigusrikkumise ja selle osas kohaldatud karistuste kohta, kaasa arvatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1071/2009 artikli 6 lõike 1 punktis b nimetatud raskete rikkumiste andmed;
4) autoveoseaduse §-s 192 toodud alustel hea maine nõuetele mittevastavaks tunnistatud veokorraldaja andmed.”;
3) paragrahvi 202 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
4) paragrahvide 204, 208, 210, 213, 216, 220, 225, 244, 252, 255 ja 256 tekst loetakse lõikeks 1 ning paragrahve täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
5) seadust täiendatakse §-dega 2101–2106 järgmises sõnastuses:
„§ 2101. Üle 12 000 kilogrammi lubatud täismassiga sõiduki, autorongi ja masinrongiga maksimaalse lubatud täismassi ületamine
Üle 12 000 kilogrammi lubatud täismassiga sõiduki, autorongi või masinrongi, mille maksimaalset lubatud täismassi ületatakse 20 protsendi võrra või rohkem, juhtimise eest –
§ 2102. Üle 12 000 kilogrammi lubatud täismassiga sõiduki, autorongi ja masinrongi, mille maksimaalset lubatud täismassi on ületatud, juhtima lubamine
(1) Üle 12 000 kilogrammi lubatud täismassiga sõiduki, autorongi või masinrongi, mille maksimaalset lubatud täismassi ületatakse 20 protsendi võrra või rohkem, juhtima lubamise eest selle omaniku, valdaja või tehnonõuetele vastavuse või käitamise eest vastutava isiku poolt –
§ 2103. Kuni 12 000 kilogrammi lubatud täismassiga sõiduki, autorongi ja masinrongiga maksimaalse lubatud täismassi ületamine
Kuni 12 000 kilogrammi lubatud täismassiga sõiduki, autorongi või masinrongi, mille maksimaalset lubatud täismassi ületatakse 25 protsendi võrra või rohkem, juhtimise eest –
§ 2104. Kuni 12 000 kilogrammi lubatud täismassiga sõiduki, autorongi ja masinrongi, mille maksimaalset lubatud täismassi on ületatud, juhtima lubamine
(1) Kuni 12 000 kilogrammi lubatud täismassiga sõiduki, autorongi või masinrongi, mille maksimaalset lubatud täismassi ületatakse 25 protsendi võrra või rohkem, juhtima lubamise eest selle omaniku, valdaja või tehnonõuetele vastavuse või käitamise eest vastutava isiku poolt –
§ 2105. Mootorsõiduki juhtimine kiiruspiiriku kasutamise nõudeid rikkudes
Mootorsõiduki juhtimise eest, millel puudub kohustuslik kiiruspiirik, mille kiiruspiirik ei ole töökorras või kiiruspiiriku tööd häirida võimaldava seadme kasutamise eest –
§ 2106. Mootorsõiduki juhtima lubamine kiiruspiiriku kasutamise nõudeid rikkudes
(1) Mootorsõidukit, millel puudub kohustuslik kiiruspiirik või mille kiiruspiirik ei ole töökorras, juhtima lubamise eest sõiduki omaniku, valdaja või tehnonõuetele vastavuse või käitamise eest vastutava isiku poolt –
karistatakse rahatrahviga kuni 3200 eurot.”
Käesoleva seaduse § 3 punkti 2 alusel liiklusseadust täiendava § 2002 punkt 2 jõustub 2012. aasta 1. juulil.


Wiiiiiiiiiiiii have a small review – Hello World
Wiiiiiiiiiiiii have a small review
Peale pikka ootamist sain oma Wii kätte ja seda nagu enamik Eestis – eelnevalt kinni pannes.
See on minu arust esimene kord, kui Eestis keegi midagi nii väga ootab, et kõik seadmed praktiliselt hetkega maha müüakse. Poed on tänaseks ka pultidest ja mängudest suhteliselt tühjaks ostetud.
Nojah, mõtlesin siis, et kirjutan siis väikese ülevaate.
Nüüd on ka tööl wii :)
Mmmm. Shiny. Tundub, et mäkikarva asjad mulle meeldivad, ilus valge läikiv asi tundub nii puhas ja mõnus.
Aga see ei ole see millest rääkida tahtsin. Mind üllatas väga, kui kvaliteetselt Wii on tehtud. Liitekohad ei kraabi, pistikud on tugevad, lähevad sujuvalt pesadesse, ei mingit kangutamist. Pult ei nagise (veel?). Patareide hoidmiseks on pandud korralikud vedrud.
Teine üllatus oli wii suurus. Kõik asjad olid väiksemad kui ette kujutasin. Eriti mööda on sensorbar, see on tegelikult väga madal ja jääb teleka peal suhteliselt märkamatuks. Pulti kujutasin ette kui väiksematsorti telekapulti. Aga selgus, et see on veel väiksem. Ja nunchuckist ei maksa rääkidagi. Wii ise on cd-lugeja suurune ja siinkohal peab tunnistama, et slim PS2 on väiksem.
Ahjaa. Jalad on ka küljepeal. Mis tähendab, et püsti ei pea wiid panema. See, et ta pikali käib, lahendas minu algsed ruumimured.
Wiimote kui seadme süda on üks huvitav asi. Täpsust ja kiirust ma kuidagi mõõta ei oska, kuid need vastavad täiesti minu ootustele. Viide ei ole nii suur kui kartsin aga on siiski olemas, kuid hiirega wiimote-i siiski võrrelda ei saa. Aga oma otstarbe täitmiseks sobib väga hästi.
Ma küll ei kujuta väga hästi ette, kuidas absoluutse positsioneerimisega FPSi mängida… Keerata siis, kui kursor läheneb äärele? Vot ei tea. Ja väga ei huvita kah. Keda FPSid huvitavad peaks ilmselt kuskil enne ostmist mängu proovima kuna kardan, et väga tore see ei ole.
Strateegiamängudega on lugu aga vastupidine – fakt, et lisaks kursori positsioneerimisele on võimalik seda ka keerata annab päris palju võimalusi. Küll näeb, kas see ka ära kasutatakse.
Mis puutub kätega vehkimisse, siis on uskumatu kui palju loomutruu liigutamine mängudele juurde annab. Aga seda peab ise kogema.
Tahaks veel kiita seda, et nunchuck ja wiimote pole jäigalt seotud. Jube mugav on mängida kui ei pea käsi koos hoidma vaid võib end vabalt tunda ja käed jalgadele toetada. Noh nagu õlu ühes käes ja telekapult teises :) Wireless oleks muidugi veel parem kui juhe, aga suur edasiminek seegi.
Minu hinnang rauale on 12 punkti. Tõsiselt korralik asi. Teised rauatootjad võiks õppust võtta – Hiinas saab ka korralikke asju teha.
Buudib kiiresti :) Seda tahtsite ju kõik teada. Ja kui tobe hoiatusaken puuduks, siis oleks veel toredam. Soft ise on ilus, kiire ja mugav. Kasutaja aega ei raisata igasugu sujuvate üleminekutega ühest menüüst teise nagu PS2-l näiteks.
Opera trial on üllatavalt kiire, nagu päris. Tõsi, see pole kõige praktilisem asi minu arust. Näiteks Slashdoti lugemiseks telekal on ikka väga palju vaja kerida :) Tore on see, et Opera oskab ka RSSi vaadata ja läbib ACID2 testi.
Teksti sisestamiseks on olemas virtuaalne klaviatuur ja telefoninupud. Kuna pult vibreerib kui ühelt nupult teisele liikuda, siis on nende kasutamine suhteliselt lihtne. Kuidagi poolreaalne.
Photo Channel töötab mõnusalt kiiresti ja on hea lihtne. Naise vanaema, kes tehnikaga üldse läbi ei saa, julges wiimote kätte võtta ja sai piltide vaatamisega ilusasti hakkama. Mis ma muud ikka ütlen.
“Aegunud” raua kohta kasutan sõna “kiire” liiga tihti, onju? Aga mis teha. Nii see on ja see on hea. Telefonid võiks kah nii areneda. Mitte, et raud läheb kiiremaks UI aga aeglasemaks. Aga OK, rohkem ei vingu.
Põhjus, miks Wii ostsin on ikkagi mängud. Lõbusad mängud. Hetkel peab hakkama saama nelja mänguga. Rayman, Sports (seadmega kaasas) ning Virtual Console-le ostetud vana Bobmerman ja Sonic.
Sports on täpselt see, millisena teda reklaamitakse – lõbus, sportlik ja kaasahaarav. Kõigist mängudest on tennis on rahva lemmik. Minu üllatuseks saab palli suunata rohkem kui ma arvasin – kõrgelt/madalalt, vasakule/paremale, vindiga. Ja see toimub enamvähem nagu päris reketiga lüües ja kõik mängijad said palli suunamisega väga hästi hakkama esimese korraga.
Ja graafika on minu meelest täiesti piisav. Naljakad multikategelased on minu eelistus Uncanny Valley põhjas jooksvate zombide ees.
Miinusena tooks Sportsi juures välja poksi ja suure hulga hoiatusaknaid.
Rayman Raving Rabbids on tore mäng mõningate miinustega. Mängu kohta leiab netist palju infot, aga miinuste kohta mitte. Räägin siis viimastest.
Esiteks pole menüüd Wii stiilis, mis tähendab hoolikat sihtimist või nooltega liikumist. Aga ok. Elab üle.
Teiseks on nõrk, et minimängude režiimis ei saa endale püsivaid kasutajaid teha. Mii-sid ei saa kah kasutada. Iga kord peab uued tegelased looma ja see on minu arvates väga suur miinus. Sportsis on väga lahe, et valid endale Mii ja ongi kõik, settingud on meeles ja kohe läheb mängimiseks.
Ja lõpetuseks. Kui teed minimängude mängu, siis pole mõtet mingit nõmedat story modet panna. Ei ole. Päriselt kah. Mitte keegi ei osta seda selle pärast. Veel nõmedam on minimänge lukus hoida kuni sa need story modes lahti mängid. MonekyBall, sina kah!
Bombermanist ja Sonicust kui mängudest ei ole nagu midagi kirjutada. Aga nende kui Virtual Console mängude kohta tahaks ära mainida kaks asja, mis tulid mulle üllatusena. Esiteks, kui mängust välja lähed, siis saab seda hiljem täpselt samalt kohalt edasi mängida. Ja mis põhiline, mängudel on korralik dokumentatsioon kaasas. Igasugu ikoonide ja kollide kirjeldused, stoori, nupud.
Jõulude ajal käisime vanematel külas ja kokkuvõtteks võib öelda, et Wii täidab oma eesmärki normaalsete inimeste konsoolina väga hästi. Lõhuti ka üks laelamp. Oleks pulte rohkem olnud, oleks veel lõbusam olnud :)
Võitja?
Vot mina isiklikult ei hooli, kes võidab konsoolisõja, sest minu arust ei ole see ostjate jaoks sõda, pigem valikuvõimalus. Kui tahad mängida lõbusaid ja kõiki kaasahaaravaid IRL multiplayer mänge, siis osta Wii, tahad head graafikat osta midagi muud. Tahad mõlemat, osta mõlemad või kõik kolm :) Ei mõista, milles probleem on.
Minu jaoks on Wii juures oluline see, et seda promotakse kui lõbusate mängude konsooli ja see annab lootust, et selliseid mänge sinna ka toodetakse. Ning Virtual Console mängud on kah suur pluss. Need kaks argumenti olidki minu jaoks Wii ostmise põhjuseks. Ja senimaani olen rahul.
Author adminPosted on January 3, 2007 January 4, 2007 Categories IT
7 thoughts on “Wiiiiiiiiiiiii have a small review”
January 12, 2007 at 4:43 am
FPSi mängimine PS2 peal üllatas mind kui klaviatuuri/hiire ja freelookiga harjunut oma ääretu ebamugavusega. Miskipärast tundub mulle, et Wiii pakub paremat võimalust freelooki implementimiseks.
Mis puutub nunchucki ja wiimote ühenduskablasse siis minu ahvikätega tabasin ennast mingis mängus närviliselt tundmuselt uups….ei maksa juhet tirida – a eks see ongi väha pisematele inimestele mõeldud.
No selle freelookiga on see probleem, et kui hiirt saad nühkida palju tahad vasakule paremale ja vahepeal üles tõsta ja veel edasi nühkida, siis wiimotega pointimine toimib ainult ekraani peale näidates. Et siis hiir saadab muudatust, wiimote aga positsiooni. Ja viimast ei saa matilt üles tõsta :)
Juhe on tiba nõrk koht jah. Kõlakad on, et tulevikus tuleb wireless nunchuk. Tõsi mind ei häiri niipalju juhtme pikkus vaid see, et ta hakkab hullult ringi lendama kui aktiivsemalt mängid. Ja teisiti on väga raske mängida :)
ps2-le muideks olemas selline jubin nagu smartjoy frag, mis lubab klaviatuuri ja hiire ps2 taha ühendada ja aitab PC-ga harjunud inimesel FPS-idest rohkem rõõmu tunda ;) mul on vähemalt kõvasti aidanud. liksangist tellides maksis kunagi koos saatmise ja kõigega vist paarkümmend taala. poleks area51 ja black’i ilmselt kunagi lõpuni mänginud muidu..
http://gear.ign.com/objects/707/707796.html oli esimene link mis leidsin asjast hetkel, googlega peaks ilmselt leiduma ka poode, mis eestisse shippivad..
March 25, 2007 at 12:09 am
ostsin wii ära. meeldib küll. käed valutavad juba. kas seda andrico poodi saab usaldada? tahaks sealt asju juurde osta.
Andrico-t saab usaldada, sest Digi ise soovitab seda kauplust (ajakiri juuli). Ise olen müüja ning kaupluses on Wii üleval ning ühendatud tv-ga, osad mängud on ka kaasas ning kui kliente ei ole, siis saab mängitud kõvasti. Meelt lahutab hästi bowling ning golf, samuti ka tennis ning boksimine. Viimases mängus tuleb osavalt vehkida, et vaenlast nokauti lüüa. Wii on nn korra mängimise lõbu. Mängud muutuvad üsna kiirest igavaks. Erinevalt ps2 ja ps3-st. Aga muidu hinnaklassis on odavaim.
p2rt says:
Wii on hea, aga võiks olla m2nge mis toetaks multiplayerit. Puldi kõlari asemel võik olla mikrofon :D.
hmmm mul on wii ja mulle meeldib kõige rohkem tennis aga kuidas lüüa seal tugevasti ??? mu vend oskab aga mina mitte ):
Previous Previous post: BEAWorld-ilt veel, hilinemisega
Next Next post: Mobiil = Pult = Anything You Want
Jälle Androidist…
BEAWorld 2006, Praha, I päev