§ 3 Toetuste liigid ja nende andmise eesmärk
§ 4 Toetuste määrad
§ 5 Dokumentide vormid
2 TOETUSTE TAOTLEMISE TINGIMUSED
§ 6 Koolitustoetuse taotlemise tingimused
§ 7 Ekspertiisitoetuse taotlemise tingimused
§ 8 Haljastustoetuse taotlemise tingimused
§ 9 Renoveerimistoetuse taotlemise tingimused
§ 10 Hoovikorrastustoetuse taotlemise tingimused
3 TAOTLUSELE JA TAOTLEJALE ESITATAVAD NÕUDED
§ 11 Taotlus ja taotlusele esitatavad nõuded
2 Erinõuded
§ 14 Koolitustoetuse taotlusele esitatavad erinõuded
§ 15 Ekspertiisitoetuse taotlusele esitatavad erinõuded
§ 16 Haljastustoetuse taotlusele esitatavad erinõuded
§ 17 Renoveerimistoetuse taotlusele esitatavad erinõuded
§ 18 Hoovikorrastustoetuse taotlusele esitatavad erinõuded
§ 19 Nõuetele vastavuse kontrollimine
§ 20 Puuduste kõrvaldamine, taotluse läbi vaatamata jätmise ja rahuldamata jätmise alused
2 Koolitus-, ekspertiisi-, haljastus- ja renoveerimistoetuse taotluse menetlus
§ 21 Taotluse vastavuse kontroll
3 Hoovikorrastustoetuse taotluse menetlus
§ 23 Hoovikorrastustoetuse maksmiseks ettenähtud vahendite jaotuse kindlaksmääramine
§ 24 Hoovikorrastustoetuse taotluse vastavuse kontroll
§ 25 Hindamiskomisjon ja hindamiskriteeriumid
§ 26 Hindamisleht, paremusjärjestus ja hindamiskomisjoni protokoll
§ 27 Hoovikorrastustoetuse andmise otsustamine
§ 28 Hoovikorrastustoetuse väljamaksmise tingimused
§ 29 Hoovikorrastustoetuse väljamaksmine
§ 31 Dokumentide vormide kehtestamine
RT IV, 28.12.2018, 2
Vastu võetud 13.12.2018 nr 21
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5 ja Tallinna põhimääruse § 26 lõike 1 punkti 5 alusel.
Määrus reguleerib Tallinna linnas asuvatele korteriühistutele (edaspidi taotleja) koolitustoetuse, ekspertiisitoetuse ja meetmete Roheline õu", Fassaadid korda" ja Hoovid korda" raames toetuste andmise tingimusi, taotluste menetlemist ja toetuste väljamaksmist.
1) TTR - Tallinna projekti- ja tegevustoetuste infosüsteem;
2) ekspertiis - ehitusseadustiku § 18 lõikes 5 sätestatud nõuetele vastav ehitise audit;
3) korterelamu - kahe või enama korteriga elamu;
4) rõdud ja varikatused - korterelamu rõdud ja lodžad ning rõdude ja välisuste kohal paiknevad varikatused;
5) korterelamu hoov või õueala (edaspidi hoov) - korterelamut ümbritsev või korterelamute vahele jääv maa-ala, mis piirneb järgmise krundi piiriga, kui ei ole teisiti kokku lepitud;
6) amet - Tallinna Linnavaraamet;
7) linnaosa valitsus - taotleja asukohajärgne linnaosa valitsus.
§ 3. Toetuste liigid ja nende andmise eesmärk
(1) Korteriühistutele antavad toetused on:
2) ekspertiisitoetus;
3) meetme Roheline õu" raames antav toetus (edaspidi haljastustoetus);
4) meetme Fassaadid korda" raames antav toetus (edaspidi renoveerimistoetus);
5) meetme Hoovid korda" raames antav toetus (edaspidi hoovikorrastustoetus).
(2) Koolitustoetuse eesmärk on suurendada korteriühistute haldussuutlikkust.
(3) Ekspertiisitoetuse eesmärk on toetada korterelamute rõdude ja varikatuste tehnoseisundi kontrolli, et tagada nende turvalisus.
(4) Haljastustoetuse eesmärk on muuta linna elukeskkond atraktiivsemaks.
(5) Renoveerimistoetuse eesmärk on toetada korterelamute renoveerimist, sealhulgas suurendada nende energiatõhusust ja parandada korterelamute välisilmet.
(6) Hoovikorrastustoetuse eesmärk on parandada hoovide ilmet ja suurendada nende turvalisust.
§ 4. Toetuste määrad
(1) Koolitustoetuse ülemmäär on 130 eurot aastas.
(2) Ekspertiisitoetuse ülemmäär on 70% ekspertiisi maksumusest, kuid maksimaalselt 1000 eurot korterelamu kohta.
(3) Haljastustoetuse ülemmäär on 60% toetatavate tegevuste kuludest, kuid maksimaalselt 600 eurot aastas.
(4) Renoveerimistoetuse ülemmäärad korterelamu kohta on:
1) kuni 10% ehitustööde maksumusest, kuid maksimaalselt 20 000 eurot;
2) 3000 eurot renoveerimise käigus seinamaalingu (supergraafika) loomise eest, kui selle kavandi on kooskõlastanud Tallinna Linnavalitsuse linnakujunduskomisjon.
(5) Hoovikorrastustoetuse määr on 15-70% kavandatavate tegevuste maksumusest, kuid maksimaalselt 16 000 eurot aastas ning 40 000 eurot ühe hoovi kohta.
§ 5. Dokumentide vormid
Toetuste taotlemiseks ning menetlemiseks ja järelevalve teostamiseks vajalike dokumentide vormid kehtestab amet. Dokumentide vormid on kättesaadavad TTR registris.
2. peatükk TOETUSTE TAOTLEMISE TINGIMUSED
§ 6. Koolitustoetuse taotlemise tingimused
(1) Koolitustoetust on võimalik taotleda pärast seda, kui taotleja on koolituse eest tasunud ja tema esindaja on koolitusel osalenud.
(2) Koolitusele esitatavad nõuded:
1) koolituse on korraldanud Eesti Korteriühistute Liit või Eesti Kinnisvara Korrashoiu Liit;
§ 7. Ekspertiisitoetuse taotlemise tingimused
(1) Ekspertiisitoetust on võimalik taotleda pärast ekspertiisi tegemist, kui taotleja on ekspertiisi eest tasunud. Ekspertiisitoetust on võimalik taotleda korterelamu kohta üks kord.
(2) Ekspertiisile esitatavad nõuded:
1) ekspertiis on tehtud korterelamu rõdude ja varikatuste ehitustehnilise seisukorra kontrollimiseks;
2) ekspertiisi teinud isik peab vastama ehitusseadustiku § 18 lõigetes 3 ja 4 ning §-des 23 ja 24 sätestatud nõuetele;
3) ekspertiis sisaldab hinnangut korterelamu kõikide rõdude ja varikatuste ehitustehnilise seisukorra kohta ning annab soovitused nende renoveerimise ja hooldamise kohta;
4) ekspertiis on tehtud pärast 1. jaanuari 2018;
5) ekspertiis on tehtud korterelamule, mis on ehitatud ja kasutusele võetud enne 1993. aastat.
§ 8. Haljastustoetuse taotlemise tingimused
(1) Haljastustoetust on võimalik taotleda pärast seda, kui lisas 1 nimetatud toetatavad tööd on tehtud ja taotleja on nende eest tasunud.
(2) Haljastustoetuse taotlus tuleb esitada ühe kuu jooksul pärast toetatavate tööde tegemist.
§ 9. Renoveerimistoetuse taotlemise tingimused
(1) Renoveerimistoetust on võimalik taotleda, kui taotleja on korterelamu energiatõhususe suurendamise eesmärgil teinud korterelamu fassaadi, katuse või tehnosüsteemide ümberehitamistöid ning pärast tööde tegemist on esitatud kasutusteatis või väljastatud kasutusluba.
(2) Renoveerimistoetuse taotlus tuleb esitada kuue kuu jooksul kasutusteatise esitamisest või kasutusloa väljastamisest.
(3) Renoveerimistoetust antakse tingimusel, et korterelamu on ehitatud ja kasutusele võetud enne 1993. aastat.
§ 10. Hoovikorrastustoetuse taotlemise tingimused
(1) Hoovikorrastustoetust on võimalik taotleda lisas 2 nimetatud tööde tegemiseks enne nende elluviimist.
(2) Taotlejal peab olema pädeva asutuse kooskõlastus, kui seda on vaja linna õigusaktide alusel, või ehitusteatis või -luba, kui asjaomaste tööde tegemiseks on ehitusteatis või -luba nõutav ehitusseadustiku alusel.
(3) Hoovikorrastustoetuse taotlus tuleb esitada hiljemalt 1. märtsiks.
3. peatükk TAOTLUSELE JA TAOTLEJALE ESITATAVAD NÕUDED
§ 11. Taotlus ja taotlusele esitatavad nõuded
(1) Taotleja esindusõiguslik isik esitab vormikohase taotluse ning taotluse lisadokumendid TTR registris.
3) taotleja arvelduskonto number ja olemasolu korral viitenumber;
5) taotleja kinnitus, et ta ei ole teistelt linna ametiasutustelt sama töö tegemiseks toetust taotlenud ega saanud.
1) määruses sätestatud lisadokumendid olenevalt toetuse liigist;
2) volikiri, kui taotluse esitab volitatud isik.
1) taotlejal puudub riiklike ja kohalike maksude võlg ning tal ei ole linnale muid võlgu või on need ajatatud;
§ 13. Taotleja kohustused järelevalve teostamisel
(1) Taotleja peab võimaldama taotleja ja taotluse nõuetekohasuse ning tehtud tööde, objekti või projekti nõuetekohasuse kontrollimist määruse §-s 30 sätestatud korras.
(2) Taotleja peab oma raamatupidamises toetuse kasutamisega seotud kulud ning neid kajastavad kulu- ja maksedokumendid selgelt eristama muudest kulu- ja maksedokumentidest.
2. jagu Erinõuded
§ 14. Koolitustoetuse taotlusele esitatavad erinõuded
Koolitustoetuse taotluses tuleb märkida:
1) koolitusdokumendi number;
2) koolitusdokumendi väljastaja ning väljastamise aeg.
§ 15. Ekspertiisitoetuse taotlusele esitatavad erinõuded
(1) Ekspertiisitoetuse taotluses tuleb märkida korterelamu aadress, mille kohta ekspertiisiakt tehti.
(2) Ekspertiisitoetuse taotlusele lisatakse:
1) ekspertiisiaruanne;
2) arve ja selle tasumist tõendav maksekorraldus või muu kulude kandmist tõendav dokument.
§ 16. Haljastustoetuse taotlusele esitatavad erinõuded
(1) Haljastustoetuse taotluses tuleb märkida:
1) tehtud toetatavad tööd;
2) puu raie või hoolduslõikuse korral raieloa või hoolduslõikusloa number, kui luba on vaja Tallinna Linnavolikogu 19. mai 2011 määruse nr 17 Puu raieks ja hoolduslõikuseks loa andmise tingimused ja kord" alusel.
(2) Haljastustoetuse taotlusele lisatakse arve(d) ja arve(te) tasumist tõendav maksekorraldus või muu kulude kandmist tõendav dokument.
§ 17. Renoveerimistoetuse taotlusele esitatavad erinõuded
(1) Renoveerimistoetuse taotluses tuleb märkida taotleja esitatud kasutusteatise või kasutusloa number ja kuupäev.
(2) Renoveerimistoetuse taotlusele lisatakse:
1) ehituse töövõtuleping;
2) tööde üleandmise-vastuvõtmise akt.
§ 18. Hoovikorrastustoetuse taotlusele esitatavad erinõuded
(1) Hoovikorrastustoetuse taotluses tuleb märkida:
1) projekti eelarve, mille aluseks on taotleja valitud hinnapakkumine;
2) heakorrastatava hoovi ja tehtavate tööde kirjeldus;
3) ehitusteatise või -loa number, kui kavandatava töö tegemiseks on vaja ehitusteatist või -luba;
4) raieloa või hoolduslõikusloa number, kui luba on vaja Tallinna Linnavolikogu 19. mai 2011 määruse nr 17 Puu raieks ja hoolduslõikuseks loa andmise tingimused ja kord" alusel.
(2) Hoovikorrastustoetuse taotlusele lisatakse:
1) korteriühistu üldkoosoleku või põhikirjast tuleneva volituse korral juhatuse protokoll. Protokoll peab sisaldama otsust teha hoovi korrastamiseks vajalikud tööd ja kinnitust, et taotleja on võimeline taotluses märgitud tööd tegema enda rahaliste vahenditega ning on arvestanud asjaolu, et taotluse rahuldamise korral väljamakstav toetus võib olla toetuse miinimummääras;
2) vähemalt kaks hinnapakkumist koos vastavate pakkumiskutsetega;
3) pädeva asutuse kooskõlastus, kui see on nõutav;
4) kavandatava töö nõuetekohaselt kooskõlastatud projekt või projektjoonis;
5) põhjendus taotleja valitud hinnapakkumise kohta, kui ei valitud kõige odavamat hinnapakkumist.
§ 19. Nõuetele vastavuse kontrollimine
Taotleja ning taotluse nõuetele vastavuse hindamiseks kontrollitakse:
4) võla puudumist linnale;
5) määruses sätestatud lisadokumentide olemasolu ja nõuetele vastavust.
§ 20. Puuduste kõrvaldamine, taotluse läbi vaatamata jätmise ja rahuldamata jätmise alused
(1) Kui taotluses esineb puudusi, teavitatakse sellest taotlejat ning antakse seitsmepäevane tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks. Kui taotleja ei kõrvalda puudusi selle tähtaja jooksul, jäetakse taotlus läbi vaatamata.
(2) Taotlus jäetakse läbi vaatamata, kui taotlus või taotleja ei vasta määruses sätestatud nõuetele.
(3) Puuduste kõrvaldamise tähtaja määramisest, taotluse läbi vaatamata jätmisest ning taotluse kohta tehtud otsusest teavitatakse taotlejat TTR registri vahendusel.
(4) Kui taotlus on esitatud TTR registri väliselt, annab amet taotlejale taotluse TTR registris esitamise ja vajaduse korral puuduste kõrvaldamise tähtaja. Kui taotleja ei esita tähtajaks TTR registri kaudu nõuetekohast taotlust, jäetakse taotlus läbi vaatamata ning sellest teavitatakse taotlejat, kasutades taotluses märgitud kontaktandmeid.
2) taotleja ei täida § 13 lõikes 1 sätestatud kohustust;
3) taotleja ei vasta §-s 12 sätestatud nõuetele;
4) taotluse esitamise aasta eelarves ei ole vahendeid taotluse rahuldamiseks, v.a ekspertiisitoetuse taotluse korral;
5) toetuse taotlemise tingimused ja nõuded ei ole täidetud.
2. jagu Koolitus-, ekspertiisi-, haljastus- ja renoveerimistoetuse taotluse menetlus
§ 21. Taotluse vastavuse kontroll
Amet kontrollib taotluse ja taotleja nõuetekohasust ning toetuse taotlemise tingimustele vastavust 30 päeva jooksul taotluse laekumisest.
(1) Amet otsustab toetuse andmise kümne päeva jooksul pärast nõuetekohase taotluse ja lisadokumentide kontrollimist.
(2) Toetus makstakse välja taotluses märgitud arvelduskontole 21 päeva jooksul pärast toetuse andmise kohta otsuse tegemist.
3. jagu Hoovikorrastustoetuse taotluse menetlus
§ 23. Hoovikorrastustoetuse maksmiseks ettenähtud vahendite jaotuse kindlaksmääramine
(1) Amet määrab käskkirjaga kindlaks eelarves hoovikorrastustoetuse maksmiseks ettenähtud vahendite proportsionaalse jaotuse linnaosade vahel, arvestades igas linnaosas asuvate korteriühistute arvu ja Tallinna linnas asuvate korteriühistute koguarvu suhet.
(2) Amet teeb käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud käskkirja linnaosade valitsuste hindamiskomisjonidele teatavaks 15. jaanuariks.
§ 24. Hoovikorrastustoetuse taotluse vastavuse kontroll
Linnaosa valitsus kontrollib hoovikorrastustoetuse taotluse ja taotleja nõuetekohasust kümne päeva jooksul taotluse laekumisest.
§ 25. Hindamiskomisjon ja hindamiskriteeriumid
(1) Linnaosa valitsus moodustab kolme- või viieliikmelise hindamiskomisjoni, kuhu ei tohi kuuluda taotleja või taotleja juhtorgani liige.
(2) Hindamiskomisjon hindab hoovikorrastustoetuse taotlusi, lähtudes hindamisjuhendist ja järgmistest hindamiskriteeriumidest:
1) linnaruumiline mõju;
2) heakorrastatus võrreldes eelnenud olukorraga;
4) kulutõhusus.
(3) Hindamislehe vormi, paremusjärjestuse vormi ja komisjoni protokolli vormi ning hindamisjuhendi kehtestab amet. Hindamisjuhendis määratakse kindlaks paremusjärjestuse lävend.
§ 26. Hindamisleht, paremusjärjestus ja hindamiskomisjoni protokoll
(1) Nõuetele vastava hoovikorrastustoetuse taotluse kohta koostatakse hindamisleht, kuhu märgitakse hindepunktid hindamiskomisjoni liikmete kaupa ning hindepunktide summa.
(2) Hindamiskomisjon seab taotlused hindamislehtede alusel paremusjärjestusse. Kui taotluste hindepunktide summa on võrdne, seab hindamiskomisjon taotlused paremusjärjestusse hääletamise teel, lähtudes lihthäälteenamusest.
(3) Hindamiskomisjon koostab hiljemalt 1. aprilliks protokolli, milles näidatakse ära:
1) paremusjärjestuse lävendi ületanud taotluste võimalik rahuldamise ulatus, arvestades § 23 kohaselt toetuste maksmiseks ettenähtud vahendite jaotust;
2) taotleja nõusolek teha tööd täismahus ning jätkata projektiga sellest olenemata, millises ulatuses hindamiskomisjon taotluse rahuldab.
(4) Protokollile kirjutavad alla hindamiskomisjoni juhataja ja protokollija ning selle kooskõlastavad kõik teised hindamiskomisjoni liikmed.
(5) Hindamisleht ja paremusjärjestus on protokolli lahutamatud lisad.
§ 27. Hoovikorrastustoetuse andmise otsustamine
(1) Hoovikorrastustoetuse taotluse rahuldamise ja antava toetuse määra ja suuruse või taotluse rahuldamata jätmise otsustab linnaosa vanem määruse § 26 lõikes 3 nimetatud hindamiskomisjoni protokolli alusel.
(2) Linnaosa vanem jätab taotluse rahuldamata, kui:
1) hindamiskomisjoni poolt taotlusele antud punktisumma jääb alla paremusjärjestuse lävendi;
2) taotleja ei anna § 26 lõike 3 punktis 2 sätestatud nõusolekut;
3) esinevad § 20 lõikes 5 sätestatud alused.
(3) Linnaosa vanema korraldus, millega linnaosa vanem rahuldab taotluse, peab sisaldama teavet §-s 28 sätestatud toetuse väljamaksmise tingimuste kohta.
§ 28. Hoovikorrastustoetuse väljamaksmise tingimused
(1) Hoovikorrastustoetus makstakse välja, kui taotluses kavandatud tööd on tehtud taotluse esitamise aastal ja kuluaruanne on esitatud hiljemalt taotluse esitamise aasta 30. novembril.
(2) Põhjendatud juhul võib linnaosa valitsus vähendada väljamakstavat toetuse summat proportsionaalselt taotluses esitatud, kuid tähtajaks tegemata töödega.
(3) Hoovikorrastustoetuse väljamaksmiseks esitab taotleja TTR registris kuluaruande, mis sisaldab alljärgnevaid dokumente:
1) teenuse, töö või kauba eest esitatud arve;
2) teenuse, töö või kauba kahepoolselt allkirjastatud üleandmise-vastuvõtmise akt;
3) juhul, kui ükski taotluses märgitud hinnapakkumise esitanud isik töid ei teinud ja taotleja valis uue tööde tegija, vähemalt kaks uut hinnapakkumist koos vastavate pakkumiskutsetega;
4) käesoleva lõike punktis 1 nimetatud arve tasumist tõendav maksekorraldus;
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud arvel näidatud tehingu sisu peab vastama arve väljastanud isiku hinnapakkumisele.
(5) Pärast tööde tegemist ja kuluaruande esitamist kontrollib linnaosa valitsus tehtud tööde, objekti ja elluviidud projekti vastavust taotlusele ja kuluaruandele, teostab kontrolli kohapeal ning koostab kontrollakti kümne päeva jooksul arvates kuluaruande esitamisest.
(6) Hoovikorrastustoetuse väljamaksmise alus on käesoleva määruse § 30 lõikes 3 nimetatud kontrollakt.
§ 29. Hoovikorrastustoetuse väljamaksmine
(1) Linnaosa valitsus otsustab hoovikorrastustoetuse väljamaksmise 15 päeva jooksul arvates kontrollakti koostamisest.
(2) Toetus makstakse välja taotluses märgitud arvelduskontole 21 päeva jooksul arvates otsuse tegemisest.
(3) Linnaosa valitsusel on õigus keelduda toetuse väljamaksmisest, kui §-s 28 sätestatud tingimused ei ole täidetud.
(1) Ametil ja linnaosa valitsusel (edaspidi koos järelevalve teostaja) on õigus kontrollida taotleja ja taotluse nõuetekohasust ning tehtud tööde, objekti või projekti vastavust taotlusele ja lisadokumentidele alates taotluse esitamisest kuni kahe aasta möödumiseni toetuse väljamaksmisest.
(2) Järelevalve teostajal on õigus kontrollida toetuse taotlemise ja väljamaksmisega seotud dokumente ja objekti ning toetatavate tööde vastavust taotlusele kohapeal.
(3) Järelevalve kohta koostatakse kontrollakt, mille vormi kehtestab amet.
(4) Järelevalve teostajal on õigus nõuda taotlejalt väljamakstud toetuse tagastamist, kui pärast toetuse väljamaksmist ilmneb üks või mitu alljärgnevatest asjaoludest:
1) toetuse väljamaksmise ajal ei olnud täidetud toetuse taotlemise tingimused ja/või taotlus või taotleja ei vastanud nõuetele;
4) tehtud tööd erinevad taotluses kirjeldatust.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud alusel toetuse tagasinõudmise korral on taotleja kohustatud tasuma viivist 0,05% päevas saadud toetuse summast. Viivist arvestatakse toetuse väljamaksmisest kuni toetuse tagastamiseni.
§ 31. Dokumentide vormide kehtestamine
Toetuste menetlemiseks vajaliku infotehnoloogilise lahenduse kasutusele võtmiseni esitatakse ja menetletakse fassaadi- ja hoovikorrastustoetuse taotlusi väljaspool TTR registrit.
1) 25. veebruari 2016 määrus nr 8 Projekti Fassaadid korda" raames korterelamuid energiatõhusamaks muutvate korteriühistute toetamise kord";
2) 8. veebruari 2018 määrus nr 4 Korteriühistute koolitustoetuse, ekspertiisitoetuse ja projekti Roheline õu" raames toetuse andmise kord".


Grand Theft Auto IV on l�puks ilmunud! | 29.04.2008 - 11:47
Meie k�igi kauaoodatud Grand Theft Auto IV on n��d siis l�puks ilmunud. Siin uudises ei olegi paljut enam kirjutada, kuna k�ik kellel m�ng olemas on, tahavad seda niikuinii juba kangesti m�ngima hakata (sealhulgas ka mina), kuna ka mulle t�i postiljon umbes 10 minutit tagasi GTA IV-ja kohale (tellisin m�ngu Andrico-st).
Kui sul peaks tekkima aga m�nguga seotud k�simusi, suundu julgesti meie foorumisse neile vastuseid otsima.
GTA IV-ja koodid | 28.04.2008 - 21:35
Mitmed GTA portaalid on �sja lisanud oma veebilehtedesse uued koodide rubriigid:
Lisaks on peaaegu k�ik portaalid �ra maininud, et k�iki koode on edukalt testitud Xbox 360-e versiooni peal ning et k�ik koodid tuleb sisestada tavalise m�ngu ajal, kasutades selleks Niko mobiili.
Kui aega j��b, proovime koodid lisada ka meie lehele.
Kuna m�ngu ilmumisega homse p�eva jooksul hakkab tulevikus arvatavasti v�hem uudiseid ning rohkem m�ngu sisuga seotud infot ringi liiklema, j��bki meil rohkem aega erinevate lehe osade t�iendamiseks ja samuti ka nende loomiseks.
Peale selle on nii m�nguga seotud k�simuste kui ka lihtsalt arutlemise jaoks juba �pris pikka aega avatud meie foorum, mille sa v�id leida siit.
Varjatud pakk #5 | 28.04.2008 - 14:16
GTAGaming.com on oma portaali lisanud uue pildi neile saadetud viiendast varjatud pakist:
Nagu n�ha, sisaldas pakk LCPD s�rki, GTA IV-ja k�sigranaati koos v�tmehoidjaga ning ka erinevaid m�nguteemalisi kleepse.
Veel uut multimeediat ja muud huvitavat | 28.04.2008 - 10:08
Erinevatesse m�nguportaalidesse on ilmunud veel uut GTA IV-ja multimeediat:
GamesRadar on oma portaali lisanud 18 gameplay videot, tuues v�lja multiplayeri re�iime.
GameTrailers on �les laadinud 4 gameplay videot.
GameSpy on lisanud 10 uut gameplay videot oma videogaleriisse.
GameSpot on samuti lisanud 6 gameplay videot sellega seonduvasse galeriisse.
Lisaks on GTAGaming'u liige PHiLCORE postitanud informatiivse k�simuste ja vastustega GTA IV-ja artikli, mis sisaldab peamiselt m�ngu tehnilist informatsiooni. Artikli v�id sa leida siit.
Peale selle on internetis pidevalt ringi liikunud kuulujutu tasemel olevad artiklid m�ngu ilmumise kohta PC-le. �he sellise artikli, mis ilmus paar p�eva tagasi, v�is leida ComputerAndVideoGames.com'ist. Kuulujutuna oli artiklis v�lja toodud informatsioon, et GTA IV ilmub PC-le selle aasta oktoobris, mis sai alguse Prantsuse pressist. Kuna tegemist on kuulujutuga, ei tasu ei seda ega ka teisi taolisi informatsioone 100% uskuda ennem, kui R* on ise sellega seonduvast s�na v�tnud.
T�nud m�ngujaam.eu'le ComputerAndVideoGames.com'i artikli saatmise eest.
Uued GTA IV-ja arvustused + multimeedia uuendused | 27.04.2008 - 19:51
Erinevad m�nguportaalid on �sja postitanud uued arvustused m�ngust:
CGaming (video) - 10/10
GamesRadar - PS3 | Xbox 360
Koos uute arvustustega on internetti ilmunud ka uued gameplay videod ja pildid:
IGN on lisanud 15 uut pilti oma GTA IV-ja pildigaleriisse.
IGN on �les laadinud ka 13 uut gameplay videot.
G4 on samuti �les laadinud 9 uut gameplay videot.
WikiCheats on �les pannud GTA IV-ja walktrough koos palju muu huvitavaga.
GTA IV-ja viies treiler ja muud | 27.04.2008 - 12:06
GameSpot on �les pannud uue "ametliku" GTA IV-ja treileri, mis on seega viies. Treiler sisaldab stseene nii vanadest treileritest, kui ka uut videomaterjali:
Parema kvaliteediga on sul treilerit v�imalik n�ha GameSpot'ist.
Peale selle on GTAGaming.com oma portaali postitanud nii tava- kui ka eriv�ljaande PS3-e ja Xbox 360-e versiooni kaanepildid:
Lisaks saime The GTA Place'i kaudu teada, et Xbox Live Marketplace'i on ilmunud uus GTA IV-ja kujundusteema:
IGN'i arvustus + GTA4-ja Edinburgh'i reklaamjoonistus | 26.04.2008 - 13:32
IGN on l�puks avaldanud ka oma arvustuse Grand Theft Auto IV-jast, andes m�ngule igas kategoorias punktideks 10/10-st. Arvustusega oli kaasas ka 20 uut pilti ning esimene gameplay ja multiplayeri materjale sisaldav video:
K�ik 20 uut pilti v�id sa leida meie pildigaleriist.
Artiklit on sul v�imalik lugeda siit.
Peale selle on gta4.net'i ilmunud pilt Rockstar North'i Edinburgh'i b�roost nurga taga asuvast GTA IV-ja reklaamjoonistusest:
Videoklipp Niko'st + peamiste GTA IV-ja f�nnilehtede veebihaldurite k�lask�ik NY'i | 25.04.2008 - 21:17
GTA IV-ja ametlikule veebilehele on ilmunud videoklipp Niko Bellic'ust:
Lisaks on mitmed peamised GTA IV-ja f�nnilehed postitanud uued uudised oma k�lask�igust New Yorki. F�nnilehed, mille veebihaldurid k�lastasid NY'i, olid j�rgnevad:
GameSpy: We Heart Liberty City | 25.04.2008 - 16:31
GameSpy on �sja postitanud uue kahelehek�ljelise artikli m�ngust, millega olid kaasas ka 5 uut pilti:
Vajuta siia, et lugeda artiklit.
Veel uusi eelvaateid ja pilte | 25.04.2008 - 13:32
Viimasel ajal on ilmunud palju uusi artikleid Grand Theft Auto IV-jast:
PlayStation World Magazine on kirjutanud k�mne lehek�ljelise arvustuse GTA IV-jast, hinnates m�ngu 10 punktiga 10-st.
1UP.com on postitanud uue intervjuu GTA IV-ja tehnilistest aspektidest, mille v�ib leida siit. Artikkel sisaldas ka kaheksat uut pilti, mis v�ib leida piltide lingi alt.
GameSpot.com on avaldanud uue k�simuste ja vastustega artikli GTA IV-ja relvade, varjumise ja v�itluss�steemide kohta, mille v�ib leida siit. Nad lisasid koos uue artikliga oma GTA IV-ja pildigaleriisse ka 18 uut pilti, mis sa v�id leida meie lehe piltide lingi alt.
L�petuseks on ka IGN.com postitanud uue artikli pealkirjaga "How to Talk Dirty and Influence People", mille v�ib leida siit.
Need ja �lej��nud 400 pilti v�id sa leida meie pildigaleriist.
Peale selle on Amazon.com postitanud nii PS3-e kui ka Xbox 360-e versiooni GTA IV-ja eriv�ljaannete �mbriskarpide pildid:
T�psemat infot eriv�ljaande lisade kohta v�id sa leida vajutades siia.
Foorum taas avatud | 24.04.2008 - 19:57
Vahepeal seoses uuele serveripaketile �leminekuga ajutiselt suletud foorum on n��d taas avatud.
Uued intervjuud ja pildid ning infot m�ngu muusikast | 24.04.2008 - 18:34
Internetti on ilmunud uued intervjuud IGN'ilt ja 1UP.com'ilt, millega olid kaasas ka 24 uut pilti:
Peale selle on n��d v�imalik l�bi Amazon.com'i kuulata n�idiseid Grand Theft Auto IV-ja muusikast, mille lugude nimekiri on j�rgnev:
Albumi lingid:
Grand Theft Auto IV-ja muusika
Grand Theft Auto IV-ja muusika (Retroactive)
Uus lehe kujundus, uued artiklid ja pildid ning gameplay videod | 23.04.2008 - 22:44
Nagu n�ha v�ite, olen ma seoses uuele serveripaketile �leminekuga lehele valmis teinud ka uue kujunduse. Kuigi foorum on ajutiselt veel maas, �ritan ma ta siiski kas t�nase �htu v�i homse p�eva jooksul tagasi �les saada.
Peale selle uuendan ma iga n�dala alguses (va. j�rgmine n�dal, kus teen seda 29. aprillil) ka meie k�sitlust, niiet kui sa ei ole veel k�sitlusest osa v�tnud (mille v�id leida paremalt), tee seda kindlasti.
Erinevatesse m�nguportaalidesse on viimasel ajal ilmunud igasugu uusi artikleid, milleks on IGN'i multiplyeri eelvaade, 1UP'i itervjuu Sam Houser-iga ja GameSpot'i animatsiooni artikkel m�ngust, kus oli kaasas ka k�mme uut pilti:
K�ik uued pildid v�id sa leida meie pildigaleriist.
L�bi meie arutelu sain ma teada, et internetti on ilmunud erinevad videod GTA IV-ja gameplay'st, mis enamus on �leval Dailymotion'is, kuid �he video aadress mis postitati meie arutellu, oli p�rit ka GameTrailers.com'ist.
Xbox World 360-e arvustus | 22.04.2008 - 23:29
Briti ajakirja Xbox World 360-e uusim number ilmus t�na koos j�rjekordse positiivse arvustusega GTA IV-jast, kus m�ngule anti hindeks 98% 100-st.
Info meie lehe ja GTA IV-ja eriv�ljaande kohta | 22.04.2008 - 22:24
Kahjuks pean ma teatama, et seoses meie lehe domeeni praeguse paketi varsti t�is saava andmeedastusmahu t�ttu pean ma �le kolima uuele tasulisele paketile, mis v�ib aega v�tta 24-48 tundi (nagu mulle saadetud kirjas kirjutati), kuid minu praeguste arvutuste kohaselt peaks leht maha minema homse p�eva (hommik/l�una) jooksul ning loodetavasti sama p�eva �htupoolikuks saame ka domeeni tagasi k�tte, kuid hetkel ei ole ma selles veel kindel.
Seoses sellega sulgen ma t�nase �htu jooksul (seniks kuni lehe uue paketiga tagasi �les saab) ka foorumi, et kellegi postitused kaotsi ei l�heks.
Paljud teist v�ivad praegu arvatavasti m�elda, et oe, j�lle l�heb leht maha, kuid seekord ma olen �pris kindel et leht ei ole maas rohkem kui 2 p�eva (mis peaks ka maksimum olema) ning �le�ldse peaks ennem m�ngu ilmumist selline maasolek olema parem lahendus, kui see, et ta iga kuu l�pust n�dal aega andmeedastusmahu t�is saamise t�ttu maas on.
Kui r��kida n��d �igetest uudistest, siis GTAGaming.com'i on ilmunud Austraalia jaepoe pildid m�ngust:
M�ng, CD muusikaga, kunstiraamat, v�tmehoidja ja kott on k�ik v�ga tihedalt mahutatud metallkarpi, mis on omakorda pandud veel papist karbi sisse.
Uus GTA IV-ja seinamaal LA's | 22.04.2008 - 15:26
R* on kulutanud viimasel ajal palju raha GTA IV-ja reklaamimiseks erinevatel viisidel. Uued m�ngu reklaamivad seinamaalid on ilmunud ka Los Angeles'e kesklinna:
GTAGaming.com on koostanud ka eraldi lehe, kus nad on v�lja toonud erinevad kohad, kus on m�ngu reklaamitud, mille v�id sa leida siit.
12 uut pilti + intervjuu | 22.04.2008 - 01:53
IGN on avaldanud uue intervjuu Aaron Garbut'iga, kes on Rockstar North'i kunstiline juht. Samuti olid artikliga kaasas ka kaksteist uut pilti:
Viis uut pilti ja OXM'i arvustus | 22.04.2008 - 00:31
1up.com uuendas �sja oma GTA IV-ja pildigaleriid viie uue pildi v�rra:
GTAGaming.com'i on ilmunud l�hike kokkuv�te uusimast USA Official Xbox Magazine'i GTA IV-ja arvustusest, mis andis m�ngule hindeks 9.5 punkti 10'st oma "imelise keskkonna", "s�gava multiplayeri" ja �le 90-e tavam�ngija missiooni eest. Nad lisasid, et multiplayer sisaldab 'Party Mode'i, kus sul on v�imalik s�prade keskel vahetada m�ngut��pe, ilma et peaks m�ngu l�petama.
Nad �tlesid veel, et sul on v�imalik v�rgusiseselt edeneda l�bi �heteistk�mne erineva taseme ning et multiplayeri v�ltel on v�imalik helistada teisele meeskonnale m�ngusisese mobiiltelefoni kaudu. Ajakirja arust on m�ngu ainukeseks probleemiks see, et seal on liiga palju "filler missioone", mis ei arenda m�ngu stoorit �ldse.
Uued artiklid ja muu sellega seonduv | 21.04.2008 - 23:14
Eurogamer'isse on ilmunud uus intervjuu Rockstar North'i kunstilise juhi, Aaron Garbut'iga, mille v�ib leida vajutades siia. Artikkel sisaldas ka kolme uut pilti ja �hte joonistust:
Lisaks sellele on ka Briti filmiajakiri Empire kirjutanud arvustuse GTA IV-jast ning nagu nende veebilehelt n�ha v�ib, on nad m�ngule hindeks andnud viis t�hte viiest.
Peale eelnimetatud artiklite on ametliku GTA IV-ja veebilehe Weazel News'i veebiosa uuendatud uue looga, mille v�ib leida siit.
PS3'e arvustus ja muud | 21.04.2008 - 14:47
Prantsusmaa ajakiri PS3 avaldas oma uusimas numbris uue arvustuse GTA IV-jast:
L2 ja R2 nupud PS3-e versioonil (arvatavasti LT ja RT Xbox 360-el) on kasutusel pidurdamiseks ja tagurdamiseks.
Maa-alune metroos�steem on kasutusv�imalik.
Relvi on v�imalik osta ka poest.
Packie (Patrick McReary) on iirlane.
Ostes riideid, ei pea Niko nende proovimiseks minema paariks sekundiks tagasi riideruumi, nagu see oli SA-s, kuna n��d on v�imalik uut v�limust n�ha kohe p�rast riiete valimist.
Pay 'n' Spray on GTA IV-jas kasutusel ainult autode v�rvimiseks, mitte aga tagaotsitavuse kaotamiseks.
Artiklis kirjutati ka, et �ks missioon sisaldab panga r��vimist, mille tagaj�rjel tuleb Nikol maa-aluse metroos�steemiga p�geneda.
Prantsusmaa PS3 ajakiri iseloomustas l�ppkokkuv�ttes m�ngu s�nadega "Best game ever made", mis oleks siis eesti keeles "Parim m�ng, mis eales loodud" ning nende poolt antud punktid olid 20/20.
Teiste uudiste seas on GameTrailers'i kasutaja Dragnet valmis teinud anal��siva video hiljutisest GTA4-ja reklaamvideost, mida v�ib n�ha siit.
Peale selle teatasid m�ni aeg tagasi erinevad ajakirjad, et m��da Liberty City t�navaid k�ndides on Nikol v�imalik muusikat kuulata l�bi m�ngus oleva mobiiltelefoni. Kahjuks on EGM n��d teatanud, et seda uuenduslikku lisav�imalust ei ole m�ngu l�plikku versiooni lisatud. Selle kohta k�iva uudise v�id sa leida GTAGaming.com'ist.
Lisaks eelnevale on Dan Housher andnud intervjuu Variety.com'ile, mille v�ib leida vajutades siia.
Games Aktuell'i arvustus | 19.04.2008 - 19:47
Saksamaa ajakiri Games Aktuell on avaldanud uue GTA IV-ja arvustuse:
Graafika: 9/10
Linna hiiglaslik suurus paneb unustama m�ningaid graafilisi puuduj��ke.
Heli: 10/10
Parim GTA muusika eales ning arvatavasti k�ige m�juvam joon m�ngus.
Juhtmisseadmed: 8/10
Natuke kaugel t�iuslikkusest, kuid suur samm v�rreldes eelnevate GTA osadega.
Suurep�rane idee ja uuenduslik integratsioon tavam�ngija re�iimiga.
Nad ei saanud seda hinnata ju punktidega 11/10...
J�reldus:
GTA4 on vaieldamatult parim actionm�ng, mis seni loodud.
See arvustus p�hines kahjuks varasemal eelvaadete seansil ning seet�ttu ei ole see kirjutatud l�pliku m�nguversiooni j�rgi.
GamesRadar'i GTA IV-ja audio k�simused ja vastused | 19.04.2008 - 11:27
GamesRadar avaldas hiljuti intervjuu kolme Rockstar'i helimeeskonna liikmega, kelleks olid Matthew Smith, Craig Conner ja Will Morton. Allj�rgnevalt v�ib leida artiklis ilmunud t�htsamad detailid:
Helid tunduvad summutatud - tunnelist 100 meetri kauguselt tulev autosignaal k�lab v�ga erinevalt sellega, mis tuleb otse sinu k�rvalt.
M�ngus on kuskil 4500 �ksikut heliefekti (sfx'i), mis on kombineeritud umbkaudu 19 000-sse erinevasse kombinatsiooni.
�ksik kuulilask sisaldab tavaliselt kuskil 10-t �ksikut helikomponenti.
M�ngus on �le 740-e unikaalse h��le ning �le 80 000-e dialoogide �ksikrea, millest �le 7000-e kuuluvad Nikole.
Intervjuuga olid kaasas ka 8 uut pilti:
GamesRadar'i artiklit on sul v�imalik lugeda, vajutades siia.
Paar uut detaili Lazlow'lt + 4 uut pilti | 18.04.2008 - 23:13
Grand Theft Auto seeriate raadiokuulsus Lazlow avaldas t�nahommikuses Opie and Anthony Show's paar uut detaili m�ngust:
M�ngus on �le 100 raadioreklaami.
Xbox 360-e allalaetav lisapakett sisaldab uusi missioone, tegelasi ja kom��diat.
Niko saab kasutada m�ngusiseseid veebilehti, et minna m�ngus olevate inimestega kohtingutele.
Kui Nikot tulistatakse jalga, hakkab ta jalast verd jooksma ning ta hakkab ka lonkama.
V�hemalt 20 missiooni on p�hendatud �petustele.
Raadiosaadet on sul v�imalik kuulata YouTube'ist: 1.osa, 2.osa.
Internetti on ilmunud ka 4 uut pilti:
Rockstar Games Social Club'i registreerimine alanud | 18.04.2008 - 20:13
Alates n��dsest saab eelregistreerida ennast Rockstar Social Club'i liikmeks, kuna eelnimetatud veebileht alustas t�na oma tegutsemist.
Rohkem infot Rockstar Games Social Club'i kohta v�id sa leida �hest j�rgnevast GTA portaalist: GTA4.net, GTA4.tv, GTAGaming.com v�i TheGTAPlace.com.
4 hiljutisest reklaamvideost p�rit pilti | 17.04.2008 - 19:54
Rockstar saatis �sja v�lja neli pilti hiljutisest Xbox 360-e Grand Theft Auto IV-ja reklaamvideost:
GTAInside.com'i eksklusiivne pilt | 17.04.2008 - 19:37
Paar p�eva tagasi postitasin ma lehele uued Rockstar'i poolt v�lja saadetud GTA IV-ja eksklusiivsed pildid, millest GTAInside.com'i oma j�i meie lehele lisamata:
Uus GTA IV-ja reklaamvideo | 16.04.2008 - 21:36
Meie lehe arutellu postitati varem t�nase p�eva jooksul link uuele GTA4-ja Iiri reklaamvideole.
Uuendus (17.04.2008 - 15:51): Internetti on ilmunud ka pikendatud versioon Inglismaa ja Iirimaa GTA IV-ja videoreklaamist. Uuest versioonist v�ib leida 30 sekundit rohkem m�ngu videomaterjali:
Uus arvustus Inglismaa OPM'ist | 16.04.2008 - 18:39
Teine GTA IV-ja arvustus, mis ilmus seekord Inglismaa ajakirjas Official PlayStation Magazine'is, andis j�rjekordselt m�ngule tulemuseks oma head 10 punkti k�mnest.
�heks p�hjuseks, miks Niko l�ks Liberty City'sse, oli k�tte saada mees, kes pettis tema vana armee�ksust.
Autod ei v�ta enam tuld v�himast provokatsioonist.
Stoori k�igus tuleb sul mitmetel kordadel otsustada, kas olulised tegelased elavad v�i surevad.
Kom��diaklubid sisaldavad p�ris koomikuid.
Michelle on esimene t�druk, kellega Niko k�ima hakkab.
Dmitri Rascalov on Mikhail Faustin'i parem k�si.
Teised kasutusv�imalused mobiiliga missioonide ajal sisaldavad n�iteks helistamist sihtm�rgile, et too tuleks aknale ja �htlasi ka Niko snaipri sihikule.
M�ngus on olemas muuseum, mille nimeks on Libertonian museum, kust v�ib leida ka n�iteks dinosauruste fossiile. Taoline keskkond on loodud just tulevahetuse jaoks, niiet seal on palju mille taha varjuda.
Ajakirjas ilmus ka nimekiri Liberty City raadiojaamadest:
JeuxVideo ajakirja uued pildid | 15.04.2008 - 23:46
Prantsuse ajakirja JeuxVideo uusimas numbris ilmusid kolm uut pilti m�ngust:
Uued eksklusiivsed pildid | 15.04.2008 - 22:03
Rockstar on saatnud erinevatele m�nguportaalidele laiali uued eksklusiivsed pildid GTA IV-jast, mille seast v�ib leida nii multiplayeri, kui ka k�rgkvaliteetseid HUD s�steemi sisaldavaid pilte:
�laltoodud pildid p�rinevad GTA portaalidest, milleks on GTA4.net, GTA4.tv, GTAGaming.com, TheGTAPlace.com, PlanetGTA, GTASite.net, GTANetwork.it, GTA-Series.com, GrandTheftAuto.fr, GrandTheftAuto4.fr ja GTAGames.nl.
Uus GTA IV-ja hip-hop laul kinnitatud | 15.04.2008 - 16:17
On kinnitatud, et uus hip-hop laul I'm So Fly, mida esitab DJ Green Lantern koos Fabolous'i, Akon'i ja Fat Joe'ga, on �ks osa m�ngu laialdasest muusikavalikust. Lisaks on meile ka veel teada, et DJ Green Lantern'il on GTA IV-jas olemas omaenda raadiosaade. Laulu on sul v�imalik kuulata vajutades siia.
Rockstar Social Club'ist r��kides algab sealne etteregistreerimine 17. aprillist, mitte t�nasest nagu varasemates uudistes mainitud.
Uus versioon New Yorgi reklaamseinast | 15.04.2008 - 01:21
New Yorgis asuv reklaamsein l�heb oma viiendale ja arvatavasti ka viimasele �mbermuutmisele GTA IV-ja reklaami alal:
Arvestades seda, mis on praeguseks juba �ra tehtud, peaks uus reklaamjoonistus kujutama Niko vaba�huseeria (outdoor series) taustapilti:
Eelnevaid versioone New Yorgis asuvast GTA IV-ja reklaamseinast v�id sa n�ha j�rgnevalt:
GTA IV-ja arvustus OXM'ilt | 14.04.2008 - 21:12
Official Xbox Magazine on esimene GTA IV-ja arvustuse kirjutanud ajakiri, kes andis m�ngule l�plikuks tulemuseks 10 punkti k�mnest:
�ldine arvamus OXM'ilt on j�rgnev:
H�mmastavalt realistlik maailm.
Rabav detailideni l�bi m�eldud tegevus.
Siiralt kaasahaarav stoori.
��ratult meelelahutuslik multiplayer.
Tohutu igas suhtes.
Arvustusest v�is leida ka m�ned uued detailid m�ngust:
Taksos�idu edasil�kkamine l�heb rohkem maksma, kui s�idu nautimine.
The Statue of Happiness hoiab k�es kohvitassi, mitte Sprunki- ega �llepurki.
M�ningad kuulsad h��leandjad m�ngivad m�ngus iseennast.
Samamoodi nagu Crackdown'is, teevad ka GTA IV-ja varjatud pakid neile l�henedes vaikset h��lt, et neid kergem leida oleks.
M�nikord saadetakse sinu m�ngusisesesse e-maili ka r�mpsposti.
Leekidest l�bi s�itmine paneb s�iduki rehvid p�lema, mis p�hjustab nende kulumist ja l�hkemist natukese aja p�rast.
M�ngus on olemas ka GTA3-e missioonile "Dead Skunk in the Trunk" sarnane missioon, kuid seekord on pakiruumis kaks laipa ning kui sa s�idad kuhugi vastu ja see avaneb, tuleb sul tulla kiiresti autost v�lja ja see sulgeda ennem, kui jalak�ijad seda t�hele panevad.
M�ngu alguses k�tte saadud mobiiltelefon on vana ja juba varem kantud mudel, mis on v�imeline ainult helistamiseks ja s�numite saatmiseks. T�isfunktsionaalsed mudelid muutuvad saadavaks stoori edenemise k�igus.
Allalaetav sisu sisaldab v�hemalt 10-t tundi m�ngu.
Artiklis ilmusid ka uued pildid, millest m�ned neist kajastasid ka HUD s�steemi:
Peale selle avatakse homme Rockstar Games Social Club, mille kohta v�ib t�psemalt lugeda siit.
Ametliku veebilehe uuendused | 12.04.2008 - 01:13
GTA IV-ja ametlikku veebilehte on �sja ulatuslikult uuendatud j�rgnevate uuendustega:
�ldine:
Piltide veebiosa uuendus
Uued taustapildid - outdoor series
MySpace profiili kujundusteemad
Multiplayeri veebiosa avamine
Muusika veebiosa uuendus
Uuendatud ametlikule lehele on lisandunud ka hulgaliselt uusi pilte, millest m�ned on j�rgnevad:
Need ja ka �lej��nud ametlikul lehel ilmunud uued pildid v�id sa leida meie pildigaleriist.
Pildid ajakirjast ShortList | 11.04.2008 - 18:23
Sel n�dalal ilmunud ShortList ajakirjast v�is leida artikli GTA IV-jast, mis sisaldas viit uut pilti ja infot Electro-Choc raadiojaama kohta:
Tsitaat GTAForums.com'ist: "ShortList can exclusively reveal that the cars of GTA IV blare out our new favourite radio station 'ELECTRO-CHOC', which spins the likes of LCD Soundsystem and Simian Mobile Disco."
Kahjuks on viiest pildist ainult �ks hetkel saadaval k�rge kvaliteediga:
�lej��nud madalakvaliteetsed pildid v�id sa leida j�rgnevalt:
Uus joonistus | 11.04.2008 - 00:50
Uusim number Ungari ajakirjast "PC Guru" sisaldas uut GTA IV-ja joonistust:
M�rkamatuks j��nud eksklusiivne pilt | 09.04.2008 - 21:41
T�nu arutellu postitatud postitusele leidsin minagi �les �he seni m�rkamatuks j��nud varem Rockstar'i poolt v�lja saadetud eksklusiivse pildi, mis p�rineb seekord siis GTAinside.com'ist:
Lisaks sellele soovitan ma sul kindlasti �hineda ka meie foorumiga, juhul kui sa seda veel muidugi teinud ei ole.
M�nguportaalide multiplayeri eelvaated ning DJ Karl'i joonistus | 08.04.2008 - 20:40
Mitmed m�nguportaalid on postitanud oma uued GTA4-ja multiplayeri eelvaated, mille lingid v�ib leida j�rgnevalt:
Eelmistes uudistes mainitud m�nguportaalide eelvaadetes ilmuma pidanud uued pildid v�ib leida eelmisest uudisest, kuna need ilmusid internetti juba varem.
Peale selle on internetti ilmunud ka uus joonistus, millel kujutatakse DJ Karl'i (Karl Lagerfeld'i), kes on raadiojaama K109 The Studio raadiojuht. L�hikese artikli Lagerfeld'ist ja tema seotusest m�nguga v�ib leida Style.com'ist.
K�ik joonistused v�id sa leida meie joonistuste lingi alt.
Uued GTA IV-ja multiplayeri pildid | 08.04.2008 - 16:12
12 uut GTA IV-ja multiplayeri pilti on ilmunud Prantsuse veebilehele GameKult.com'i:
GTA IV-ja sms-m�ng, PS3-e GTA IV-ja eriv�ljaanne ja uued eelvaated homme tulekul | 07.04.2008 - 22:00
Alustuseks v�iks �elda, et DigitalA koost��s Andrico'ga korraldab GTA IV-ja SMS-m�ngu, kus loositakse v�lja PS3-e v�i Xbox 360-e versioon m�ngust (vastavalt v�itja soovile).
Loosimisest saab osa v�tta, saates k�simuse �ige vastus numbrile 13011 kujul: OSALE DIGITALA vastusevariant.
K�simus ise on siis j�rgnev: Millises GTA osas oli esmakordselt v�imalik autoga s�ites kuulata raadiot?
a) GTA 1
b) GTA 2
c) GTA III
Peale selle avaldas Rootsi jaem��ja Webhallen t�na esimese pildi PlayStation 3-e GTA IV-ja eriv�ljaandest, mis sisaldab standardset 40GB'ist PlayStation 3-e versiooni koos m�ngu endaga. Eriv�ljaanne konsoolist ilmub pragustel andmetel Euroopas, samalajal m�ngu ilmumisega. Sellise konsooli hinnaks on 4499 rootsi krooni, mille kohta v�ib t�psemat infot leida GTAGaming'ust, v�i Webhallen'ist.
Homme, praeguste andmete kohaselt kell 20.00 �htul ilmuvad erinevates m�nguportaalides (n�iteks GamesRadar'is, Kikizo's, IGN'is ja mujal taolistes kohtades) uued eelvaated GTA IV-ja multiplayerist. Artiklid peaksid sisaldama ka uusi pilte.
Lisaks on thegtaplace.com'is ilmunud kokkuv�te computerandvideogames.com'i artiklist, milles ei leidu k�ll eriti uusi detaile, kuid sellegipoolest soovitaksin ma teil selle kokkuv�tte l�bi lugeda.
Veel uusi pilte | 05.04.2008 - 11:44
GamePro mai number sisaldas oma multiplayeri eelvaates (milles ei olnud uut informatsiooni) kolme uut pilti:
Peale selle varuge lehele tulles natuke kannatust, kuna netpoint (meie hostingupakkuja) on lehele tulles pannud �les v�ikese reklaamlehe (mida meil ei ole v�imalik �ra v�tta), mis suunab paari sekundi p�rast edasi �igele lehele.
Esimene GTA IV-ja stoori l�puni l�binud ajakirjanik | 04.04.2008 - 18:37
Games Radar'is on ilmunud intervjuu Xbox World 360 Magazine'i asetoimetaja Rob Taylor'iga, kes on esimene GTA IV-ja stoori l�puni l�binud ajakirjanik. Tema GTA IV-ja kogemustest v�id sa lugeda gamesradar.com'ist. Muuseas on intervjuus kirjutatud ka sellest, palju kulub tegelikult GTA IV-ja l�bimiseks - niiet kui see sind huvitab, loe artiklit.
Uued pildid EGM'ist | 03.04.2008 - 23:27
Uusim number Electronic Gaming Monthly'st sisaldas oma multiplayeri eelvaates kolme uut pilti:
Uued eelvaated ja artiklid | 03.04.2008 - 10:23
Uusim number Official PlayStation Magazine'ist sisaldas uut eelvaadet GTA IV-ja multiplayerist, milles ei olnud k�ll uut informatsiooni, kuid gtagaming.com t�stis artiklist esile j�rgneva tsitaadi:
Across half a dozen different engagements we saw, countless explosions, well over a hundred bodies hit the tarmac, and a police chopper get cut completely in half in midair by our own helicopter's furious blades.
Eelvaade sisaldas ka kolme uut pilti:
Peale selle on samuti 1UP'is kui ka Kotaku's ilmunud uued artiklid GTA IV-jast.
GameStop'i ettetellimise videoreklaam | 02.04.2008 - 09:15
Minutipikkune video, eesotsas Liberty City tippkuulsuse Jeremy St. Ives'iga, on loodud Rockstar'i ja GameStop'i �histe j�ududega, mille eesm�rgiks on reklaamida m�ngu ettetellimist GameStop'ist:
Infot ettetellimise kohta v�id sa leida ka meie lehelt, vajutades siia.
Kindlasti vaata veelkord �le ka eelmine uudis, kuna peale esialgsete eksklusiivsete piltide on sinna juurde tekkinud veel 6 uut pilti.
Uued eksklusiivsed pildid Rockstar'ilt | 01.04.2008 - 20:17
Rockstar on t�na saatnud erinevatele GTA portaalidele, milleks on meile praegu teadaolevalt gta4.net, PlanetGTA, GTA4.TV ja GTAGaming, v�lja j�rjekordsed eksklusiivsed pildid GTA IV-jast:
Uuendus (01.04.2008 - 21:00): Rockstar on saatnud �he eksklusiivse pildi ka thegtaplace.com'i:
Uuendus (01.04.2008 - 23:25): Eksklusiivsed pildid on saadetud ka GTA-Series.com'i ja GTASite.pl'i:
Uuendus (02.04.2008 - 09:15): Pildid on saanud ka GrandTheftAuto4.fr, GTANetwork.it ja GTA4.fr:
Need ja kokku peaaegu 250 �lej��nud pilti v�id sa leida meie pildigaleriist.
IGN'i intervjuu teine osa + uued pildid | 01.04.2008 - 16:05
IGN on internetti lisanud ka teise osa oma intrevjuust Dan Housheri ja Aaron Garbutiga, mille pealkirjaks on sel korral "Pushing the Limits". Nad on samuti uuendanud ka oma pildigaleriid:
Peale selle on ka 1UP postitanud uue artikli nende k�lask�igust Rockstar North'i Edinburghi kontoritesse, mille v�ib leida siit.


Välismaalaste seaduse ja siseministri 18. detsembri 2015. a määruse nr 83 „Tähtajalise elamisloa ja selle pikendamise ning pikaajalise elaniku elamisloa ja selle taastamise taotlemise kord ning elamisloa taotlemise vormid” põhiseaduspärasuse kontroll – Riigi Teataja
Välismaalaste seaduse ja siseministri 18. detsembri 2015. a määruse nr 83 „Tähtajalise elamisloa ja selle pikendamise ning pikaajalise elaniku elamisloa ja selle taastamise taotlemise kord ning elamisloa taotlemise vormid” põhiseaduspärasuse kontroll
RT I, 27.06.2019, 1
Vastu võetud 21.06.2019
Eesistuja Villu Kõve, liikmed Velmar Brett, Peeter Jerofejev, Eerik Kergandberg, Hannes Kiris, Ants Kull, Saale Laos, Viive Ligi, Heiki Loot, Jaak Luik, Nele Parrest, Ivo Pilving, Jüri Põld, Paavo Randma, Peeter Roosma, Malle Seppik ja Tambet Tampuu
Tallinna Ringkonnakohtu 17. septembri 2018. a otsused haldusasjades nr 3-16-1903 ja nr 3-17-51
1. Rahuldada Tallinna Ringkonnakohtu taotlused.
2. Tunnistada välismaalaste seadus põhiseadusega vastuolus olevaks ja kehtetuks osas, milles see välistab tähtajalise elamisloa andmise välismaalasele Eesti Vabariigi kodanikust samast soost registreeritud elukaaslase juurde Eestisse elama asumiseks.
3. Tunnistada, et siseministri 18. detsembri 2015. a määrus nr 83 „Tähtajalise elamisloa ja selle pikendamise ning pikaajalise elaniku elamisloa ja selle taastamise taotlemise kord ning elamisloa taotlemise vormid” oli põhiseadusega vastuolus osas, milles see ei sätestanud juhuks, kui Eesti Vabariigi kodaniku samast soost registreeritud elukaaslane taotles Eestisse elama asumiseks tähtajalist elamisluba, taotluses esitatavate andmete ja taotlusele lisatavate tõendite loetelu.
4. Tunnistada siseministri 12. jaanuari 2017. a määrus nr 7 „Tähtajalise elamisloa ja selle pikendamise ning pikaajalise elaniku elamisloa ja selle taastamise taotlemise kord ning legaalse sissetuleku määrad” põhiseadusega vastuolus olevaks ja kehtetuks osas, milles see ei sätesta juhuks, kui Eesti Vabariigi kodaniku samast soost registreeritud elukaaslane taotleb Eestisse elama asumiseks tähtajalist elamisluba, taotluses esitatavate andmete ja taotlusele lisatavate tõendite loetelu.
ASJAOLUD JA MENETLUSE KÄIK HALDUSASJAS NR 3-16-1903
1. Sri Lanka Demokraatliku Sotsialistliku Vabariigi kodanik K (edaspidi kaebaja I) ja temaga samast soost Eesti Vabariigi kodanik L sõlmisid 3. mail 2016 Narvas notari juures kooselulepingu.
2. Kaebaja I taotles 4. mail 2016 Politsei- ja Piirivalveametilt (PPA) tähtajalise elamisloa väljastamist Eestisse oma kooselupartneri juurde elama asumiseks.
3. PPA jättis 9. septembri 2016. a otsusega nr 15.3-3.1/2505 kaebaja I taotluse läbi vaatamata, kuna välismaalaste seaduse (VMS) § 118 punkti 1 kohaselt võib tähtajalise elamisloa anda välismaalasele elama asumiseks abikaasa juurde. Kaebaja I elamisloa taotlusele lisatud kooseluleping ei ole abielu sõlmimist tõendav dokument.
4. Kaebaja I esitas Tallinna Halduskohtule kaebuse, milles palus tühistada PPA 9. septembri 2016. a otsus ja kohustada PPA-d väljastama kaebajale I tähtajaline elamisluba. Lisaks sellele palus kaebaja I mõista Eesti Vabariigilt välja mittevaralise kahju hüvitis 10 000 eurot või kohtu määratud suuruses.
5. Tallinna Ringkonnakohtu 30. märtsi 2017. a esialgse õiguskaitse määruse täitmiseks andis PPA 4. aprillil 2017. a kaebajale I erandina tähtajalise elamisloa kehtivusega kuni 3. aprillini 2018. PPA pikendas kaebaja I elamisluba 2. aprillini 2019 ning seejärel 2. aprillini 2020.
6. Tallinna Halduskohus jättis 23. novembri 2017. a otsusega kaebaja I kaebuse rahuldamata.
7. Kaebaja I esitas Tallinna Ringkonnakohtule apellatsioonkaebuse, milles palus halduskohtu otsuse tühistada ja teha asjas uus otsus, millega tema kaebus rahuldada.
8. Tallinna Ringkonnakohus rahuldas 17. septembri 2018. a otsusega kaebaja I apellatsioonkaebuse osaliselt. Ringkonnakohus tühistas halduskohtu otsuse osas, milles halduskohus oli jätnud rahuldamata kaebaja I kaebuse PPA 9. septembri 2016. a otsuse tühistamiseks ja PPA kohustamiseks. Mittevaralise kahju hüvitamise nõude osas jättis ringkonnakohus apellatsioonkaebuse rahuldamata ja halduskohtu otsuse muutmata. Ringkonnakohus tegi asjas uue otsuse, millega rahuldas kaebaja I kaebuse osaliselt, tühistas PPA 9. septembri 2016. a otsuse ning kohustas PPA-d kaebaja I elamisloa taotluse uuesti läbi vaatama.
9. Ringkonnakohus tunnistas välismaalaste seaduse põhiseadusega vastuolus olevaks osas, milles see ei näe ette õiguslikku alust tähtajalise elamisloa andmiseks Eesti Vabariigi kodaniku samast soost registreeritud kooselupartnerile Eestis perekonnaelu elamiseks. Kohus tunnistas põhiseadusega vastuolus olevaks ka siseministri 18. detsembri 2015. a määruse nr 83 „Tähtajalise elamisloa ja selle pikendamise ning pikaajalise elaniku elamisloa ja selle taastamise taotlemise kord ning elamisloa taotlemise vormid” osas, milles see ei võimaldanud Eesti Vabariigi kodaniku samast soost registreeritud kooselupartneril esitada tähtajalise elamisloa taotlemisel abielu sõlmimist tõendava dokumendi asemel tõendit kooselu registreerimise kohta.
10. Tallinna Ringkonnakohus edastas oma otsuse 17. septembril 2018 Riigikohtule põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse alustamiseks. Tallinna Ringkonnakohtu taotlus registreeriti Riigikohtus kohtuasjana nr 5-18-5.
ASJAOLUD JA MENETLUSE KÄIK HALDUSASJAS NR 3-17-51
11. Ukraina kodanik M (edaspidi kaebaja II) ja temaga samast soost Eesti Vabariigi kodanik N registreerisid 12. jaanuaril 2015. a Saksamaal kooselu.
12. PPA väljastas kaebajale II 28. augustist 2015 kuni 27. augustini 2016 tähtajalise elamisloa Eestis õppimiseks, mida pikendati 28. augustist 2016 kuni 27. augustini 2017. 16. augustil 2017 väljastas PPA kaebajale II tähtajalise elamisloa Eestis töötamiseks kehtivusega kuni 15. augustini 2019. 17. augustil 2018 väljastas PPA kaebajale II tähtajalise elamisloa püsivalt Eestisse elama asumiseks kehtivusega 29. august 2018 kuni 29. august 2023.
13. Kaebaja II esitas 25. augustil 2016 PPA-le taotluse anda talle VMS § 137 lõike 1 alusel tähtajaline elamisluba Eestisse oma kooselupartneri juurde elama asumiseks.
14. PPA keeldus 16. detsembri 2016. a otsusega nr 15.3-3.2/5366-1 kaebajale II tähtajalise elamisloa väljastamisest, kuna kaebaja II ei vastanud tähtajalise elamisloa andmise tingimustele. VMS § 137 lõike 1 kohaselt võib tähtajalise elamisloa anda välismaalasele elama asumiseks Eestis alaliselt elava abikaasa juurde.
15. Kaebaja II esitas Tallinna Halduskohtule kaebuse, milles palus tühistada PPA 16. detsembri 2016. a otsus ja kohustada PPA-d väljastama talle tähtajaline elamisluba. Lisaks sellele palus kaebaja II mõista Eesti Vabariigilt välja mittevaraline kahju 10 000 eurot või kohtu määratud summa.
16. Tallinna Halduskohus jättis 21. juuli 2017. a otsusega kaebuse rahuldamata. Kohus leidis, et Euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiiv 2004/38/EÜ ei kohaldu. Direktiiv kohaldub Euroopa Liidu kodaniku liikumisvabaduse kasutamisel, sh juhul, kui Eesti kodanik sooviks pärast teises liikmesriigis elamist koos oma kooselupartneriga Eestisse (päritoluliikmesriiki) naasta. Kohtuasja materjalidest nähtuvalt elas kaebaja II koos oma Eesti kodanikust elukaaslasega Ukrainas, misjärel nad pöördusid Eestisse, kus elasid alates 30. detsembrist 2014 ehk juba enne kooselulepingu sõlmimist. Kooselu registreerimine teises liikmesriigis (Saksamaal) ei anna alust kaebaja suhtes direktiivi kohaldamiseks.
17. Kaebaja II esitas apellatsioonkaebuse, milles palus halduskohtu otsuse tühistada ja teha asjas uus otsus, millega rahuldada tema kaebus, tühistada PPA 16. detsembri 2016. a otsus, kohustada PPA-d andma kaebajale II tähtajaline elamisluba ning mõista välja mittevaralise kahju hüvitis. Kaebaja II muutis 17. augustil 2018 antud elamisloa tõttu (vt otsuse punkt 12) Tallinna Ringkonnakohtu 29. augusti 2018. a istungil kaebust, asendades tühistamis- ja kohustamisnõuded nõudega tuvastada PPA 16. detsembri 2016. a otsuse õigusvastasus.
18. Tallinna Ringkonnakohus rahuldas 17. septembri 2018. a otsusega kaebaja II apellatsioonkaebuse osaliselt. Ringkonnakohus jättis muutmata halduskohtu otsuse osas, milles halduskohus oli jätnud rahuldamata mittevaralise kahju hüvitamise nõude. Muus osas ringkonnakohus tühistas halduskohtu otsuse ja tegi tühistatud osas uue otsuse, millega rahuldas kaebuse osaliselt ning tunnistas PPA 16. detsembri 2016. a otsuse õigusvastaseks.
19. Ringkonnakohus tunnistas välismaalaste seaduse põhiseadusega vastuolus olevaks osas, milles see ei näe ette õiguslikku alust tähtajalise elamisloa andmiseks Eesti Vabariigi kodaniku samast soost registreeritud kooselupartnerile Eestis perekonnaelu elamiseks. Kohus tunnistas põhiseadusega vastuolus olevaks ka siseministri 18. detsembri 2015. a määruse nr 83 „Tähtajalise elamisloa ja selle pikendamise ning pikaajalise elaniku elamisloa ja selle taastamise taotlemise kord ning elamisloa taotlemise vormid” osas, milles see ei võimalda Eesti Vabariigi kodaniku samast soost registreeritud kooselupartneril esitada tähtajalise elamisloa taotlemisel abielu sõlmimist tõendava dokumendi asemel tõendit kooselu registreerimise kohta.
20. Tallinna Ringkonnakohus edastas oma otsuse 17. septembril 2018 Riigikohtule põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse alustamiseks. Tallinna Ringkonnakohtu taotlus registreeriti Riigikohtus kohtuasjana nr 5-18-6.
21. Riigikohus liitis 24. septembri 2018. a määrusega kohtuasjad nr 5-18-5 ja 5-18-6 ühte menetlusse, määrates liidetud kohtuasja numbriks 5-18-5.
22. Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium andis 18. jaanuari 2019. a määrusega kohtuasja nr 5-18-5 lahendamiseks Riigikohtu üldkogule, tuginedes põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse seaduse (PSJKS) § 3 lõike 3 esimesele lausele.
TALLINNA RINGKONNAKOHTU PÕHJENDUSED VAIDLUSALUSTE ÕIGUSTLOOVATE AKTIDE PÕHISEADUSVASTASUSE KOHTA
23. Ringkonnakohus leidis, et välismaalaste seadus rikub põhiseaduse (PS) §-des 26 ja 27 kaitstud perekonnapõhiõigust ja perekonnaelu puutumatust, samuti PS §-s 12 tagatud võrdsuspõhiõigust, kuna välistab kaebajatele tähtajalise elamisloa andmise kooselupartneri juurde elama asumiseks.
24. Perekonnapõhiõiguse ja perekonnaelu puutumatuse tuumaks on perekonnaliikmete õigus ja võimalus olla üksteisega koos, sh luua ühine kodu ja seal koos elada. Selleks peab perekonnaliikmetel olema võimalik elada koos ühes riigis. Sellele õigusele vastab riigi kohustus luua õiguslik alus elamisloa saamiseks, et perekonnaliikmed saaksid samas riigis koos elada. Perekonnaelu kaitset riigi sekkumise eest ei ole seatud sõltuvusse perekonnaliikmete soost ega seksuaalsest sättumusest. Kuigi riik võib sekkuda välismaalase perekonnaellu, välistades tema õiguse elada perekonnaliikmega koos Eestis, on ka samast soost elukaaslastel õigus riigi kaitsele ja nende õiguste piiramine ei tohi minna vastuollu diskrimineerimise keeluga ning peab olema demokraatlikus ühiskonnas vajalik.
25. 1. jaanuaril 2016 jõustunud kooseluseaduse (KooS) alusel võivad nii samast kui ka erinevast soost kooselupartnerid sõlmida kooselulepingu (KooS § 1 lõige 1) ning välismaal registreeritud kooselu loetakse Eestis kehtivaks vastavalt rahvusvahelise eraõiguse seaduse sätetele. VMS § 118 punkti 1 järgi võib anda välismaalasele tähtajalise elamisloa elama asumiseks üksnes abikaasa juurde.
26. Ringkonnakohus ei pidanud võimalikuks tõlgendada VMS § 118 punkti 1 selliselt, et see hõlmaks ka tähtajalise elamisloa andmist samast soost kooselupartneri juurde elama asumiseks. Sätte sõnastus on selge ja üheselt mõistetav, eriti arvestades perekonnaseaduse (PKS) § 1 lõiget 1, mille kohaselt sõlmitakse abielu mehe ja naise vahel. Laiendava tõlgenduse vastu räägib ka Riigikohtu halduskolleegiumi seisukoht 9. novembri 2009. a otsuses asjas nr 3-3-1-61-09, samuti välismaalaste seaduse muutmata jätmine pärast kooseluseaduse jõustumist 1. jaanuaril 2016. Ringkonnakohtu hinnangul oli see seadusandja teadlik valik. VMS § 118 punkti 1 täiendamine selliselt, et tähtajalise elamisloa võib anda ka registreeritud kooselupartneri juurde elama asumiseks, oli ette nähtud Riigikogu menetluses olnud kooseluseaduse rakendamise seaduse eelnõus (XIII Riigikogu 114 SE), kuid Riigikogu ei toetanud ettepanekut viia eelnõu teine lugemine lõpule. 5. aprillil 2016 Riigikogu küll toetas õiguskantsleri ettepanekut viia VMS § 118 põhiseadusega kooskõlla, võimaldades anda Eesti kodanike samast soost elukaaslastele elamisluba Eestis (vt http://stenogrammid.riigikogu.ee/et/201604051000), kuid parlament ei ole vastavaid muudatusi menetlenud.
27. Kaebajad ja nende kooselupartnerid on samast soost, seega ei ole neil võimalik abielluda ning VMS § 118 punktis 1 elamisloa andmise eelduseks seatud tingimust täita. Kuna tegemist on kaebajatest ja nende kooselupartneritest sõltumatu õigusliku takistusega, koheldakse sellega kaebajaid ja nende kooselupartnereid tähtajalise elamisloa andmisel põhjendamatult halvemini kui eri soost isikuid, kellel on võimalik abielluda. Kuna samast soost ja eri soost paaride perekonnaelu on põhiseaduse alusel võrdselt kaitstud, puudub selliseks erinevaks kohtlemiseks mõistlik ja asjakohane põhjus. Põhiõiguste riivet ei tee olematuks ka asjaolu, et kaebajatel võib olla võimalus taotleda tähtajalist elamisluba mõnel muul välismaalaste seaduses sätestatud alusel. Kui kaebajad soovivad Eestisse elama asuda perekonnaelu elamise eesmärgil, peab neil olema võimalik sellel alusel elamisluba taotleda, eriti kuna muul õiguslikul alusel saadav elamisluba ei pruugi anda kaebajale samaväärseid õigusi ja kaitset.
28. Põhiseadusega on vastuolus ka siseministri 18. detsembri 2015 määrus nr 83 osas, milles see ei võimaldanud esitada abielu sõlmimist tõendava dokumendi asemel kooselulepingut või välisriigis kooselu registreerimise tunnistust.
29. Riigikogu põhiseaduskomisjoni esimees märkis Riigikohtule saadetud kirjas, et õiguskantsler tegi Riigikogule ettepaneku viia VMS § 118 põhiseadusega kooskõlla ja Riigikogu täiskogu istungil 5. aprillil 2016 toetas seda ettepanekut 42 saadikut, vastu oli 19 ja erapooletuid 3. Arvamuse andmise ajal oli Riigikogu XIII koosseisu menetluses kooseluseaduse rakendamise seaduse eelnõu (114 SE), mis muu hulgas nägi ette välismaalaste seaduse muutmise nii, et üheks elamisloa andmise aluseks on elama asumine registreeritud elukaaslase juurde. Komisjoni arutelul esitasid komisjoni liikmed Tallinna Ringkonnakohtu otsustes tõstatatud põhiseadusliku küsimuse kohta erinevaid arvamusi.
30. Siseminister oli seisukohal, et välismaalaste seadus ja siseministri 12. detsembri 2015. a määrus nr 83 on vaidlustatud osas põhiseadusega vastuolus.
31. Põhiseaduslikult kaitstud õigus elada perekonnaelu laieneb ka samast soost partneritele ja hõlmab muu hulgas õigust elada koos. Seda õigust saab piirata elamisloa andmisest keeldumisega siis, kui sellisel piirangul on legitiimne eesmärk ja mõjuv põhjus, mis praegusel juhul puudub. Kuna Eestis ei ole samast soost partneritel võimalik abielluda, on välismaalaste seadus lisaks diskrimineeriv. Ebavõrdne kohtlemine tuleneb ka sellest, et Euroopa Liidu kodaniku seaduse kohaselt on elamisõigust võimalik taotleda kolmanda riigi kodanikust või kodakondsuseta isikust samast soost partneril, kes vastab selles seaduses sätestatud nõuetele.
Kaebaja I ja kaebaja II
32. Kaebajad leidsid, et vaidlusalused õigusaktid on põhiseadusega vastuolus. Kooselulepingu või abielu sõlminud inimeste erinev kohtlemine on meelevaldne ja lubamatu. Samast soost inimestel peab olema võimalus saada oma kooselule riiklik tunnustus ja kaitse. Soo alusel ei tohi nende õiguste andmisel ja rakendamisel paare erinevalt kohelda. Eeltoodut kinnitab hulk Euroopa Inimõiguste Kohtu (EIK), Saksamaa Liidukonstitutsioonikohtu ja Austria Konstitutsioonikohtu lahendeid selles küsimuses.
33. Õiguskantsler leidis, et vaidlustatud õigusaktid on vastuolus PS §-dega 12, 26 ja 27.
34. Välismaalaste seadus ei kehtesta õiguslikku alust elamisloa taotlemiseks samast soost elukaaslase juurde elama asumiseks. Kuna Eestis ei saa samasoolised partnerid oma abielu sõlmida, ei ole neil võimalik täita välismaalaste seaduses sätestatud elamisloa saamise eeltingimust, mille kohaselt saab elama asuda vaid abikaasa juurde.
35. Põhiseaduslik perekonnapõhiõigus kaitseb ka samast soost partnereid. Perekonnaliikmetel on õigus luua ühine kodu ja elada seal koos. Riik peab nägema ette õigusliku aluse võimaldamaks perekonnaliikmetel elada koos samas riigis. Eesti kodanikul on subjektiivne õigus elada Eestis (PS § 36 lõige 1). Eesti kodaniku välismaalasest pereliige vajab riigis viibimiseks seaduslikku alust. Kui riik otsustab Eesti kodaniku pereliikmele Eestis viibimise õigust mitte anda, peab selleks olema väga kaalukas põhjus ja riive peab olema proportsionaalne. Iseäranis kaalukad põhjendused peavad olema juhul, kui inimest koheldakse teistest erinevalt tema seksuaalse sättumuse tõttu.
36. Püsiva riigis elamise õiguse annab elamisluba. Elamisloa andmise alus peab vastama sellele eesmärgile, miks Eestisse elama asutakse. Kuigi VMS §-s 118 on sätestatud mitu alust elamisloa taotlemiseks, ei ole võimalik elamisluba saada, kui kõik tingimused ei ole täidetud. Kuna perekonnapõhiõigust võib piirata vaid kaalukatel põhjustel, ei saa pereliikme juurde elama asumisele seada nii palju kitsendusi, nagu on ette nähtud muul alusel elamisloa taotlemisel. Kui samast soost elukaaslaste peresuhe on olemuslikult samasugune nagu eri soost abikaasade peresuhe, on neil ühesugused õigused elamisluba saada. Abikaasa juurde elama asumiseks võib anda elamisloa juhul, kui abikaasade vahel on olemas tihe majanduslik side ja psühholoogiline sõltuvus, perekond on püsiv ja abielu ei ole fiktiivne (VMS § 138 lõige 1). Abielu loetakse fiktiivseks, kui see on sõlmitud selleks, et elamisluba saada ning isikute vahel puudub tegelik perekonnaelu (VMS § 138 lõige 2). Samasoolistel elukaaslastel on võimalik pühendunud suhte sõlmimist tõendada kooselulepingu sõlmimisega.
37. Ei ole ühtegi asjakohast ja avalikest huvidest lähtuvat põhjendust, mis õigustaks seda, et seaduse kohaselt ei ole võimalik elamisluba anda Eesti kodanikuga kooselulepingu sõlminud samasoolisele elukaaslasele. EIK praktika kohaselt ei saa selliseks põhjenduseks olla vajadus kaitsta traditsioonilist perekonda.
38. Elamisloa taotlemisel võib sõlmitud abielu nõue osutuda ebaproportsionaalseks siis, kui abielu on jäänud sõlmimata inimestest endist sõltumatutel põhjustel (esineb õiguslik takistus, mida elamisloa taotleja(d) ei saa kõrvaldada). Kuna Eestis kehtivate õigusaktide kohaselt ei saa koos elavad samasoolised paarid abielluda, on nad hoopis teistsuguses õiguslikus olukorras kui erisoolised paarid, mistõttu on samasooliste ja erisooliste elukaaslaste õiguslikult ühetaoline kohtlemine diskrimineeriv.
39. Vaidlusalune siseministri määrus oli põhiseadusega vastuolus, kuna seal oli sätestatud, millised dokumendid tuleb elamisloa taotlusele lisada, ega nähtud ette kaalutlusõigust mõne muu dokumendi esitamiseks.
40. Justiitsminister oli seisukohal, et vaidlusalused õigusaktid on põhiseadusega kooskõlas. Tulenevalt suveräänsuse printsiibist on seadusandjal välismaalaste riiki lubamise otsustamisel lai otsustusõigus. Välismaalaste seaduse kohaselt on üheks elamisloa saamise eelduseks abielu olemasolu, mida tuleb mõista perekonnaseaduses sätestatu valguses. Eesti on küll seotud rahvusvaheliste kohustustega, kuid selles küsimuses ei ole Eesti oma suveräänsust loovutanud. Lisaks ei ole kooseluseadus jõustunud. Seetõttu ei saa pidada registreeritud kooselu võrdselt kaitstuks mehe ja naise vahelise abieluga.
41. Tallinna Ringkonnakohus leidis, et kahes haldusasjas kohaldamisele kuulunud välismaalaste seadus ja siseministri 18. detsembri 2015. a määrus nr 83 on põhiseadusega osaliselt vastuolus. Üldkogu hindab kõigepealt ringkonnakohtu taotluste lubatavust välismaalaste seaduse osas (I) ning käsitleb seejärel asjakohaseid põhiõigusi (II), välismaalaste seadusest tulenevat põhiõiguste riivet (III) ja selle põhiseaduspärasust (IV). Pärast seda võtab üldkogu seisukoha taotluste lubatavuse kohta siseministri määruse osas ning hindab määruse põhiseaduspärasust (V). Lõpuks lahendab üldkogu Tallinna Ringkonnakohtu taotlused (VI).
42. Esimese või teise astme kohtu taotluse alusel tunnistab Riigikohus kehtetuks või põhiseadusega vastuolus olevaks sellise õigustloova akti või selle sätte, samuti õigustloova akti andmata jätmise, mis oli kohtuasja lahendamisel asjassepuutuv (PSJKS § 9 lõige 1 ja § 14 lõike 2 esimene lause). Seejuures ei lahenda Riigikohus õigusvaidlust, mis tuleb lahendada haldus-, tsiviil- või kriminaalasjades kohaldatavate kohtumenetluse sätete järgi (PSJKS § 14 lõike 2 teine lause).
43. Tallinna Ringkonnakohus algatas põhiseaduslikkuse järelevalve menetluse, lahendades haldusasju, milles välismaalased vaidlustasid neile Eestisse elama asumiseks tähtajalise elamisloa andmisest keeldumist. Tallinna Ringkonnakohtu taotlused on lubatavad juhul, kui välismaalaste seadus oli haldusasjade lahendamisel asjassepuutuv osas, milles ringkonnakohus pani seaduse põhiseaduspärasuse vaidluse alla.
44. Ringkonnakohus tunnistas välismaalaste seaduse põhiseadusvastaseks osas, milles seadus ei näe ette õiguslikku alust tähtajalise elamisloa andmiseks Eesti Vabariigi kodaniku samast soost registreeritud kooselupartnerile perekonnaelu elamiseks Eestis. Selles osas oli välismaalaste seadus haldusasjade lahendamisel asjassepuutuv eeldusel, et kaebajad olid registreerinud samast soost Eesti kodanikuga kooselu.
45. Kaebaja I ja tema Eesti kodanikust samast soost elukaaslane sõlmisid 2016. a mais Eestis kooselulepingu kooseluseaduse alusel. KooS § 1 lõike 1 kohaselt võivad kooselu sõlmida kaks füüsilist isikut, kellest vähemalt ühe elukoht on Eestis. Üldkogu nõustub Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 10. aprillil 2018 asjas nr 5-17-42/9 tehtud määruse punktis 32 väljendatud seisukohaga, et kooseluseadus jõustus 1. jaanuaril 2016. Puudub põhjus kahelda kaebaja I kooselulepingu kehtivuses ning välismaalaste seadus oli vaidlustatud osas haldusasja nr 3-16-1903 lahendamisel asjassepuutuv. Ringkonnakohtu taotlus kontrollida välismaalaste seaduse põhiseaduspärasust on seega lubatav.
46. Tallinna Ringkonnakohtu haldusasjas nr 3-17-51 esitatud põhiseaduslikkuse järelevalve taotluse üle otsustab üldkogu pärast seda, kui on hinnanud vaidlusaluse regulatsiooni põhiseaduspärasust.
47. Perekonnapõhiõigus tuleneb PS § 26 esimesest lausest, mille kohaselt on igaühel õigus perekonna- ja eraelu puutumatusele, ning PS § 27 lõikest 1, mis annab perekonna rahva püsimise ja kasvamise ning ühiskonna alusena riigi kaitse alla. Perekonnapõhiõigus kaitseb perekonnaliikmete õigust hoida perekondlikke sidemeid nende kõige laiemas tähenduses, sealhulgas õigust elada koos (Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 4. aprilli 2011. a otsus asjas nr 3-4-1-9-10, punkt 43).
48. Perekonnapõhiõigus annab igaühele õiguse eeldada, et riigiasutused ei sekku perekonnaellu muidu, kui põhiseaduses nimetatud eesmärkide saavutamiseks. Lisaks sellele on isikul õigus riigi positiivsele tegevusele, mis aitaks tal elada täisväärtuslikku perekonnaelu (Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 5. märtsi 2001. a otsus asjas nr 3-4-1-2-01, punkt 14). Seadusandja peab kehtestama perekonnapõhiõiguse kasutamiseks vajaliku õigusliku raamistiku ja kohased menetlused (vt Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 10. aprilli 2018. a määrus asjas nr 5-17-42/9, punkt 36).
49. Praeguses kohtuasjas on küsimuse all see, kas perekonnapõhiõigus kaitseb ka samast soost registreeritud partnerite õigust elada perekonnaelu Eestis.
50. Eesti on ühinenud Euroopa Nõukogu inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga ja põhiseaduse tõlgendamisel tuleb arvestada konventsiooni ning selle kohaldamispraktikat EIK-s. EIK on korduvalt leidnud, et konventsiooni artikliga 8 kaitstud perekonnaelu hõlmab ka samast soost inimeste kooselu, kui tegemist on püsiva faktilise partnerlusega (vt EIK 24. juuni 2010. a otsus asjas Schalk ja Kopf vs. Austria; 7. novembri 2013. a otsus asjas Vallianatos jt vs. Kreeka; 21. juuli 2015. a otsus asjas Oliari jt vs. Itaalia; 23. veebruari 2016. a otsus asjas Pajić vs. Horvaatia; 30. juuni 2016. a otsus asjas Taddeucci ja McCall vs. Itaalia; 14. detsembri 2017. a otsus asjas Orlandi jt vs. Itaalia).
51. EIK on perekonnaelu küsimust sageli käsitlenud koos konventsiooni artiklis 14 tagatud õigusega võrdsele kohtlemisele, kuna nimetatud artikkel keelab kohtu tõlgenduse järgi diskrimineerimise ka seksuaalse orientatsiooni alusel. Kohus on leidnud, et samast soost paarid võivad täpselt samuti nagu erinevast soost paarid elada stabiilses, pühendunud suhtes, olles seetõttu oluliste tunnuste poolest heteropaaridega sarnases olukorras (vt EIK 24. juuni 2010. a otsus asjas Schalk ja Kopf vs. Austria, punktid 92–95 ja 99). Erinev kohtlemine seksuaalse orientatsiooni alusel nõuab EIK hinnangul iseäranis kaalukaid põhjuseid erineva kohtlemise õigustamiseks ning riigi hindamisruum on sellisel juhul kitsas (vt EIK 30. juuni 2016. a otsus asjas Taddeucci ja McCall vs. Itaalia, punkt 89; 23. veebruari 2016. a otsus asjas Pajić vs. Horvaatia, punkt 59).
52. Arvestades EIK eeltoodud praktikat, samuti Eesti põhiseaduses tagatud inimväärikuse (PS § 10) ja võrdse kohtlemise (PS § 12 lõige 1) põhimõtteid, on üldkogu seisukohal, et PS § 26 esimese lauses ja § 27 lõikes 1 tagatud perekonnapõhiõigus kaitseb ka samast soost inimeste õigust elada perekonnaelu Eestis. Üldkogu nõustub Riigikohtu halduskolleegiumi väljendatud seisukohaga, et „[p]erekonnaelu kaitset riigi sekkumise eest ei ole põhiseaduse tekstis seatud sõltuvusse perekonnaliikmete soost ega seksuaalsest sättumusest. Sellised kitsendused ei ole põhiseadusest leitavad ka tõlgendamise teel” (Riigikohtu halduskolleegiumi 27. juuni 2017. a määrus asjas nr 3-3-1-19-17, punkt 16). See tähendab, et samuti nagu erinevast soost inimesed, võivad ka samast soost püsivas partnerluses elavad inimesed moodustada perekonna põhiseadusliku perekonnapõhiõiguse tähenduses ning põhiseadus kaitseb nende perekonnaelu riigivõimu sekkumise eest.
53. Üldkogu märgib, et samast soost inimeste kooselu on ka õiguslikult reguleeritud. Nii nagu erinevast soost inimesed, võivad ka samast soost inimesed sõlmida 1. jaanuaril 2016 jõustunud kooseluseaduse alusel kooselulepingu (KooS § 1 lõige 1). Samuti on Eesti rahvusvahelise eraõiguse reeglite alusel võimalik lugeda Eestis kehtivaks samast soost inimeste välismaal registreeritud kooselu (KooS § 7 lõige 2). Oluline on arvestada ka seda, et kuigi perekonnaseaduse järgi saavad abielu sõlmida üksnes naine ja mees (PKS § 1 lõige 1), siis loetakse Eestis kehtivaks ka välismaal sõlmitud samast soost inimeste abielu, mis on sõlmitud vastavalt rahvusvahelise eraõiguse reeglitele (vrd Riigikohtu halduskolleegiumi 27. juuni 2017. a määrus asjas nr 3-3-1-19-17, punkt 28). Ka Euroopa Liidu õigusest võib tuleneda Euroopa Liidu kodaniku perekonnaliikme (sh samast soost abikaasa, registreeritud või faktilise partneri) tähtajaline elamisõigus liikmesriigis (Euroopa Parlamendi ja Nõukogu 29. aprilli 2004. a direktiiv 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil (vt artikli 2 punkti 2 alapunktid a ja b ning artikli 3 lõike 2 alapunkt b); vt ka Euroopa Kohtu 5. juuni 2018. a otsus asjas Coman, C-673/16, punktid 34–35 ja 51; samuti Euroopa Liidu kodaniku seaduse § 22).
54. Järgnevalt käsitleb üldkogu küsimust, kas Eesti õiguskorras on olemas alus Eesti kodaniku samast soost registreeritud elukaaslasele tähtajalise elamisloa andmiseks, ehk selgitab välja perekonnapõhiõiguse riive.
55. Välismaalaste seaduse kohaselt saavad välismaalased Eestis elada kehtiva elamisloa alusel. Välismaalaste seaduses on sätestatud alused ka selleks, et anda elamisluba välismaalasele, kes soovib asuda Eestisse elama perekonnaelu elamiseks. Pererände võimaldamiseks on ette nähtud, et välismaalane saab taotleda tähtajalist elamisluba elama asumiseks abikaasa juurde (VMS § 118 punkt 1) või lähedase sugulase (laps vanema, vanem või vanavanem lapse või lapselapse ja eestkostetav eestkostja) juurde (VMS § 118 punkt 2).
56. Välismaalaste seadus võimaldab elamisluba taotleda abikaasa juurde asumiseks, seega üksnes juhul, kui inimesed on sõlminud abielu. Sellel alusel tähtajalise elamisloa taotluse esitamisel tuleb siseministri 12. jaanuari 2017. a määruse nr 7 „Tähtajalise elamisloa ja selle pikendamise ning pikaajalise elaniku elamisloa ja selle taastamise taotlemise kord ning legaalse sissetuleku määrad” kohaselt muu hulgas esitada abielu sõlmimist tõendav dokument (määruse nr 7 § 9 lõike 1 punkt 3). Siiski ei piisa elamisloa andmiseks üksnes abielu sõlmimise fakti tuvastamisest, vaid elamisluba antakse juhul, kui on täidetud ka seaduses sätestatud lisatingimused (nt VMS §-s 138 nimetatud perekonnaelule esitatavad nõuded – tihe majanduslik ja psühholoogiline sõltuvus abikaasade vahel ning perekonna püsivus, abielu fiktiivsuse keeld).
57. Üldkogu nõustub ringkonnakohtu hinnanguga, et abielu mõistet välismaalaste seaduses ei ole põhjendatud tõlgendada laiendavalt ning hõlmata sellega ka samast soost inimeste registreeritud kooselu. Kuigi õigusmõisted võivad olla õigusaktides erineva mahuga, räägib sellise tõlgenduse vastu seadusandja selge soov eristada abielu ja registreeritud kooselu instituute. Seadusandja sellist eesmärki võib järeldada nii kooseluseaduse vastuvõtmisest eriseadusena olukorras, kus perekonnaelu (sh abielu) on reguleeritud perekonnaseaduses; samuti pärast kooseluseaduse vastuvõtmist algatatud kooseluseaduse rakendamise seaduse eelnõu tekstist (KooSRakS eelnõu; XIII Riigikogu 114 SE), mis langes Riigikogu menetlusest välja. KooSRakS eelnõu nägi ette ka välismaalaste seaduse täiendamise (KooSRakS eelnõu § 80). Muudatuse sisuks oli välismaalaste seaduse asjakohastesse sätetesse pärast sõna „abikaasa” lisada sõnad „või registreeritud elukaaslane” vastavas käändes.
58. Ainuüks sellest, et seadusandja pole pärast kooseluseaduse vastuvõtmist välismaalaste seadust muutnud, ei saa üldkogu arvates järeldada, et seadusandja arvates hõlmab välismaalaste seaduses abielu kohta kehtiv regulatsioon ka registreeritud kooselu. Pigem võib sellest välja lugeda seadusandja soovi välistada võimalus anda pererände eesmärgil tähtajaline elamisluba Eesti kodaniku samast soost registreeritud kooselupartnerile. Kuigi seadusandjal on võimalik valida, millises seaduses välismaalaste õigusi puudutavaid küsimusi reguleerida, on välismaalaste Eestis elamine reguleeritud eelkõige välismaalaste seaduses (v.a Euroopa Liidu õigusega seotud erisused), mis sätestab ammendavalt ka tähtajalise elamisloa väljastamise alused.
59. Eelnevat arvestades leiab üldkogu, et välismaalaste seadus ei näe ette alust anda tähtajaline elamisluba välismaalasele, kes soovib Eestisse elama asuda Eesti kodanikust samast soost registreeritud kooselupartneri juurde. Kuna ilma elamisloata ei saa välismaalane Eestisse elama asuda, riivab välismaalaste seadus osas, milles see kirjeldatud alust ette ei näe, nii elamisluba taotleva välismaalase kui ka tema Eesti kodanikust kooselupartneri perekonnapõhiõigust. PS § 36 lõike 1 kohaselt on Eesti kodanikul subjektiivne õigus elada Eestis. Kui tähtajalise elamisloa puudumisel ei saa samast soost registreeritud elukaaslased Eestis koos elada, võib Eesti kodanik olla sunnitud Eestist lahkuma (vt Riigikohtu halduskolleegiumi 18. mai 2000. a otsus asjas nr 3-3-1-11-00, punkt 6).
60. Perekonnapõhiõiguse riivet ei muuda olematuks see, et Eesti kodaniku samast soost registreeritud elukaaslasel pole keelatud taotleda elamisluba mõnel muul alusel, mis ei ole ette nähtud pererände võimaldamiseks. Õiguslikud alused Eestis viibimiseks, mille eesmärgiks ei ole võimaldada pererännet, võivad olla seotud põhiõiguse kandja jaoks ebasoodsate piirangutega (nt viisa on ajaliselt väga piiratud) või olla seatud sõltuvusse asjaoludest, mis ei ole seotud perekonnaelu elamisega (nt elamisluba õppimiseks või töötamiseks) ning millele elamisloa taotleja ei pruugi vastata. Samuti ei saa pererändeks ettenähtud aluste puhul elamisloa andmisest või pikendamisest keelduda põhjusel, et sisserände piirarv on täitunud (VMS § 115 punktid 2 ja 3) või et välismaalase Eestis viibimine võiks ohustada kõlblust või teiste isikute õigusi või huve (VMS § 141, § 145 lõige 1, § 147 lõige 1, § 153, § 157 lõige 1, § 159 lõige 1). Elamisloa väljastamine muudel alustel ei taga perekonnapõhiõiguse kandjale piisavat kindlust, et ta saab elada perekonnaelu Eestis, ega pruugi kaitsta riigi meelevaldse sekkumise eest tema perekonnaellu.
61. Lisaks perekonnapõhiõigusele riivab välismaalaste seadus asjassepuutuvas osas ka võrdsuspõhiõigust (PS § 12 lõige 1). Kuigi samast soost inimesed ei saa Eestis abielu sõlmida, loetakse samast soost inimeste välismaal sõlmitud abielu teatud tingimustel ka Eestis kehtivaks (vt otsuse punkt 53). Seetõttu on välismaalaste seaduse sätete alusel, mis reguleerivad elamisloa väljastamist abikaasa juurde Eestisse elama asumiseks, võimalik anda tähtajaline elamisluba ka Eesti kodaniku samast soost abikaasale.
62. Välismaalasele, kes on registreerinud samast soost Eesti kodanikuga kooselu, välismaalaste seadus tähtajalise elamisloa andmist ei võimalda. Elamisloa andmine ei sõltu seejuures sellest, kas kooselu on registreeritud Eestis (kooseluleping KooS § 1 lõike 1 alusel) või välismaal (teiste riikide analoogsete regulatsioonide alusel) ning kooselu loetakse Eestis kehtivaks.
63. Üldkogu leiab, et välismaalased, kes on samast soost Eesti kodanikuga sõlminud abielu või registreerinud oma kooselu muus juriidilises vormis, on elamisloa taotlemisel oluliste tunnuste poolest sarnases olukorras. Mõlemal juhul soovivad isikud elamisluba selleks, et asuda Eestisse elama Eesti kodanikust perekonnaliikme juurde, tuginedes perekonnapõhiõigusele. Välismaalaste seadus kohtleb aga neid sarnases olukorras olevaid isikuid erinevalt, kuna võimaldab anda elamisloa Eesti kodaniku samast soost abikaasale, kuid välistab elamisloa andmise registreeritud kooselupartnerile. Samast soost inimeste võimalus sõlmida abielu on paljudes riikides (sh Eestis) piiratud, mistõttu on tegemist isikutest sõltumatu õigusliku takistusega oma põhiõiguste teostamisel (vrd Riigikohtu halduskolleegiumi 9. novembri 2009. a otsus asjas nr 3-3-1-61-09, punkt 33).
64. Järgnevalt hindab üldkogu põhiõiguste riive põhiseaduspärasust. Nii nagu teisedki põhiseaduses tagatud põhiõigused, ei ole ka perekonnapõhiõigus piiramatu.
65. PS § 11 lubab põhiõigusi piirata üksnes kooskõlas põhiseadusega, seades tingimuseks, et piirangud peavad olema demokraatlikus ühiskonnas vajalikud ega tohi moonutada piiratavate õiguste ja vabaduste olemust. See tähendab, et põhiõiguse riivel peab olema põhiseadusega kooskõlas olev (legitiimne) eesmärk ning riive peab olema eesmärgi saavutamiseks proportsionaalne (sobiv, vajalik ja mõõdukas). Põhiõiguse riive on eesmärgi saavutamiseks sobiv vahend siis, kui see aitab mingil moel kaasa eesmärgi saavutamisele. Riive on vajalik aga üksnes juhul, kui eesmärki pole võimalik saavutada mõnda teist, põhiõigusi vähem piiravat meedet kasutades (vt Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 6. märtsi 2002. a otsus asjas nr 3-4-1-1-02, punkt 15).
66. Kuna perekonnapõhiõigus on tagatud PS § 26 esimeses lauses ja § 27 lõikes 1, siis lubab põhiseadus seda põhiõigust piirata PS § 26 teises lauses nimetatud eesmärkidel või mõne teise põhiõiguse või põhiseadusliku õigusväärtuse kaitseks.
67. Üldkogu leiab, et välismaalaste seadusest tulenevat perekonnapõhiõiguse riivet õigustavad põhiseaduse preambulis väljendatud väärtused. Põhiseaduse preambul nõuab muu hulgas, et Eesti riik tagaks sisemise rahu kaitse ning eesti rahvuse säilimise. Neid eesmärke saab riik saavutada siis, kui tal on õigus otsustada selle üle, kas ja millistel tingimustel lubada riiki välismaalasi (vrd Riigikohtu halduskolleegiumi 18. mai 2000. a otsus asjas nr 3-3-1-11-00, punkt 3; Riigikohtu halduskolleegiumi 27. juuni 2017. a määrus asjas nr 3-3-1-19-17, punkt 16).
68. Ka EIK tunnustab konventsiooni osalisriikide ulatuslikku otsustusruumi välismaalaste riiki sisenemist ja seal viibimist puudutavates küsimustes ning on korduvalt märkinud, et konventsioon ei taga välismaalasele õigust siseneda mingisse konkreetsesse riiki või seal elada (30. juuni 2016. a otsus asjas Taddeucci ja McCall vs. Itaalia, punkt 55 koos seal esitatud viidetega). Siiski peavad riigid selle otsustusruumi kasutamisel arvestama inimeste era- ja perekonnaelu kaitsmise vajadusega. Riigi otsustusruum kahaneb eriti kitsaks juhul, kui seejuures koheldakse inimesi erinevalt nende soo ja seksuaalse sättumuse tõttu (23. veebruari 2016. a otsus asjas Pajić vs. Horvaatia, punktid 58–60).
69. Põhiseaduse preambulis nimetatud eesmärkide saavutamiseks on välismaalaste seadusest tulenev vaidlusalune perekonnapõhiõiguse riive üldkogu hinnangul küll sobiv, kuid mitte vajalik meede. Välismaalaste seaduse regulatsioon tervikuna, samuti selles ettenähtud põhiõiguste piirangud, võimaldavad riigil kontrollida välismaalaste Eestisse saabumist ja Eestis viibimist ning sel viisil edendada eelnimetatud põhiseaduslikke eesmärke. Neid eesmärke on aga võimalik saavutada põhiõigusi vähem riivavate vahenditega.
70. Sisemise rahu ja rahvuse säilimise tagamiseks on võimalik seadustes ette näha reeglid, mis võimaldavad hinnata konkreetsest elamisloa taotlejast lähtuvat spetsiifilist ohtu ning keelduda elamisloa andmisest isikule, kelle puhul vastav oht ilmneb (sellisest loogikast on kantud ka VMS § 124, milles on sätestatud tähtajalise elamisloa andmisest keeldumise alused avaliku korra ja riigi julgeoleku tagamiseks ning rahva tervise kaitsmiseks). See võimaldab välistada põhiõiguste ülemääraseid riiveid ning selline on ka välismaalaste seaduse elamislubade regulatsiooni üldine loogika. Samast soost registreeritud kooselupartneri juurde elama asumiseks tähtajalise elamisloa andmise välistab välismaalaste seadus täielikult, piirates seega ühe isikute grupi perekonnapõhiõigust väga intensiivselt üldiste tunnuste alusel ehk võimaldamata siduda elamisloa andmisest keeldumist konkreetse isikuga seotud asjaoludega.
71. Eeltoodust lähtudes leiab üldkogu, et välismaalaste seadus piirab osas, milles välistab tähtajalise elamisloa andmise Eesti Vabariigi kodaniku samast soost registreeritud elukaaslasele Eestisse elama asumiseks, ebaproportsionaalselt elamisluba taotleva välismaalase ja Eesti kodaniku perekonnapõhiõigust ning on seetõttu vastuolus PS §-ga 26, § 27 lõikega 1 ja §-ga 11. Tuginedes PSJKS § 15 lõike 1 punktile 2, tunnistab kolleegium välismaalaste seaduse osas, milles see välistab tähtajalise elamisloa andmise välismaalasele Eesti Vabariigi kodanikust samast soost registreeritud elukaaslase juurde Eestisse elama asumiseks, põhiseadusega vastuolus olevaks ja kehtetuks. Kuni kohase õigusliku aluse kehtestamiseni saab täitevvõim tähtajalise elamisloa taotluste läbivaatamisel lähtuda välismaalaste seaduses abikaasa juurde elama asumiseks tähtajalise elamisloa andmise kohta sätestatust.
72. Tallinna Ringkonnakohus leidis, et põhiseadusega oli vastuolus ka siseministri 18. detsembri 2015. a määrus nr 83 „Tähtajalise elamisloa ja selle pikendamise ning pikaajalise elaniku elamisloa ja selle taastamise taotlemise kord ning elamisloa taotlemise vormid”, mis kaebaja I ja kaebaja II elamisloa taotluste esitamise ning rahuldamata jätmise ajal reguleeris seda, millised dokumendid tuleb esitada tähtajalise elamisloa taotlemisel.
73. Erinevalt haldusmenetluses üldiselt kehtivatest reeglitest asja lahendamiseks oluliste asjaolude kindlakstegemisel ja tõendite kogumisel (haldusmenetluse seaduse §-d 6 ja 38) sätestas siseminister 18. detsembri 2015. a määruses nr 83 iga VMS §-s 118 nimetatud tähtajalise elamisloa andmise aluse kohta eraldi loetelu taotlusele lisatavatest tõenditest ja andmetest, mis tuli elamisloa taotluses esitada. Kuna välismaalaste seadus ei näinud ette õiguslikku alust samast soost registreeritud elukaaslasele elamisloa andmiseks, ei reguleerinud ka 18. detsembri 2015. a määrus nr 83 küsimust, millised andmed ja tõendid tuleks sellisel juhul esitada. Ringkonnakohus leidis seetõttu õigesti, et siseministri 18. detsembri 2015. a määrus nr 83 oli haldusasjade lahendamisel asjassepuutuv. Üldkogu hinnangul oli määrus asjassepuutuv osas, milles ei sätestanud juhuks, kui Eesti Vabariigi kodaniku samast soost registreeritud elukaaslane taotleb Eestisse elama asumiseks tähtajalist elamisluba, taotluses esitatavate andmete ja taotlusele lisatavate tõendite loetelu.
74. Üldkogu tunnistas eespool (vt otsuse punkt 71) välismaalaste seaduse vastuolu tõttu perekonnapõhiõigusega põhiseadusvastaseks ja kehtetuks osas, milles see välistab tähtajalise elamisloa andmise Eesti kodaniku samast soost registreeritud elukaaslasele Eestisse elama asumiseks. Seetõttu oli ka siseministri 18. detsembri 2015. a määrus nr 83 asjassepuutuvas osas põhiseadusvastane vastuolu tõttu perekonnapõhiõigusega samadel põhjustel nagu välismaalaste seadus. Tuginedes PSJKS § 15 lõike 1 punktile 5, tunnistab üldkogu, et siseministri 18. detsembri 2015. a määrus nr 83 oli põhiseadusega vastuolus osas, milles ei sätestanud juhuks, kui Eesti Vabariigi kodaniku samast soost registreeritud elukaaslane taotles Eestisse elama asumiseks tähtajalist elamisluba, taotluses esitatavate andmete ja taotlusele lisatavate tõendite loetelu.
75. Siseministri 18. detsembri 2015. a määrus nr 83 kaotas kehtivuse 16. jaanuaril 2017, kuna järgmisel päeval jõustus siseministri 12. jaanuari 2017. a määrus nr 7 „Tähtajalise elamisloa ja selle pikendamise ning pikaajalise elaniku elamisloa ja selle taastamise taotlemise kord ning legaalse sissetuleku määrad”. Siseministri 12. jaanuari 2017. a määruse nr 7 regulatsioon on analoogne siseministri 18. detsembri 2015. a määruses nr 83 sätestatuga. Seetõttu tunnistab üldkogu PSJKS § 15 lõike 1 punktile 2 tuginedes ka siseministri 12. jaanuari 2017. a määruse nr 7 põhiseadusvastaseks ja kehtetuks osas, milles see ei sätesta juhuks, kui Eesti Vabariigi kodaniku samast soost registreeritud elukaaslane taotleb Eestisse elama asumiseks tähtajalist elamisluba, taotluses esitatavate andmete ja taotlusele lisatavate tõendite loetelu.
76. Üldkogu rahuldab Tallinna Ringkonnakohtu haldusasjas nr 3-16-1903 esitatud taotlused tunnistada vaidlustatud osas põhiseadusvastaseks välismaalaste seadus ja siseministri 18. detsembri 2015. a määrus nr 83.
77. Haldusasjas nr 3-17-51 oli välismaalaste seaduse regulatsioon, mille üldkogu tunnistas (otsuse punktis 71) põhiseadusvastaseks, asjassepuutuv juhul, kui kaebaja II Saksamaal registreeritud kooselu Eesti kodanikuga tuli lugeda elamisloa taotluse lahendamisel Eestis kehtivaks. Sellisel juhul laieneb käesolev otsus ka kaebajale II.
78. Tallinna Ringkonnakohtu hinnangul tuli haldusasjas nr 3-17-51 kaebaja II Saksamaal registreeritud kooselu lugeda kehtivaks. Lähtudes PSJKS § 14 lõike 2 teisest lausest, ei hinda üldkogu käesolevas põhiseaduslikkuse järelevalve asjas seda, kas ringkonnakohus luges kaebaja II registreeritud kooselu Eestis kehtivaks põhjendatult. Kui haldusasjas vastustaja hinnangul on ringkonnakohus hinnanud kaebaja II registreeritud kooselu kehtivust valesti, siis on tal võimalik esitada ringkonnakohtu otsuse peale kassatsioonkaebus Riigikohtule.
79. Eeltoodust lähtudes rahuldab üldkogu ka Tallinna Ringkonnakohtu haldusasjas nr 3-17-51 esitatud taotlused tunnistada vaidlustatud osas põhiseadusvastaseks välismaalaste seadus ja siseministri 18. detsembri 2015. a määrus nr 83.
80. Üldkogu otsus tuleb avaldada andmeteta, mis võimaldavad kaebajaid ja nende elukaaslasi üheselt identifitseerida.
Villu Kõve, Velmar Brett, Peeter Jerofejev, Eerik Kergandberg, Hannes Kiris, Ants Kull, Saale Laos, Viive Ligi, Heiki Loot, Jaak Luik, Nele Parrest, Ivo Pilving, Jüri Põld, Paavo Randma, Peeter Roosma, Malle Seppik, Tambet Tampuu
Riigikohtunik Villu Kõve konkureeriv arvamus
Riigikohtunik Jüri Põllu konkureeriv arvamus