text:
Vanemlik vastutus tähistab vanema hooldusõigust, milleks on kohustus ja õigus hoolitseda oma alaealise lapse eest. Vanema hooldusõigus hõlmab õigust hoolitseda lapse isiku eest (isikuhooldus) ja õigust hoolitseda lapse vara eest (varahooldus) ning otsustada lapsega seotud asju. Varahooldus hõlmab õigust ja kohustust valitseda lase vara, muu hulgas last esindada. See ei välista lapse õigust seaduses sätestatud juhtudel vara iseseisvalt valitseda.
Vanemal on alaealise lapse suhtes otsustusõigus, mille sisuks on õigus otsustada lapse igapäevaelu (tavahooldamise) asjade üle. Igapäevaelu asjade otsustamisena tuleb üldjuhul mõista sellise tavaotsustuse tegemist, mis esineb sageli ja mis lapse arengut üsivalt ei mõjuta. Lisaks otsustuõigusele on hooldusõiguslikul vanemal oma alaealise lapse suhtes ka esindusõigus. Ühist hooldusõigust omavatel vanematel on ühine esindusõigus.
Mõlemal vanemal on suhtlusõigus, mis tähistab mõlema vanema kohustust ja õigust suhelda lapsega isiklikult. Vanema suhtlusõigus ei sõltu hooldusõiguse olemasolust. Samuti on vanematel alaealise lapse suhtes ülalpidamiskohustus.
Vanemate ja laste vastastikused õigused ja kohustused tulenevad laste põlvnemisest, mis on kindlaks tehtud seaduses sätestatud korras. Ema on naine, kes on lapse sünnitanud. Isa on mees, kes on lapse eostanud. Loetakse, et lapse on eostanud mees, kes on lapse sünni ajal lapse emaga abielus, kes on isaduse omaks võtnud või kelle isaduse on tuvastanud kohus.
Vanemlik vastutus kui hooldusõigus oma lapse suhtes on omavahel abielus olevatel vanematel ühine. Kui vanemad ei ole lapse sünni hetkel omavahel abielus, on neil ühine hooldusõigus, kui nad isaduse omaksvõtu tahteavaldusi esitades ei ole väljendanud oma soovi jätta vanema hooldusõigus vaid ühele vanematest.
Juhul kui esindusõigust ei ole alaealise lapse kummalgi vanemal või kui lapse äritolu ei ole võimalik kindlaks teha, määratakse talle eestkostja. Sel juhul kuulub hooldusõigus eestkostjale. Eestkostja ülesanne on tagada lapse kasvatamine ja tema isiklike ja varaliste huvide kaitse.
Eestkostjaks võib olla nii täisealine piiramata teovõimega füüsiline kui juriidiline isik, näiteks lapse sugulane, kolmas isik või mõni asutus (äriühing või kohalik omavalitsus). Juriidiline isik määratakse eestkostjaks siis, kui sobivat füüsilist isikut ei leita või kui see on olnud vanema tahe testamendis või pärimislepingus. Juriidiline isik peab süstemaatiliselt tegelema eestkostetavatele füüsilisest isikust eestkostjate otsimise, nõustamise ja koolitamisega.
Ajutiselt kuni eestkostja määramiseni täidab eestkostja ülesandeid lapse rahvastikuregistrisse kantud elukoha järgne valla- või linnavalitsus, kui eestkoste seadmise eeldused on täidetud. Eestkostja ülesannete täitmisel on valla- või linnavalitsusel eestkostja õigused ja kohustused.
Kui vanemad ei ole suutelised või ei soovi lapse hooldusõigust teostada, on neil võimalik anda nõusolek lapse lapsendamiseks. Vanema nõusolek lapsendamiseks ei jõustu enne kaheksa nädala möödumist lapse sünnist ning enne vanema nõusoleku jõustumist ei saa lapsendamisavaldust kohtule esitada. Vanema nõusolekul võib lapse enne lapsendamiseks antud nõusoleku jõustumist anda hooldada last lapsendada soovivale isikule.
Kui esindusõigust ei ole alaealise lapse kummalgi vanemal või kui lapse äritolu ei ole võimalik kindlaks teha otsustab kohus eestkostja määramise omal algatusel või valla- või linnavalitsuse või huvitatud isiku avalduse alusel.
Kui vanemad on lahutatud või elavad lahus siis peavad nad otsustama, kuidas edasised hooldusõiguslikud küsimused lahendada. Hooldusõiguslikud vanemad võivad kokku leppida ühise esindusõiguse teostamise korraldamises, kuid hooldusõiguse kuuluvuse muutmine, sh ühise hooldusõiguse lõpetamine, on võimalik ainult kohtu kaudu.
Kummalgi vanemal on õigus kohtult hagita menetluses taotleda, et lapse hooldusõigus antaks talle osaliselt või täielikult üle. Hooldusõiguse vaidluse võib kohus lahendada ka hagimenetluses, kui seda nõutakse koos abielu lahutamise või elatise välja mõistmisega.
Hooldusõiguslikud vanemad võivad ühise hooldusõiguse teostamist korraldada vabas vormis, kuid hooldusõiguse kuuluvuse muutmine, sh ühise hooldusõiguse lõpetamine, on võimalik ainult kohtu kaudu. Hooldusõiguse küsimused otsustab ja paneb õiguslikult siduvalt paika üksnes kohus. Kohus lähtub lapsesse puutuvaid asju läbi vaadates esmajoones lapse huvidest, arvestades kõiki asjaolusid ja asjaomaste isikute õigustatud huvi. Hooldusõigusega seotud vaidlused on hagita perekonnaasjad, mille suhtes teeb kohus kohtumääruse. Vanemal tuleb oma õiguste määramisel lapse suhtes esitada kohtusse avaldus.
Hooldusõiguslikud vanemad võivad ühise hooldusõiguse teostamist korraldada vabas vormis, kuid hooldusõiguse kuuluvuse muutmine, sh ühise hooldusõiguse lõpetamine, on võimalik ainult kohtu kaudu. Kokkuleppele jõudmiseks saavad vanemad kasutada perelepitusteenust, kuhu saab vanemad suunata kohalik omavalitsus. Näiteks saavad vanemad vabas vormis või pereleitajate abiga paika panna lasega suhtlemise korra, kuid kui kokkulepet rikutakse on neil vaja pöörduda kohtusse täitedokumendi (s.o kohtumäärus) saamiseks.
Lapsega suhtlemise korra määramisel tegutseb ka kohus kohtumenetluse raames lepitusorganina, püüdes saavutada vanemate kokkulepet lapsega suhtlemise kohta. Kohus kuulab asjaosalised võimalikult aegsasti ära ja juhib nende tähelepanu võimalusele kasutada perenõustaja abi eelkõige ühise seisukoha kujundamiseks lapse hooldamisel ja tema eest vastutamisel. Kohus võib last puudutava menetluse peatada, kui sellega ei kaasne lapse huvisid ohustavat viivitust ning kui asjaosalised on valmis laskma ennast kohtuväliselt nõustada või kui kohtu arvates on muul põhjusel väljavaateid asja lahendamiseks asjaosaliste kokkuleppel.
Kohtu pädevusse kuuluvad küsimused, mis on seotud vanemate õigusega lapsega suhelda, hooldusõiguse muutustega, hooldusõiguse taastamise ja kohustusega maksta elatist ning muuta vanema taotlusel selle suurust.
Vanemate ja laste vastastikused õigused ja kohustused tulenevad laste põlvnemisest ehk vanemal, kellest laps põlvneb, on lapse suhtes hoolduskohustus. Vanema ja lapse vahelised õigused ja kohustused tulenevad sellest, kellel on lapse hooldusõigus, seega kui lapse hooldusõigus on ainult ühel vanemal, siis ta saab kõiki lapsega seotud asju otsustada ilma neid enne teise vanemaga arutamata.
Vanemal võib olla ainuhooldusõigus juba lapse sünnist saati, näiteks siis, kui isaduse omaksvõtu tahteavaldusi esitades on väljendatud oma soovi jätta vanema hooldusõigus vaid ühele vanematest. Ainuhooldusõigus võib ka ühel vanemal tekkida, välja võib tuua kolm näidet.
Ainuhooldusõigus on vanemal siis, kui vanem on kohtult hagita menetluses taotlenud, et lapse hooldusõigus antaks talle osaliselt või täielikult üle. Tavaliselt taotleb vanem seda siis, kui ühist hooldusõigust omavad vanemad elavad alaliselt lahus või ei soovi muul põhjusel hooldusõigust edaspidi ühiselt teostada.
Vanem teostab hooldusõigust üksinda ka siis, kui hooldusõigus kuulub vanematele ühiselt, kuid ühe vanema hooldusõigus on peatatud. Kui vanemale seaduse või kohtulahendi alusel kuuluv ainuhooldusõigus lapse suhtes on peatatud ja peatamise põhjuse äralangemist ei ole alust oodata, annab kohus hooldusõiguse üle teisele vanemale, kui see vastab lapse huvidele.
Kohus annab hooldusõiguse teisele vanemale üle ka siis, kui ainuhooldusõigusega vanem on surnud või temalt on hooldusõigus ära võetud, välja arvatud juhul, kui see ei vasta lapse huvidele.
Ühise hooldusõiguse korral teostavad vanemad lapse suhtes ühist hooldusõigust ja täidavad hoolduskohustust omal vastutusel ja üksmeeles, pidades silmas lapse igakülgset heaolu. Ühist hooldusõigust omavatel vanematel on ka ühine esindusõigus.
Hooldusõigusega seotuid vaidlusi lahendab maakohus. Hooldusõigusega seotud vaidluse korral tuleb avaldajal esitada maakohtusse avaldus asja hagita menetluses lahendamiseks. Avaldus tuleb esitada lapse elukohajärgsele maakohtule.
Avalduses tuleb märkida kohtu nimi, avaldaja ja asjast puudutatud isiku ning nende laste isikuandmed, samuti avaldaja selgelt väljendatud nõue. Lisaks märgitakse avaldusse faktilised asjaolud ning avaldaja peab loetlema ja esitama avalduses tema käsutuses olevad tõendid. Avaldusele peab alla kirjutama avaldaja või tema esindaja. Esindaja puhul lisatakse sellel volikiri või muu dokument, mis tõendab tema esindusõigust.
Avaldus ja dokumentaalsed tõendid tuleb kohtule esitada kirjalikult eesti keeles. Kui menetlusosalise kohtule esitatud avaldus, taotlus, kaebus või vastuväide ei ole eestikeelne, nõuab kohus määratud tähtpäevaks esitajalt selle tõlget eesti keelde.
Vanema õiguste määramise lapse suhtes ja lapsega suhtlemise korraldamise ehk hooldusõiguse asjad võib kohus lahendada ka hagimenetluses, kui seda nõutakse koos abielu lahutamisega või elatise väljamõistmisega hagimenetluses.
Kohus vaatab hooldusõigusega seotud hagita asja läbi hagimenetluse sätete kohaselt, arvestades hagita menetluse kohta sätestatud erisusi (vaata tsiviilkohtumenetluse seadustik [1] ).
Kiirmenetluses saab kohus last puudutavates asjades lahendada üksnes alaealisest lapsest lahus elavalt vanemalt lapsele elatise nõudmises. Hooldusõiguse asju lihtsustatud korras läbi vaadata ei saa, kuid hooldusõiguse asjad on hagita asjad ning erinevad seetõttu tavapärasest hagimenetlusest. Hagita asjas selgitab kohus ise asjaolud ja kogub selleks vajalikud tõendid, kui seaduses ei ole ette nähtud teisiti. Kohus ei ole seotud menetlusosaliste esitatud taotluste ega asjaoludega ega nende hinnanguga asjaoludele, kui seadusest ei tulene teisiti. Leebemad on nõuded ka kohtuistungite protokollimisele ja dokumentide kätte toimetamisele. Hooldusõiguse asjades on lisaks kohtul võimalik kohaldada abinõusid, et hooldusõiguse teostamist või lapsega suhtlemist menetluse ajaks reguleerida või tulevane kokkulepete täitmine tagada.
Kui on alust arvata, et abinõude kohaldamata jätmine võib raskendada kohtuotsuse täitmist või selle võimatuks teha, võib kohus rakendada hagi tagamise abinõusid ehk kohaldada esialgset õiguskaitset. Hagita perekonnaasjas võib esialgset õiguskaitset kohaldada iga kohus, kelle tööpiirkonnas on vaja abinõu rakendada. Abinõud on näiteks lapse väljaandmine teisele vanemale või seadusest tuleneva ülalpidamiskohustuse täitmine, muu hulgas saab kohustada kostjat menetluse ajal elatist maksma või selleks tagatist andma.
[1] Tsiviilkohtumenetluse seadustik – TsMS (RT I 2005, 26, 197; RT I, 21.06.2014, 58). Internetis: https://www.riigiteataja.ee/akt/121062014058?leiaKehtiv.
Kui kohus leiab, et füüsiline isik ei suuda oma majandusliku seisundi tõttu menetluskulusid kanda, võib kohus vabastada ta täielikult või osaliselt õigusabi kulude kandmisest, riigilõivu maksmisest.
Hagita menetluse lahend on kohtumäärus, millele kohaldatakse hagimenetluses tehtava kohtumääruse kohta sätestatut, kui seadusest ei tulene teisiti. Hooldusõiguse kohta tehtud kohtumäärust saab apellatsioonimenetlust reguleerivate üldsätete kohaselt edasi kaevata, kui apellant leiab, et esimese astme kohtu otsus põhineb õigusnormi rikkumisel (nt esimese astme kohus on materiaalõiguse või menetlusõiguse normi kohaldanud ebaõigesti). Eelnimetatud põhjustel on võimalik esitada ka kassatsioonikaebus Riigikohtusse.
Hooldusõiguse asjad lahendatakse hagita menetluses. Hagita perekonnaasjas teeb kohus määruse, mis kuulub täitmisele alates jõustumisest, kui seadusest ei tulene teisiti. Kohtumäärus hagita asjas on täitedokument. Juhul, kui võlgnik ei täida hooldusõiguse kohta tehtud kohtumäärust vabatahtlikult, siis täidetakse määrus sissenõudja avalduse alusel täitemenetluses. Selleks peab sissenõudja esitama avalduse kohtutäiturile, kelle tööpiirkonnas on võlgniku elu- või asukoht või kus asub võlgniku vara. Lapsega suhtlemise võimaldamise asjas teeb kohtutäitur täitetoimingu alusel koostööd lapse elukohajärgse või erandina kohustatud isiku elukohajärgse kohaliku omavalitsuse esindajaga, kellel on eriteadmised lastega suhtlemiseks. Vajaduse korral võib kohututäitur ka tõstatada kohaliku omavalitsuse ees küsimuse lapse ajutiseks paigutamiseks hoolekandeasutusse. Kui kohustatud isik takistab sundtäitmist, võib tema suhtes kohaldada sunniraha määramist.
Euroopa Nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/2003, mis reguleerib vanemlike õiguste ja kohustuste suhtes tehtud kohtulahendite kohtualluvust, tunnustamist ja täitmist, kohaselt tunnustatakse ühes liikmesriigis tehtud kohtuotsust teistes liikmesriikides ühegi erimenetluse järgimist nõudmata. Määrust kohaldatakse kõigis Euroopa Liidu liikmesriikides, välja arvatud Taani.
Lapse suhtes vanemlikku vastutust käsitlevat kohtuotsust, mis on tehtud liikmesriigis ja on selles liikmesriigis täitmisele pööratav ning kätte antud, täidetakse teises liikmesriigis siis, kui see on huvitatud poole taotlusel kuulutatud seal täitmisele pööratavaks. Selleks tuleb esitada täitmisotsuse taotlus kohtule.
Taotluse esitamiseks kohtu leidmine siit.
Kohtuotsuse tunnustamist taotlev või vaidlustav või selle täitmisotsust taotlev pool peab esitama:
a) kohtuotsuse koopia, mis vastab selle ehtsuse kindlakstegemiseks vajalikele tingimustele ning
b) tõend vanemliku vastutust käsitlevate kohtuotsuste kohta.
Vorm kättesaadav siit.
g) kui ei järgita Euroopa Nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/2003 artiklis 56 sätestatud menetlust
b) Euroopa Nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/2003 artikkel 39 kohane tõend vanemliku vastutust käsitlevate kohtuotsuste kohta.
Eesti rahvusvahelise eraõiguse seaduse [1] kohaselt reguleerib lapse ja vanemate vahelisi perekonnaõiguslikke suhteid lapse elukohajärgse riigi õigus.
Samuti kohaldub konventsiooni osalisriikide vahel vanema kohustuste kindlaksmääramise ja laste kaitse abinõude rakendamise pädevuse, kohaldatava õiguse, abinõude tunnustamise, rakendamise ja koostöö 1996. a Haagi konventsioon.
Kohaldatava õiguse määramist võivad reguleerida ka õigusabileingud. Eesti Vabariik on sõlminud õigusabilepingud järgnevate riikidega:
Eesti Vabariigi, Leedu Vabariigi ja Läti Vabariigi õigusabi ja õigussuhete leping (1993);
Eesti Vabariigi ja Vene Föderatsiooni leping õigusabi ja õigussuhete kohta tsiviil-, erekonna- ja kriminaalasjades (1993);
Eesti Vabariigi ja Ukraina leping õigusabi ja õigussuhete kohta tsiviil- ning kriminaalasjades (1995);
Eesti Vabariigi ja Poola Vabariigi vaheline leping õigusabi osutamise ja õigussuhete kohta tsiviil-, töö- ning kriminaalasjades (1999).
Kuivõrd Leedu, Läti ja Poolaga sõlmitud õigusabilepingute puhul on kõik lepingute osapooled ka Haagi 1996. a konventsiooni osapooled, on nendega otsustatud kohaldada konventsiooni sätteid kohalduva õiguse tuvastamisel.
[1] Rahvusvahelise eraõiguse seadus – REÕS (RT I 2002, 35, 217). Internetis: https://www.riigiteataja.ee/akt/13242136?leiaKehtiv.
Viimati uuendatud: 30/08/2018

matches: kohus kohus Kohus kohus kohus Kohus Kohus kohus Kohus kohus kohus Kohus kohus kohus Kohus kohus kohus kohus kohus kohus


text:
esitatud 7. juulil 2016(1)
Kohtuasi C‑417/15
(eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landesgericht für Zivilrechtssachen Wien (Austria))
Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala – Kohtualluvus tsiviil- ja kaubandusasjades – Määrus (EL) nr 1215/2012 – Reguleerimisala – Artikli 1 lõike 2 punkt a – Erandlik kohtualluvus – Artikli 24 punkt 1 – Menetlused, mille ese on kinnisasjaõigus – Kinnisaja kinge – Kinkelepingu tühisuse tuvastamine kinkija teovõimetuse tõttu – Nõue kanne avalikest registritest kustutada – Kohtualluvus nõuete seotuse korral – Artikli 8 punkt 4
1. Käesolev kohtuasi puudutab nn Brüsseli Ia määruse(2) artikli 24 punkti 1 tõlgendamist.
2. Viidatud säte näeb ette erandliku kohtualluvuse menetlustes, mille ese on kinnisasjaõigus. Sellega seoses on pädevad selle liikmesriigi kohtud, kus kinnisasi asub.
3. Eelotsusetaotluse esitanud kohus soovib teada, kas viidatud säte on kohaldatav kohtuasjas, milles esiteks on tegemist kinkelepingu tühisusega kinkija teovõimetuse tõttu ja teiseks kingisaaja omandiõiguse kohta tehtud kande järgneva kustutamisega.
4. Brüsseli Ia määruse põhjendus 15 on sõnastatud järgmiselt:
„Kohtualluvuse eeskirjad peaksid olema hästi prognoositavad ning lähtuma põhimõttest, et tavaliselt on kohtualluvus seotud kostja alalise elukohaga. Seepärast peaks alati olema tagatud kohtualluvus kostja elukoha alusel, välja arvatud teatavatel täpselt määratletud juhtudel, kui vaidluse sisu või poolte autonoomia eeldab teistsugust seost. […]“
5. Brüsseli Ia määruse artikli 1 lõikes 1 ja lõike 2 punktis a on määruse reguleerimisala sätestatud järgmiselt:
„1. Käesolevat määrust kohaldatakse tsiviil- ja kaubandusasjade suhtes igat liiki kohtutes. […]
a) füüsiliste isikute perekonnaseis või õigus- ja teovõime […]“
6. Brüsseli Ia määruse artikli 7 punkti 1 alapunkti a kohaselt allub asi „lepinguid puudutavates asjades“ erandlikult selle paiga kohtutele, kus tuli täita asjaomane kohustus.
7. Brüsseli Ia määruse artikli 8 punkt 4 näeb kohtualluvuse nõuete seotuse alusel ette järgmisel juhul:
„Isiku vastu, kelle alaline elukoht on liikmesriigis, võib esitada hagi ka: […]
4) lepinguid puudutavates asjades, mille menetlus on võimalik ühendada sama kostja vastu kinnisasjaõigust puudutavas asjas algatatud menetlusega, selle liikmesriigi kohtusse, kus kinnisasi asub.“
8. Brüsseli Ia määruse artikli 24 punkt 1 on sõnastatud järgmiselt:
9. Põhikohtuasjas asjakohased Austria õiguse sätted sisalduvad Austria tsiviilseadustikus (Allgemeines Bürgerliches Gesetzbuch, edaspidi „ABGB“) ja kinnistusraamatuseaduses (Allgemeines Grundbuchsgesetz, edaspidi „GBG“).
10. ABGB § 431 on sõnastatud järgmiselt:
„Kinnisasja omandi üleminekuks tuleb omandamise kohta teha kanne selleks ette nähtud avalikult peetavasse registrisse. Vastava kande tegemist nimetatakse kinnistamiseks (kinnistusraamatusse kandmine).“
11. Kinnitusraamatu kande kustutamiseks esitatava hagi ja vaidluse kohta kinnistusraamatusse märke kandmise osas näeb GBG § 61 ette järgmist:
„1. Kui isik leiab, et kinnistamine rikub tema kinnistusraamatusse kantavat õigust, ning ta nõuab kohtus kinnistusraamatu ebaõige kande kustutamist ja endise olukorra taastamist, siis võib ta hagi esitamisel või hiljem taotleda vaidluse kohta kinnistusraamatusse märke kandmist. […]
2. Kinnistusraamatusse vaidluse kohta märke kandmise tulemusel on kohtuasja kohta tehtud kohtuotsus siduv ka nende isikute suhtes, kes omandasid kinnisasjaga seotud kinnistusraamatusse kantava õiguse alles pärast seda, kui kinnistusraamatut pidavale kohtule esitati avaldus vaidluse kohta märke kandmiseks kinnistusraamatusse.“
III. Põhikohtuasi ja eelotsuse küsimus
12. Põhikohtuasja hageja oli Viinis asuva kinnisasja omanik. Ta kinkis kinnisasja 14. novembri 2013. aasta kinkelepinguga oma tütrele, põhikohtuasja kostjale. Kostja kanti kinkelepingu alusel omanikuna kinnistusraamatusse. Põhikohtuasja kostja elas sel ajal Saksamaa Liitvabariigis, kus ta elab ka praegu.
13. Põhikohtuasjas palub hageja eelotsusetaotluse esitanud kohtul tuvastada kinkelepingu tühisus ja kustutada kostja kohta tehtud vaidlusaluse kinnistu omanikukanne kinnistusraamatus, kuna ta oli kinke tegemise ajal teovõimetu.
14. Põhikohtuasjas vaidlustab kostja selle Austria kohtu pädevuse, kelle poole pöörduti. Ta väidab, et hageja ei saa tugineda asjaõigusele Brüsseli Ia määruse artikli 24 punkti 1 tähenduses.
15. Pärast seda, kui põhikohtuasja hageja lasi kinnistusraamatusse kanda märke vaidluse kohta, peatas eelotsusetaotluse esitanud kohus poolelioleva menetluse ja esitas Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:
„Kas menetluse puhul, mille ese on kinkija teovõime puudumise tõttu kinkelepingu tühisuse tuvastamise nõue ja kingisaaja kui omaniku kohta tehtud kinnistusraamatu kande kustutamine, kuulub kohaldamisele Brüsseli Ia määruse artikli 24 lõige 1, mis näeb ette erandliku kohtualluvuse menetluste puhul, mille ese on kinnisasjaõigus?“
16. Oma küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas kohtumenetlus, mille ese on kinnisasja kinke õiguslik kehtivus ja kingisaaja kui omaniku kohta kinnistusraamatusse tehtud kande kustutamine, kuulub Brüsseli Ia määruse artikli 24 punkti 1 reguleerimisalasse, mis näeb ette, et kohtuasjad, mille ese on kinnisasjaõigus, alluvad erandlikult selle liikmesriigi kohtutele, kus asjaomane kinnisasi asub.
17. Enne selle sätte üksikasjalikku käsitlemist tuleb esmalt kontrollida, kas käesolevas asjas saab Brüsseli Ia määrust üldse kohaldada. Kui Brüsseli Ia määrus ei oleks kohaldatav, siis puuduks nimelt seos eelotsuse küsimuse ja põhikohtuasjas toimuva vaidluse vahel ning eelotsusetaotlus oleks vastuvõetamatu.
A. Brüsseli Ia määruse kohaldatavus
18. Eelotsusetaotluse esitanud kohtu eelotsusetaotlus ei anna alust kahelda Brüsseli Ia määruse kohaldatavuses. Selle määruse kohaldatavus ei ole käesolevas asjas siiski enesestmõistetav.
19. Esiteks esineb kahtlusi sätte ajalise kohaldatavuse suhtes, kuna eelotsusetaotlusest ei nähtu, millal menetlust algatav dokument eelotsusetaotluse esitanud kohtule esitati. Brüsseli Ia määrus on aga selle määruse artikli 66 kohaselt kohaldatav üksnes menetlustele, mis algatati 10. jaanuaril 2015 või hiljem.
20. See ebaselgus ei peaks aga Euroopa Kohtul takistama eelotsuse küsimusele vastamist. Esiteks on hagi esitamise kuupäev võimalik kindlaks teha menetlusosaliste kirjalike seisukohtade alusel.(3) Kui aga sealt nähtuvat teavet peetakse ebapiisavaks, arvestades Euroopa Kohtu kodukorra artiklit 94, mille kohaselt peavad andmed asjassepuutuvate asjaolude ja siseriiklike õigusnormide kohta sisalduma eelotsusetaotluses endas, tuleb teiseks osutada sellele, et juba varasem õigusnorm, seega Brüsseli I määruse artikli 22 punkt 1(4) sisaldas Brüsseli Ia määruse artikli 24 punktiga 1 põhiosas sisuliselt kattuvat sätet. Seega kui asjaomane menetlus oleks tõepoolest algatatud veel enne 10. jaanuari 2015, oleks Euroopa Kohus pidanud eelotsusetaotluse esitanud kohtu küsimusi kontrollima samamoodi ning samu kaalutlusi aluseks võttes, olgugi et Brüsseli I määruse alusel.
21. Seda arvestades näib, et käesolevas asjas on eelotsusetaotluse vastuvõetavuse kaalumine üksnes seetõttu, et menetluse algatamise täpne kuupäev ei sisaldu eelotsusetaotluses endas, ülemäära formaalne.
22. Teiseks esineb kahtlusi ka Brüsseli Ia määruse esemelise kohaldamisala suhtes.
23. Kõnealuse määruse artikli 1 lõike 2 punktist a nähtub, et määrus ei ole kohaldatav „füüsiliste isikute õigus- ja teovõime“ suhtes. Siiski näib määruse asjakohasus käesolevas asjas, mis puudutab kinkelepingu tühisust kinkija teovõimetuse tõttu, esmapilgul küsitav.
24. Sest artikli 1 lõike 2 punkti a saksakeelne versioon mõistet „teovõime“ (Geschäftsfähigkeit) ei maini, erinevalt näiteks pärimisele kohaldatavat õigust käsitleva määruse(5) vastavast sättest.
25. Ümberpöördult ei saa aga selle põhjal teha järeldust, et teovõime (Geschäftsfähigkeit) küsimused kuuluvad Brüsseli Ia määruse reguleerimisalasse täielikult. Esiteks räägib selle vastu kohtupraktika(6), mis käsitleb Brüsseli I määruses ja Brüsseli konventsioonis(7) sisalduvaid varasemaid sätteid. Teiseks tuleb juhtida tähelepanu sellele, et mõistet „teovõime“ ning sellega silmas peetud temaatikat tuleb tõlgendada liidu õiguse autonoomse mõistena ja et määruse muudes keeleversioonides leidub osaliselt väga üldiseid mõisteid, nagu „capacité juridique“ või „legal capacity“. Need õigusmõisted ei anna erinevalt saksakeelsest versioonist alust eeldada, et Brüsseli Ia määruse artikli 1 lõike 2 punktis a sätestatud välistamisklausel ei pea just nimelt teovõime küsimusi puudutama. Vastupidi, Saksa õigusteoorias esinev vahetegemine kolme mõiste – „Rechts‑, Geschäfts‑ und Handlungsfähigkeit natürlicher Personen (füüsiliste isikute õigus-, teo- ja tegutsemisvõime)“ – vahel ei tule monistliku kontseptsiooni puhul nagu „capacité“ üldse kõne alla.
26. Asjaolule, et sätte saksakeelses versioonis „teovõimet“ ei mainita, ei tule seega omistada otsustavat tähtsust. Pigem tuleb lähtuda sellest, et ka teovõime küsimused võivad kuuluda artikli 1 lõikes 2 sisalduva välistamissätte alla.
27. Selleks et teha kindlaks, kas kohtumenetlus kuulub Brüsseli Ia määruse kohaldamisalasse, on määrav vaidluse poolte vaheliste õigussuhete laad ja vaidluse ese.(8) Seda silmas pidades – nagu rõhutas juba ka Schlosseri aruanne Brüsseli konventsiooni kohta(9) – saab Brüsseli Ia määruse kohaldamatusega nõustuda ainult neil juhtudel, mil määruse reguleerimisalast välja jäetud valdkonnad moodustavad „menetluse vahetu eseme“. Seevastu ei avalda määruse kohaldamisele mõju, kui reguleerimisalast välja jäetud õigusvaldkondadel on otsuse tegemise seisukohast „asjaolude eelhindamise tähendus“, ja seda isegi siis, kui neid puudutavatel „õigusküsimustel […] on menetluses kaalukas osa.“(10)
28. Seega isegi juhul, kui menetluses tõstatatud õigusküsimused on eraldi võttes oma laadilt väljaspool määruse reguleerimisala, jääb määrus sellest hoolimata kohaldatavaks, kui vaidluse põhiese kuulub määruse reguleerimisalasse.
29. Käesolevas asjas on seega määrav küsimus, mis moodustab menetluse tegeliku eseme. See küsimus ei kattu tingimata küsimusega, mille üle konkreetselt vaieldakse.
30. Nimelt isegi kui põhikohtuasjas on näiliselt kõige olulisem hageja teovõime küsimus ning sellele küsimusele antavast vastusest sõltub hageja nõuete põhjendatus, ei ole see ometigi vaidluse tegelik ese.(11) Sellega ei taotleta nimelt konstitutiivset, kogu õiguskäibe jaoks siduvat otsustust küsimuses, kas põhikohtuasja hageja on teovõimetu, mistõttu tuleb talle määrata eestkoste. Pigem on asi kinkelepingu õiguslikus kehtivuses ja sellest tulenevates omandiõiguslikes tagajärgedes. Hageja nende nõuete hindamise seisukohast on hageja teovõime küsimus pelgalt eelküsimus, mis ei puuduta kõnealuse menetluse laadi ja tegelikku eset.
31. Kuna teovõime küsimused ei ole põhikohtuasja põhiese, siis võib Euroopa Kohus järelikult lähtuda sellest, et Brüsseli Ia määruse artikli 1 lõike 2 punkt a ei takista määruse kohaldamist käesolevas asjas.
32. Eelotsetaotlusele, millega esitatakse küsimus Brüsseli Ia määruse artikli 24 kohta, tuleb seega vastata. Seepärast tuleb järgnevalt kontrollida, kas hageja nõue kuulub Brüsseli Ia määruse artikli 24 punkti 1 kohaldamisalasse, millest tulenevalt allub asi erandlikult Austria Vabariigi kohtutele.
B. Brüsseli Ia määruse artikli 24 lõike 1 kohaldatavus
33. Kõigepealt tuleb tõdeda, et põhikohtuasjas toimuvas vaidluses on tegemist kahe üksteisest eristada tuleva aspektiga: esiteks taotletakse kinkelepingu tühisuse tuvastamist, teiseks kingisaaja omandiõiguse kohta tehtud kande kustutamist kinnistusraamatust.
34. Mõlema aspekti puhul tuleb järgnevalt uurida, kas nende ese on „kinnisasjaõigus“ Brüsseli Ia määruse artikli 24 tähenduses.
35. Kõnealune õigusmõiste on liidu õiguse autonoomne mõiste ning kuna Brüsseli Ia määruse artikli 24 puhul on tegemist erandiga kostja elukohajärgse kohtualluvuse reeglist, siis tuleb seda tõlgendada kitsalt.(12) Seega ei ole menetluse eseme kvalifitseerimisel „asjaõiguseks“ Brüsseli Ia määruse tähenduses tähtis, kas siseriiklik õiguskord liigitab selle asjaõiguseks.
36. Vastavalt Euroopa Kohtu praktikale(13) tuleb „kinnisasjaõigusest“ Brüsseli Ia määruse tähenduses lähtuda vaid siis, kui kõnealune õigus on kõikide isikute suhtes siduv (erga omnes). Kuna see asjaõigus peab olema ka menetluse „ese“, ei piisa lisaks sellest, kui hagi on kinnisasjaga või kinnisasjaõigusega pelgalt seotud. Kõnealune hagi peab pigem just tuginema asjaõigusele(14) ja õiguse koosseis või ulatus peab olema menetluse ese.(15)
37. Seejuures tuleb arvesse võtta, et Brüsseli Ia määruse artikli 24 punktis 1 sätestatud erandliku kohtualluvuse peamine põhjus seisneb selles, et tulenevalt ruumilisest lähedusest kõnealusele asjale on asja asukohariik võimeline kõige paremini hankima teavet tegelike ja õiguslike asjaolude kohta.(16) Seevastu juhul, kui selline lähedus kinnisasjale ei ole vaidluse lahendamise seisukohast üldse oluline, räägib see erandliku kohtualluvuse vastu.
38. Seda arvestades tuleb kontrollida, kas kinkelepingu tühisuse tuvastamise nõude (allpool jaotis 1) või kingisaaja omandiõiguse kohta kinnistusraamatusse tehtud kande kustutamise nõude ese (allpool jaotis 2) on „asjaõigus“ Brüsseli Ia määruse artikli 24 tähenduses.
1. Kinkelepingu tühisuse tuvastamise nõue
39. Kinkelepingu tühisuse tuvastamise nõude ese, nagu rõhutavad õigesti Austria valitsus ja Euroopa Komisjon, ei ole kinnisasjaõigus Brüsseli Ia määruse tähenduses. Pigem puudutab see poolte vahel sõlmitud lepingu kehtivust, mille hindamine ei sõltu asjaõiguslikest kaalutlustest.
40. Austria õiguse kohaselt mõjutab kinnisasja kinke tühisus ka omandi ülemineku õiguslikku kehtivust. Hageja nõude vahetu ese ei ole kinke tühisust puudutavas osas siiski kõigile siduv asjaõigus, mille ulatuse või koosseisu peab kindlaks tegema kohtu teel.(17) Isegi kui käesolevas asjas on seos kinnisasjaga ka olemas, ei ole see kinkelepingu kehtivuse küsimuse seisukohast keskne ning seda ei tule seega pidada vaidluse „esemeks“ Brüsseli Ia määruse tähenduses. Küsimusel, kas väidetavalt teovõimetuse tõttu tühine leping puudutab vallas- või kinnisasja, ei ole lepingu kehtivust käsitlevate kaalutluste seisukohast mingit tähtsust. Seetõttu ei ole selle vaidluse hindamisel ka tegemist küsimustega, mis on eriomaselt seotud kinnisasjadega ning mis ainsana võivad õigustada erandliku kohtualluvuse kohaldamist.
41. Seda hinnangut ei muuda ka asjaolu, et põhikohtuasja hageja on juhul, kui ta peaks võitma, tema kahjuks tehtavate vahepealsete kohtumääruste vastu kaitstud vaidluse kohta kinnistusraamatusse tehtud märkega. Selle puhul on tegemist üksnes tema haginõude tagamise meetmega, mis ei muuda selle nõude laadi.
42. „Kinkelepingu tühisuse tuvastamise“(18) nõude puhul ei saa seega lähtuda Brüsseli Ia määruse artiklis 24 sätestatud erandlikust kohtualluvusest.
2. Kande kustutamise nõue
43. Teisiti on asi kande kustutamise nõude puhul.
44. Sellega esitab põhikohtuasja hageja nõude, mille ese on tühise kinkelepingu alusel kingisaaja omandiõiguse kohta kinnistusraamatusse tehtud kande kustutamine. Siinjuures on tegemist hageja õiguste teostamisega, mis tulenevad asjaõigusest, nimelt kõnealuse kinnisasjaga, mille omanikuna on kinnistusraamatusse kantud kostja, seotud omanikuõigusest.
45. Isegi juhul, kui Austria õiguse kohaselt ei jõudnud asi omandi kehtiva üleandmiseni kostjale, on kostja omandiõiguse kohta kinnistusraamatusse tehtud kanne vaja ikkagi kustutada, et hageja saaks täies ulatuses kasutada kinnisasjaga seotud omandiõigusi. Nimelt peavad võõrad kolmandad isikud kinnistusraamatusse kantud isikut põhimõtteliselt endiselt omanikuks. Kande kustutamise nõudega väidab põhikohtuasja hageja seega, et omandi üleminek kostjale on kehtetu ja järelikult kuulub kõnealune kinnisasjaõigus – tema omanikuseisundist tulenevalt – talle. See õigus on hageja kande kustutamise nõude puhul kohtuvaidluse ese Brüsseli Ia määruse artikli 24 punkti 1 tähenduses.
46. Eeltoodu kohaselt tuleb lähtuda sellest, et nõue kustutada kostja omandiõiguse kohta kinnistusraamatusse tehtud kanne kuulub – erinevalt kinkelepingu tühisuse tuvastamise nõudest – Brüsseli Ia määruse artikli 24 punkti 1 kohaldamisalasse.
3. Brüsseli Ia määruse artikli 24 punkti 1 kohaldatavus „menetlusele“ tervikuna
47. Siiski kerkib täiendavalt küsimus, kas asjaolu, et kande kustutamise nõue kuulub siiski Brüsseli Ia määruse artikli 24 punkti 1 kohaldamisalasse, ei saa ka vaidluse ülejäänud osa puhul kaasa tuua erandlikku kohtualluvust Austria Vabariigis. See oletus näib paika pidavat seda enam, et artikli 24 punkt 1 räägib selle saksakeelses versioonis nüüd(19) üldiselt „menetlustest“, mille ese on kinnisasjaõigus, millega tuleb kande kustutamise nõude osas ju nõustuda.
48. Süstemaatilise ja teleoloogilise vaatluse korral ei ole nii lai arusaam artikli 24 punktist 1 siiski kohane. Viidatud sätet tuleb erandit sätestava normina tõlgendada pigem kitsalt ja mõistest „menetlus“ tuleb aru saada nii, et see puudutab üksnes nõuet, mille ese on konkreetselt asjaõigus. Vastasel juhul oleks hagejal nimelt juba üksnes sellega, et lisaks muudele nõuetele väidab ta, et talle kuulub kinnisasjaõigus, võimalik saavutada kostja suhtes piiramatu erandlik kohtualluvus, nimelt asja allumine selle riigi kohtutele, kus kinnisasi asub, ja seda isegi juhul, kui tema ülejäänud mitteasjaõiguslikel nõuetel ei oleks selle kohtualluvusega mingit seost. Selline forum shopping oleks vastuolus nii Brüsseli Ia määruse kohase kohtualluvuse ülesehituse kui ka põhimõttega, et erandlikku kohtualluvust kinnisasja asukohas tuleb tõlgendada kitsalt ning see tuleneb kinnisasja lähedusest sealsele kohtule – argument, mis ei kehti mitteasjaõiguslike nõuete korral.
49. Vastavalt sellele kehtib Brüsseli Ia määruse artikli 24 punkti 1 kohane kohtualluvus ainult kande kustutamise nõude suhtes.
50. Ammendavuse eesmärgil tuleb selles kontekstis siiski märkida, et seoses hageja nõudega tuvastada kinkelepingu tühisus tuleneb „valikuline kohtualluvus“ Austria Vabariigis siiski Brüsseli Ia määruse artikli 7 punkti 1 alapunktist a, sest tühisuse nõude puhul on menetluse ese leping, mis õiguspärasuse korral oleks tulnud täita Austrias.(20) Selles mõttes on pädev kinkelepingu täitmise koha kohus.
4. Brüsseli Ia määruse artikli 8 punkti 4 kohaldatavus
51. Järgnevalt tuleb kontrollida, kas tühisuse tuvastamise nõue on lisaks vastavalt Brüsseli Ia määruse artikli 8 punktile 4 seotud kande kustutamise nõudega ja kas seda saab menetleda artikli 24 punkti 1 kohaselt kande kustutamise suhtes pädevas kohtus.
52. Nimetatud määruse artikli 8 punkti 4 kohaselt allub asi „lepinguid puudutavates asjades, mille menetlus on võimalik ühendada sama kostja vastu kinnisasjaõigust puudutavas asjas algatatud menetlusega“, selle liikmesriigi kohtule, kus kinnisasi asub.
53. Viidatud sätte tingimused on täidetud selles osas, et põhikohtuasja eseme moodustavad esiteks – kinkelepingu tühisuse tuvastamise nõudega – „leping“ ja teiseks – kande kustutamise nõudega – „[kinnis]asjaõigustega seotud hagi“, mis on esitatud sama kostja vastu.
54. Küsimusele, kas lepingust või asjaõigusest tuleneva nõude vahel peab lisaks olema sisuline seos, ei saa vastata vahetult sätte sõnastuse põhjal, ent vastus tuleneb sätte paigutusest määruse ülesehituses, kuna artikkel 8 reguleerib kohtualluvust pealegi eranditult sisulise seose alusel.(21) Käesolevas asjas on selline seos ka olemas, sest nõue kustutada kostja kinnistusraamatust(22) esitatakse just seoses lepingu tühisusega.
55. Vastavalt Brüsseli Ia määruse artikli 8 punktile 4 peab lisaks olema „võimalik“ kõnealuseid nõudeid konkreetsel juhul üksteisega „ühendada“. Mida sellega mõeldud on, seda ei ole Euroopa Kohus siiani veel käsitlenud. Õiguskirjanduses ollakse seisukohal, et tegemist võiks olla viitega kohaldatavale siseriiklikule menetlusõigusele: ainult sel juhul, kui Brüsseli Ia määruse artikli 8 punkti 4 ja siseriikliku menetlusõiguse tingimused on menetluste ühendamise suhtes kumulatiivselt täidetud, tuleb kõnealuste nõuete puhul arvesse ühine kohtualluvus kinnisasja asukohas.(23) Vastavalt sellele peab eelotsusetaotluse esitanud kohus ise kontrollima, kas Brüsseli Ia määruse artikli 8 punkt 4 ja siseriiklik menetlusõigus võimaldavad käesolevas asjas menetlused ühendada.
56. See õiguskirjanduses kajastatud tõlgendus läheb aga sätte sõnastusest kaugemale, sest väljendiga „on võimalik ühendada“ võib olla ka mõeldud lihtsalt viidet kahele samal ajal samas kohtus pooleli olevale menetlusele, mille ühendamine tuleb sellel põhjusel kõne alla.
57. Kui näha selles väljendis, nagu on soovitatud õiguskirjanduses, viidet siseriikliku õiguse täiendavatele menetlustingimustele, viiks see teiseks selleni, et Brüsseli Ia määruse artikli 8 punkti 4 ei tuleks kohalda liidus ühetaoliselt, vaid igas liikmesriigis põhimõtteliselt erinevalt, nimelt lähtudes asjaomasest siseriiklikust menetlusõigusest. Selline ebaühtlus oleks vastuolus määruse sätete võimalikult ühetaolise ja õigussubjekti jaoks etteaimatava kohaldamisega. Kuna viidet siseriiklikule õigusele sätte sõnastusest üheti mõistetavalt ei tulene, siis esineks lisaks vastuolu põhimõttega, mille kohaselt tuleb liidu õigust üldjuhul tõlgendada autonoomselt ja ühetaoliselt ning võimalik viide siseriiklikule õigusele peab selgelt tulenema asjaomasest õigusaktist.(24)
58. Seega on alust loobuda nägemast Brüsseli Ia määruse artikli 8 punktis 4 sisalduvas väljendis „on võimalik ühendada“ viidet siseriiklikule menetlusõigusele ning nõustuda ühise kohtualluvusega kinnisasja asukohas juba siis, kui kinnisasja asukohariigi kohtus on nagu käesolevas asjas, ühel ajal menetlemisel kaks nõuet, mis vastavad artikli 8 punktis 4 sätestatud tingimustele.
59. Eeltoodu põhjal teen Euroopa Kohtule ettepaneku vastata eelotsuse küsimusele järgmiselt:
Sellise kinnisasja kinkelepingu tühisuse tuvastamise nõue, nagu on kõne all põhikohtuasjas, ei kuulu Brüsseli Ia määruse artikli 24 punkti 1 kohaldamisalasse. Viidatud säte on seevastu kohaldatav kingisaaja omandiõiguse kohta kinnistusraamatusse tehtud kande kustutamise nõudele.
Sellisel juhtumil nagu põhikohtuasjas on vastavalt Brüsseli Ia määruse artikli 8 punktile 4 võimalik nõuded artikli 24 punkti 1 kohaselt pädevas kohtus ühendada.
2 –	Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (uuesti sõnastatud) (ELT 2012, L 351, lk 1).
3 –	Põhikohtuasja hageja ja kostja selles osas kattuvate kirjalike avalduste kohaselt (vt seal mõlemal juhul lk 2) esitati hagi 24. märtsil 2015.
4 –	Nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (EÜT 2000, L 12, lk 1; ELT eriväljaanne 19/04, lk 42).
5 –	Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 650/2012, mis käsitleb kohtualluvust, kohaldatavat õigust ning otsuste tunnustamist ja täitmist, ametlike dokumentide vastuvõtmist ja täitmist pärimisasjades ning Euroopa pärimistunnistuse loomist (ELT 2012, L 201, lk 107); selle määruse artikli 1 lõike 2 punkti b kohaselt on pärimisele kohaldatavat õigust käsitleva määruse kohaldamisalast välja jäetud „füüsilise isiku õigus- ja teovõime“.
6 –	Vt nt kohtuotsus Schneider (C‑386/12, EU:C:2013:633, punkt 31).
7 –	Brüsselis 27. septembril 1968. aastal alla kirjutatud konventsioon kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (EÜT 1968, L 299, lk 32).
8 –	Vt muu hulgas kohtuotsused Aannemingsbedrijf Aertssen ja Aertssen Terrassements (C‑523/14, EU:C:2015:722, punkt 30), flyLAL-Lithuanian Airlines (C‑302/13, EU:C:2014:2319, punkt 26), Sapir jt (C‑645/11, EU:C:2013:228, punkt 32) ja Sunico jt (C‑49/12, EU:C:2013:545, punkt 33).
9 –	EÜT 1979, C 59, lk 71.
10 –	Vastavalt Schlosseri aruande punktile 51.
11 –	Teistsugune oli kohtuotsuse Schneider (C‑386/12, EU:C:2013:633) aluseks olevas põhikohtuasjas kujunenud olukord, kus tegemist oli kinnisasjatehingust eristatavas hagita menetluses loa andmisega nimetatud tehinguks.
12 –	Vt selle kohta kohtuotsus Reichert ja Kockler (C‑115/88, EU:C:1990:3, punktid 8 ja 9).
13 –	Vt selle kohta kohtumäärus Gaillard (C‑518/99, EU:C:2001:209, punkt 17).
14 –	Kohtumäärus Gaillard (C‑518/99, EU:C:2001:209, punkt 16).
15 –	Vt selle kohta kohtuotsused Reichert ja Kockler (C‑115/88, EU:C:1990:3, punkt 11), ja Weber (C‑438/12, EU:C:2014:212, punkt 42).
16 –	Nii juba (Brüsseli konventsiooni kohta) kohtuotsused Rösler (241/83, EU:C:1985:6, punkt 20), ja Reichert ja Kockler (C‑115/88, EU:C:1990:3, punkt 10).
17 –	Vt selle kohta kohtuotsus Reichert ja Kockler (C‑115/88, EU:C:1990:3, punkt 12).
18 –	Nii sõnastatud eelotsusetaotluses, lk 2.
19 – Brüsseli I määruse varasema sätte saksakeelses versioonis räägiti veel „hagidest“ (Klagen). Selles osas ei ole (ja ei olnud) erinevad keeleversioonid siiski ühtsed, nii et sõnastusega seotud argumendid ei ole määravad. Samasuguse problemaatika kohta vt minu ettepanek kohtuasjas Kostanjevec (C‑185/15, EU:C:2016:397, punkt 33).
20 –	Vt selle kohta juba kohtuotsus Effer (38/81, EU:C:1982:79, punktid 4–8).
21 –	Seotud nõuete kohta, mille puhul tekiks vastasel korral vastuoluliste otsuste oht (punkt 1), regressinõue (punkt 2) ja vastuhagi (punkt 3).
22 –	Kinnistusraamatu parandamise ja sisulise seose kohta vt Winter, W., „Ineinandergreifen von EuGVVO und nationalem Zivilverfahrensrecht am Beispiel des Gerichtsstands des Sachzusammenhangs, Art. 6 EuGVVO“, Berlin 2007, lk 139 ja lk 144 jj.
23 –	Vt muu hulgas Dörner: Saenger, Zivilprozessordnung, 6. trükk, 2015, artikkel 8, punkt 15; Brüsseli I määruse kohta vt Winter (22. joonealune märkus), lk 149, Muir Watt: Magnus/Mankowski, Brussels I Regulation, 2. trükk, 2012, artikkel 6, punkt 52 ja Nagel/Gottwald, Internationales Zivilprozessrecht, 7. trükk, 2013, § 3, punkt 128.
24 –	Vt nt kohtuotsused EMU Tabac jt (C‑296/95, EU:C:1998:152, punkt 30), Nokia (C‑316/05, EU:C:2006:789, punkt 21) ja Spasic (C‑129/14 PPU, EU:C:2014:586, punkt 79).

matches:
kohus
§ 431
§ 61
kohus
kohus
Kohus
Kohus
Kohus
kohus
§ 3


28.03.2002.a. esitas Davis Service Group Plc esindaja Konkurentsiametile koondumise teate, mille kohaselt Davis Service Group Plc direktorite nõukogu tegi vastavalt 20.03.2002.a. vastuvõetud otsusele Sophus Berendsen A/S aktsionäridele suunatud avaliku ostupakkumise 100 % Sophus Berendsen A/S aktsiate omandamiseks.
Nimetatud tehingu suhtes kohaldatakse Taani Kuningriigi seadusandlust. Vastavalt Taani Kuningriigi Väärtpaberitega Kauplemise Seaduse (14.03.2001.a. konsolideeritud redaktsioon nr 168) 12. ptk §-le 45(5) ja Taani Kuningriigi Väärtpaberinõukogu 10.11.1999.a. korralduse nr 827 §-le 6 avaldas Davis Service Group Plc 22.03.2002.a. Sophus Berendsen A/S aktsiate ostupakkumise.
Pakkumise tegemise ajal ega ka viimase 6 kuu jooksul enne pakkumise tegemist ei omanud Davis Service Group Plc ühtki Sophus Berendsen A/S aktsiat.
Davis Service Group Plc pakkumisele Sophus Berendsen A/S aktsiate omandamiseks kohaldatakse Taani õigusaktidest tulenevaid Kopenhaageni Väärtpaberibörsi poolseid eeltingimusi. Kui nimetatud eeltingimused on täidetud, omandab Davis Service Group Plc Sophus Berendsen A/S 100 % aktsiate omandamisega valitseva mõju Sophus Berendsen A/S üle konkurentsiseaduse (edaspidi KonkS) § 2 lg 4 tähenduses. Seega on tegemist koondumisega KonkS § 19 lg 1 p 2 sätestatud viisil.
Konkurentsiamet avaldas 11.04.2002.a. Davis Service Group Plc ja Sophus Berendsen A/S koondumise teate saamise kohta teate väljaandes “Ametlikud teadaanded”. Kolmandad isikud nimetatud koondumise kohta arvamusi ja vastuväiteid ei esitanud.
Vastavalt KonkS § 20 punktidele 2 ja 4 on koondumise osaline füüsiline isik või ettevõtja, kes omandab valitseva mõju teise ettevõtja või tema osa üle, ja ettevõtja või tema osa, kelle üle omandatakse valitsev mõju. Seega on käesoleva koondumise osalised Davis Service Group Plc ja Sophus Berendsen A/S.
Davis Service Group Plc on Suurbritannias registreeritud ja Londoni Väärtpaberibörsil noteeritud ettevõtja, kes tegeleb põhiliselt tekstiilitoodete töötlemise, tööriistade rentimise ning moodulmajade projekteerimise ja ehitamisega oma tütarettevõtjate kaudu Suurbritannias, Saksamaal, Prantsusmaal, USA-s ja Iiri Vabariigis.Tekstiilitoodete töötlemine hõlmab voodipesu ja tööriiete renti ning sellega seotud pesupesemis- ja puhastusteenuseid.
Sophus Berendsen A/S on Taani Kuningriigis registreeritud ja Kopenhaageni Väärtpaberibörsil noteeritud ettevõtja, kes tegeleb tekstiiliteenuste pakkumisega oma tütarettevõtjate kaudu Taani Kuningriigis, Poolas, Rootsi Kuningriigis, Hollandis, Norra Kuningriigis, Belgias ja Saksamaal. Sophus Berendsen A/S poolt pakutavad tekstiiliteenused hõlmavad tööriiete ning hügieeni- ja kaitsevarustuse rentimist, hooldamist ja pesemist hotellidele, restoranidele, haiglatele ning tööstus- ja teenindusettevõtjatele.
Sophus Berendsen A/S-il kui ettevõtjal, kelle üle omandatakse valitsev mõju, on 100 % osalusega Eestis registreeritud tütarettevõtja AS Svarmil.
AS Svarmil põhitegevusala on õmblustoodete õmblemine. AS Svarmil toodangu nomenklatuur hõlmab laia sortimenti tööriideid haiglate, hotellide, restoranide ja kaupluste personalile. Lisaks toodab AS Svarmil laias sortimendis tööriideid […] kontsernile.
AS Svarmil omab […] alltöövõtjat, kellelt tellitakse alltöövõtu korras erinevate õmblustoodete valmistamist. AS Svarmil alltöövõtjad on […] asukohaga Rapla maakonnas ning […] ja […], mõlemad asukohaga Ida-Virumaal.
Vastavalt KonkS § 3 lg-le 1 on kaubaturg hinna, kvaliteedi, tehniliste omaduste, realiseerimis- ning kasutustingimuste, tarbimis- ja muude omaduste poolest ostja seisukohalt omavahel vahetatavate või asendatavate kaupade käibimise ala kogu Eesti territooriumil või selle osal.
Käesoleva koondumise puhul on kaubaturuks tööriiete rentimise ja hooldamise kaubaturg.
Davis Service Group Plc ja temaga samasse kontserni kuuluvad ettevõtjad ei oma Eestis äritegevust. Seega ei oma Davis Service Group Plc turuosa Eesti tööriiete rentimise ja hooldamise kaubaturul.
Sophus Berendsen A/S omab Eestis äritegevust tütarettevõtja AS Svarmil kaudu.
AS Svarmil toodang baseerub Sophus Berendsen A/S kontserni ettevõtjatelt saadud tellimustel ja instruktsioonidel. […]% toorainest imporditakse tellimuse esitanud Sophus Berendsen A/S kontserni ettevõtjate poolt.
AS Svarmil ekspordib […] % oma toodangust Sophus Berendsen A/S kontserni
kuuluvatele ettevõtjatele, peamiselt Berendsen Safety AB-le Rootsi Kuningriiki.
2001.a. moodustas AS Svarmil toodangu eksport ligikaudu […]% kogu realiseerimise netokäibest. Ülejäänud […] % käibest on tekkinud vanade, väljavahetatud tootmisvahendite müügist teistele Eesti ettevõtjatele.
Kuna AS Svarmil impordib […]% toorainest ja ei realiseeri oma toodangut Eestis, ei oma AS Svarmil turuosa Eesti tööriiete müügi kaubaturul. Tööriiete rentimise ja hooldamise kaubaturul AS Svarmil ei osale.
Vastavalt KonkS § 21 lg-le 1 kontrollitakse koondumist, kui koondumise osaliste eelnenud majandusaasta ülemaailmsed käibed kokku ületavad 500 miljonit krooni ja vähemalt kahe koondumise osalise ülemaailmne käive ületab kummalgi 100 miljonit krooni ning vähemalt ühe ühineva ettevõtja või ettevõtja või tema osa, kelle üle omandatakse valitsev mõju, äritegevus toimub Eestis.
Davis Service Group Plc ülemaailmne käive 2001.a. majandusaastal oli […] miljardit krooni.
Sophus Berendsen A/S ülemaailmne käive 2001.a. majandusaastal oli […] miljardit krooni ja käive Eestis […] miljonit krooni. Sophus Berendsen A/S kui ettevõtja, kelle üle omandatakse valitsev mõju, äritegevus toimub Eestis tütarettevõtja AS Svarmil kaudu. Seega kuulub Davis Service Group Plc ja Sophus Berendsen A/S koondumine KonkS § 21 lg 1 kohaselt kontrollimisele.
Vastavalt KonkS § 22 lg-le 2 Konkurentsiameti peadirektor või tema asetäitja keelab koondumise, kui see võib tekitada või tugevdada turguvalitsevat seisundit, mis oluliselt kahjustab konkurentsi kaubaturul.
Vastavalt KonkS § 13 on turguvalitsev ettevõtja konkurentsiseaduse tähenduses ettevõtja, kellele kuulub kaubaturul vähemalt 40 protsenti käibest või kelle positsioon võimaldab tal sellel kaubaturul tegutseda arvestataval määral sõltumatult konkurentidest, varustajatest ja ostjatest või ka eri- või ainuõigust või olulist vahendit omav ettevõtja.
Käesoleva koondumise puhul valitseva mõju omandaja Davis Service Group Plc ja temaga samasse kontserni kuuluvad ettevõtjad ei omanud enne koondumist äritegevust Eestis. Eestis omab tütarettevõtja AS Svarmil kaudu äritegevust Sophus Berendsen A/S, kelle üle omandatakse valitsev mõju.
Kuna Eestis puuduvad käesoleva koondumise poolt mõjutatud kaubaturud, kus tegutseb vähemalt kaks koondumise osalist või nendega samasse kontserni kuuluvat ettevõtjat, siis koondumine ei mõjuta Eesti tööriiete müügi ega rentimise ja hooldamise kaubaturgu. Koondumise tulemusena ei muutu nimetatud kaubaturgude struktuur, samuti konkurentsiolukord neil kaubaturgudel.
Seega Davis Service Group Plc ja Sophus Berendsen A/S koondumine ei tekita ega tugevda Eesti tööriiete müügi, samuti rentimise ja hooldamise kaubaturul turguvalitsevat seisundit ning KonkS § 22 lg 2 nimetatud asjaolusid, mis tingiksid koondumise keelamise, ei esine.


§ 2 Taotluse esitamine lasteasutusse vastuvõtmiseks
§ 21 Taotluse esitamine sõimeealisele lapsele lapsehoiukoha saamiseks
§ 3 Rühmade moodustamine
§ 4 Lapse lasteasutusest ja lapsehoiust väljaarvamine
RT IV, 14.12.2018, 21
Vastu võetud 16.05.2016 nr 5
RT IV, 19.05.2016, 15
jõustumine 01.06.2016
10.12.2018 RT IV, 14.12.2018, 14 01.01.2019
(1) Määrus reguleerib Rakvere linnale kuuluvatesse koolieelsetesse lasteasutustesse (edaspidi lasteasutus) laste vastuvõttu ja sealt väljaarvamist. Määruses sätestatud lasteasutusse vastuvõtu korda kohaldatakse erakooliseaduse alusel tegutsevale koolieelsele lasteasutusele ja sotsiaalhoolekande seaduse alusel tegutsevale lapsehoiuteenuse osutajale (edaspidi lapsehoid), kui nimetatud lasteasutus või lapsehoid osutab Rakvere linnale teenust halduskoostöö seaduse alusel ning sõlmitud lepingus ei ole sätestatud teisiti.
[RT IV, 14.12.2018, 14 - jõust. 01.01.2019]
(2) Lasteasutusse võetakse esmajärjekorras koolieast nooremaid lapsi, kelle elukohaks Eesti rahvastikuregistris on märgitud Rakvere linn.
(3) Erivajadustega lapse erirühma vastuvõtmine ja sealt väljaarvamine toimub haridus- ja teadusministri määrusega ning lasteasutuse põhimäärusega kehtestatud korras.
§ 2. Taotluse esitamine lasteasutusse vastuvõtmiseks
(1) Lapse lasteasutusse vastuvõtmiseks esitab lapsevanem või lapse seaduslik esindaja (edaspidi vanem) linnavalitsusele taotluse Rakvere haridusteenuste haldamise infosüsteemis ARNO (edaspidi infosüsteem) või linnavalitsuses kohapeal.
(2) Taotlused järjestatakse nende laekumise aja järgi. Linnavalitsuses kohapeal täidetud taotluse registreerib infosüsteemis linnavalitsuse määratud ametnik.
(3) Linnavalitsus esitab infosüsteemi kaudu laekunud taotlused laste kohta lasteasutustele hiljemalt iga aasta 01. maiks. Lasteasutus pakub vanemale kohta infosüsteemis. Vanem annab infosüsteemis nõusoleku kahe nädala jooksul.
(4) Kui soovitud lasteasutuses puudub vaba koht, siis pakub linnavalitsus infosüsteemi kaudu vanemale võimalust panna laps vabale kohale teises lasteasutuses. Vanem annab hariduse infosüsteemis nõusoleku kahe nädala jooksul. Kui vanem ei ole nõusolekut sellel tähtajal andnud, saab laps koha hariduse infosüsteemis määratud lasteasutuses.
(5) [Kehtetu - RT IV, 14.12.2018, 14 - jõust. 01.01.2019]
§ 21. Taotluse esitamine sõimeealisele lapsele lapsehoiukoha saamiseks
(1) Lapse lastehoidu vastuvõtmiseks esitab lapsevanem või lapse seaduslik esindaja (edaspidi vanem) linnavalitsusele taotluse infosüsteemis või linnavalitsuses kohapeal.
(2) Lapsehoiukoha taotlus tuleb esitada hiljemalt 15. maiks vanemal, kelle laps saab jooksva aasta 01. oktoobriks pooleteiseaastaseks.
(3) Infosüsteemis saab vanem valida kahe talle sobivaima lapsehoiuteenuse pakkuja vahel.
(4) Linnavalitsus esitab infosüsteemi kaudu laekunud taotlused lapsehoiule hiljemalt iga aasta 01. juuniks. Lapsehoiu esindaja pakub infosüsteemi kaudu vanemale kohta. Vanem kinnitab lapsehoiukoha vastuvõtmise kahe nädala jooksul. Kui vanem ei ole nõusolekut sellel tähtajal andnud, siis laps selles lastehoius kohta ei saa.
(5) Kui soovitud lastehoius puudub vaba koht, siis pakub linnavalitsus infosüsteemi kaudu vanemale võimalust panna laps vabale kohale teises lastehoius. Vanem annab infosüsteemis nõusoleku kahe nädala jooksul. Kui vanem ei ole nõusolekut sellel tähtajal andnud, saab laps koha infosüsteemis määratud lapsehoius.
§ 3. Rühmade moodustamine
(1) Lasteasutuse direktor moodustab lasteaiarühma (3-7aastased lapsed) ja kinnitab rühma koosseisu käskkirjaga.
(2) Pärast vanematelt saadud kinnitusi informeerib lasteaia direktor linnavalitsust vabadest kohtadest. Kui 3-4aastaste laste rühmades on vabu kohti, alustab linnavalitsus koha pakkumist lapsele, kes jooksva aasta 01. oktoobril on 3aastane. Kui sellel päeval sündinuid on mitu, on järgmiseks kriteeriumiks taotluse esitamise kuupäev
(3) Lasteasutuse direktor tutvustab vanemale lasteasutusse vastuvõtu ja sealt lahkumise korda ning lasteasutuse tegevus- ja päevakava, informeerib vanemat tema poolt tasumisele kuuluvatest tasudest, nende suurusest ja tasumise tähtajast.
(4) Vanem saab teavet lasteasutuse ja lapsehoiu vabade kohtade ja järjekorra kohta linnavalitsusest. Vanema poolt makstava tasu suuruse ja selle kehtestamise aluste kohta, samuti muud teavet, mis puudutab lasteasutuse ja lapsehoiu tegevus- ja päevakava ning töökorraldust annab lasteaed või lapsehoid.
§ 4. Lapse lasteasutusest ja lapsehoiust väljaarvamine
(1) Lapse lasteasutusest või lapsehoiust lahkumise aluseks on vanema avaldus, mis esitatakse infosüsteemi kaudu hiljemalt kaks nädalat enne lahkumist. Avalduses tuleb märkida lapse lasteasutusest või lapsehoiust lahkumise kuupäev.
(2) Lapse lasteasutusest lahkumisel on vanem kohustatud tasuma vanema poolt makstava tasu kuni lapse lasteasutusest lahkumise kalendrikuu lõpuni, kui laps lahkub pärast 15. kuupäeva (k.a.). Kui laps lahkub enne 15. kuupäeva, tasutakse lastasutuses viibitud päevade eest. Toitlustuskulu tasumine toimub lasteasutuses kehtestatud korras. Lapsehoiust lahkumisel tasub vanem vanema poolt makstava tasu ja toitlustuskulu lapsehoiu kehtestatud tingimustel.
(1) Enne määruse jõustumist esitatud avaldused jäävad kehtima ning avaldused kannab hariduse infosüsteemi linnavalitsus.
(2) 2016. aastal esitab linnavalitsus hoiurühmade nimekirjad hiljemalt 20. juuniks.
Määrus jõustub 01. juulil 2016. a.


Male hindi names dunlop rehvide müük / Black friday 2020 uk tv busside müük saksamaal
Male hindi names dunlop rehvide müük fastac 50 hind huawei ale l21 müük
Satsiseeliku müük roosa ristiku seemne müük. nintendo switch hindi sandwich paneel müük.labrador retriever card müük kipslae ehituse hind.kasutatud kodumasinate müük võrus iphone 6s aku hind
Kingitus tulevasele emale viagra müük pärnus. inva wc pott hind anemomeeter müük.telia ruuter black müük boiler ka hindi
Maja ostaszewska buddyzm pelletite müük. http www kingitus ee lisainfo black friday deals target.jalgrattad müük tallinn ostaszewska kabriolett müük
Ehitustööde kasutatud mb müük iphone 10 hindi pakkumised dekoratiivkivide terrassi klaasimise hind inglitiivad müük müük Kasutatud paatide müük osta ja myy tampereChristmas shopper simulator 2 black friday free download mida kinkida naisele juludeks columbia õõnesplokk hind osta project cars 2 easyjet black friday italia flokside müük.millist odavat autot jalgpalli särkide müük kärcher fenstersauger black friday osta elektri atv müük M jak miłość store ostatni odcinek black friday pc sales Kasutatud sügavkülmikute müük e kataloogid vinüül pii täpne väärtus abielusrmuste müük kile müük akvaariumi taimede müük.htc one m8 müük skullcandy black friday 2020
Purskkaevud müük pärnus biggest black friday dunlop deals australia.Gin long drink hind auto akulaadijate müük
Black friday canada nintendo switch ponsse harvester müük.Siugtoru hindi hind dunlop okaspuu müük
Osta koera friday macbook air 2020 müük.Golden hinde london sleepover victoria secret black rehvide friday canada.Uute valuvelgede müük ktm duke 390 müük.Ram black friday sales event how much would a ps4 be on black friday.Kingitused vastsündinule black friday london best deals.Easyjet black friday promo code how much will a ps4 cost on black friday 2020.Hobutarvete müük nankang rehvid müük.Elektrikütte hind satelliittelefon müük.Valgeamuur müük faasani names liha müük.Mikromootorite müük talverehvid müük
Itaalia mööbli müük black hindi friday levi's 505.Auto subwoofer müük tadelakt hind names
Riigivarade müük alumiiniumleht hind.Peegelkile müük tartu drone müük.Laste krossivarustus müük hiina väiketraktorite müük.Iphone 4 müük eestis kiltkivi müük tartu.Iphone hindi songs app mobiilne kümblustünn müük.Firma auto müük seotud isikule kingitus naisele juubeliks.Uk black friday 2020 ps4 deals review windows 8 1 ostatnia aktualizacja.Tallink black friday buy sony xperia xz2 canada.Muld müük tallinn millist auto akut osta.Brent hinds face tattoo black friday deals nike shoes uk.Ps store black friday indirimleri kuurid müük.Amazon black friday international shipping kasutatud matkabusside müük.Mootorpaatide müük rootsis mazda rx7 müük
Ipad 2020 hind rehvide kreeka pähkli hind.Bauroc element 100 hind mini bullterjer müük.Emmaljunga nxt90f hind gin long drink hind.Iphone 8 plus case anya hindmarch steam black friday vs christmas.Selfie stick müük cnc pinkide müük.Rimi kampaania noad põhjapõdra liha müük.Vutiliha müük mops black hund.Mäesuusavarustuse müük osta core 2 quad.Saapad ee sooduskood skechers energy lights müük.Bensiinimootoriga veepump müük muna hind.Esisilla reguleerimine hind sarniir hind Osta oneplus 7 pro mida kinkida firma sünnipäevaks.Vermikompost müük laserkaugusmõõtja müük.Osta pizza black friday 2020 uk nintendo switch.Raamatute müük internetis nokia 6 information in hindi.Lebokott hind glock müük.Pulgakoogid hind eestiaegne tigudiivan müük.Telerite müük tartus mistä ostaa trx.Treilerveod hind yorkshire terjer kutsikad müük.Playstation 4 slim hind tommy hilfiger black friday sale.Jbl müük kasutatud telefonide müük tartus
Lamberghini rehvide hindi song download ettevõtte ost müük.Equestrian clearance black friday iphone xs hintergrund
Tamagotchi friends osta dunlop black friday banner vector.Amazon black friday 2020 news black friday pc components uk.Black friday funny gif skyscanner black friday 2020.Black friday headphone deals milline monitor black osta.Nikon d3200 hindi õli hind.Puupliidid müük puude müük harjumaal.Eramaja vundamendi hind elupuude müük jõgevamaal.Garaaziuksed müük tartus kadaka puidu müük.Värske kala müük tallinnas magda m ostatni odcinek cda.Black friday gaming müük laptop deals 2020 best buy absorbent müük.Karnevali kostüümide müük seemnekartuli müük jõgeva.Co2 hindi kasutatud hobutreilerite müük
Volvo veljed müük asfaldi dunlop paigalduse hind.Black friday 2020 names date in europe balayage translation in hindi
Silmade laseroperatsioon hind spotify black friday friday deal.Rehvide tasakaalustamine hind worten black friday ps4.Papp karbid müük kassaaparaat müük.Korterite müük viimsis black friday offers 2020 amazon.Coop kampaania black friday 2020 italia asos.Klienditugi osta ee iphone 7 256gb müük.Bauhof ee kampaania suitsuvorst müük.Forza horizon 4 xbox one müük forelli hind.Millist televiisorit osta krepsinio apranga akcija.Passi in hindi veorihmade müük.Gaasiboilerite müük ja paigaldus tallinnas deals black friday 2020 hotel deals ireland.Cat hindberg liiva müük paides.Mb w123 müük postrite müük Black friday sales uk debenhams muhu pätid hind.Oculus rift video vr atv haagis müük.Sony xperia hind xz price in pakistan black friday 2020 ps4 pro deals uk.Mopsi müük pa paandi hindi dubbed movie.Samsung galaxy j3 hindi video telefonide müük.Garaaziuksed hind maanteeamet omakapitali bilansiline väärtus.Alkoholi müük you tube black friday fights 2020.Ldlc black friday maa hindi sms.Victoria's secret black friday 2020 tote norwegian black friday code.Ebay ofertas de black friday jack russell terrier hind leg problems.Black friday sale instagram ratta müük tartus.Tomati hind 2020 meeste kingad müük.Net a porter black friday graniidi müük.Iphone 5s 16 gb kuldne müük hankook rehvide müük.Happy black friday funny images omeprazole hindgut
Sulgpallireketite müük valgeamuur hind.Dacia meaning in hindi tibude hindi müük 2020
Elektrigrill müük müük dekoratiivkrohv hind.Jalgrataste müük facebook kasutatud lumelaua müük.Pakkumised egiptusesse golden hinde london tripadvisor.Moncler woodbury black friday karuliha hind.Colourpop black friday discount implantaadi krooni hind.Punase tellise hind tallinna vesi aktsia hind.Usaraud müük musta mulla müük pärnus.Pakkumised poodides elamumaa müük käibemaks.Linnupeleti names müük osta bitcoin eesti.Lufthansa black friday deals 2020 ps3 podczas ostatniego korzystania.Must metall müük kütuse hind täna tanklates.Sõbrapäeva kingitused kallimale viina hind.Koi hindi meaning in english auto mootori müüakse müük
Hoverboard hind black friday belgium black friday shen is it ostu müügi kuulutused ikea lisa hinds united church funds yerba mate tee müük Läätsed hind hindi indian song pitbull koerte müük 8mm armatuuri hind.veovõlli otsa vahetuse hind 1 kwh kasutatud jalgrataste müük mulla hind hind eestis Veiseliha dunlop müük dom perignon 2006 hind.Black friday male headphones best buy kunstküünte müük.Laste passi hind euronics must reede 2020.Black friday 24 november 2020 hindi makro audi r8 features in hindi.Osta uus korter tallinnas hella micro xenon müük.Sülearvutid müük destillaator müük.Ciaran hinds steppenwolf nikon d7200 tutorial hindi.Black friday iphone 6s plus pakkumised autopesu.Autoosta rugeli mõisade müük.2020 black friday predictions terrassi ruudu hind.Motonet kinkekaart kaup 24 must reede
Pandi hindi names word ergobaby osta dunlop
Kimono ki hindi apple aktsiad.Windows 8 1 tutorial in hindi samsung galaxy grand prime in hindi.Televiisor müük ciaran hinds liam neeson.Black friday london hotel deals müük spotify hindi music collection.Kütuse hind reaalajas assassin's creed origin black friday sale.Osta ee töötajad plekk katuse paigaldamise hind.Matt and nat black friday sale rekonstrueerimisprojekti hind.Turvatoolide müük oneplus 6t features hindi.Stepper mootor müük ps4 vs xbox one x in hindi.Mida osta rumeeniast suvine allahindlus.Jahekappide müük makroonide müük tartus.Ponide müük toyota gt86 müük.Htc u11 unboxing in hindi early black friday deals online now.Lingvaalsed breketid hind korterite müük raplas


Kalender juuli 2013
1. juuli Kui armsad on mägede peal sõnumitooja sammud. Ta kuulutab rahu, toob häid sõnumeid. Js 52:7 1Ms 18:16–33;Ps 103:6–17;Mt 8:18–22;
2. juuli Issand ütles Aabramile: „Mine omalt maalt, omast sugukonnast ja isakojast maale, mille ma sulle näitan!“ 1Ms 12:1 1Ms 19:15–29;Ps 26;Mt 8:23–27;
3. juuli Minu peale on halastatud seepärast, et Kristus Jeesus saaks osutada kogu oma pikka meelt. 1Tm 1:16 1Ms 21:5,8–20;Ps 34:2–12;Mt 8:28–34;
4. juuli Kogu maale on kostnud nende hääl ja ilmamaa äärteni nende sõnad. Rm 10:18 1Ms 22:1–19;Ps 116:1–7;Mt 9:1–8;
5. juuli Sinu kardetavast jõust räägitagu ja ma jutustan Sinu suurtest töödest. Ps 145:6 1Ms 23:1–4,19 24:1–8,62–67;Ps 106:1–5;Mt 9:9–13;
6. juuli Su suure headuse mälestust kuulutatagu ja Su õiguse üle hõisatagu! Ps 145:7 1Ms 27:1–5a,15–29;Ps 135:1–6;Mt 9:14–17;
8. juuli Issand on neile tugevuseks. Ta on oma võitud mehe võidusaamise kindlustus. Ps 28:8 1Ms 28:10–22;Ps 91:1–10;Mt 9:18–26;
7. pühapäev pärast nelipüha Armastuskäsk Nõnda ütleb Issand, kes sind on loonud: Ära karda, sest ma olen sind lunastanud, ma olen sind nimepidi kutsunud, sa oled minu päralt! Js 43:1 KLPR 307 Ps 28:1–2,6–7;3Ms 19:1–4,11–18;Rm 12:16–21;Mt 5:20–30
noorkuu 10.14
9. juuli Ärge tehke kohtus ülekohut! Ära ole erapoolik viletsa kasuks ja ära austa vägevat, vaid mõista ligimesele õiglaselt kohut! 3Ms 19:15 1Ms 32:22–33;Ps 17:1–8;Mt 9:32–38;
10. juuli Ära lase kurjal võitu saada enese üle, vaid võida sina kuri heaga! Rm 12:21 1Ms 41:55–57; 42:5–7,17–38;Ps 33:1–4,17–21;Mt 10:1–7;
11. juuli Too Jumalale ohvriks tänu ja tasu Kõigekõrgemale oma tõotused! Ps 50:14 1Ms 44:18–21,23–29; 45:1–5;Ps 105:11–17;Mt 10:7–15;
12. juuli Sinu poole, Issand, ma hüüan, mu kalju! Ära pöördu vaikides minust eemale, et ma Su vaitolemise tõttu ei saaks nende sarnaseks, kes lähevad alla hauda! Ps 28:1 1Ms 46:1–7,28–30;Ps 37:3–6,27–28;Mt 10:16–23;
13. juuli Olge omavahel üksmeelsed! Ärge mõtelge kõrgilt, vaid laske end tõmmata madalate hulka! Ärge olge endi meelest targad! Rm 12:16 1Ms 49:29–33; 50:15–25;Ps 105:1–7;Mt 10:24–33;
15. juuli Tema all on nagu valguse sära, Tema kõrval on kiired, seal on Ta võimsuse loor. Ha 3:4 2Ms 1:8–14,22;Ps 124;Mt 10:34–11:1;
Issanda muutmise püha ehk kirgastamispüha Kirgastatud Kristus Sinu kohal koidab Issand ja sinu kohal nähakse Tema auhiilgust. Js 60:2 KLPR 355 Ps 97:1–2,5–6,10–11;2Ms 3:1–6;2Pt 1:16–18;Mt 17:1–8
16. juuli Issand jätkas Moosesele: „Mina olen sinu vanemate Jumal, Aabrahami Jumal, Iisaki Jumal ja Jaakobi Jumal!“ Aga Mooses kattis oma näo, sest ta kartis Jumalale otsa vaadata. 2Ms 3:6 2Ms 2:1–15;Ps 69:2–3,32–37;Mt 11:20–24;
I_veerand 06.18
17. juuli Meie Issand Jeesus Kristus sai au ja kirkust Jumalalt Isalt, kui ilmvõrratult kirkuselt kostis Talle hääl: „See on minu armas Poeg, Temast on mul hea meel!“ 2Pt 1:17 2Ms 3:1–6,9–12;Ps 103:1–7;Mt 11:25–27;
18. juuli Rõõmustage Issandas, te õiged, ja tänage Tema püha nime! Ps 97:12 2Ms 3:13–20;Ps 105:1–2,23;Mt 11:28–30;
19. juuli Issand on kuningas, maa ilutsegu! Rõõmustagu saarte hulk! Pilved ja pimedus on Tema ümber, õigus ja õiglus on Ta aujärje alus. Ps 97:1-2 2Ms 11:10–12:14;Ps 116:11–19;Mt 12:1–8;
20. juuli Teie, kes armastate Issandat, vihake kurja! Tema hoiab oma vagade hingi, Ta kisub nad ära õelate käest. Valgus koidab õigele ja rõõm neile, kes õiglased südamelt. Ps 97:10-11 2Ms 12:37–42;Ps 136:1–4,10–15;Mt 12:14–21;
täiskuu 21.16
Maarja Magdaleena, Issanda õpilane, madlipäev Sul on hea meel tõest, mis asub südame põhjas, ja salajas annad Sa mulle tarkust teada. Ps 51:8 Ps 30:2–4,13;Rt 1:6–18 (või: Ül 3:1–4);2Kr 5:14–18;Jh 20:1–3,11–18
23. juuli Su keskel tõuseb prohvet või unenägija ja ta lubab sulle tunnustähe või imeteo, ja see tunnustäht või imetegu sünnib, millest ta sulle rääkis, öeldes: „Käigem teiste jumalate järel, keda sa ei ole tundnud, ja teenigem neid!“, siis ära kuula selle prohveti või selle unenägija sõnu. 5Ms 13:2-4 2Ms 14:21–15:1;Ps 105:37–44;Mt 12:46–50;
24. juuli Armsad, ärge usaldage iga vaimu, vaid katsuge vaimud läbi, kas nad on Jumalast, sest palju valeprohveteid on läinud välja maailma. 1Jh 4:1 2Ms 16:1–5,9–15;Ps 78:16–30;Mt 13:1–9;
26. juuli Kui õelad lokkavad nagu rohi ja kõik ülekohtutegijad õitsevad, siis on see neile hävituseks igavesti. Ps 92:8 2Ms 20:1–17;Ps 19:8–12;Mt 13:18–23;
Apostel Jaakobus Vanema päev ehk jaagupipäev Ma tulen Issanda Jumala vägitegudega, ma tunnistan üksnes Sinu õiglust. Ps 71:16 Ps 89:2,6,16–18;Jr 45:1–5 (või: 1Kn 19:9–18);Ap 11:27–12:3a (või: 2Kr 4:7–15);Mt 20:20–23(24–28)
27. juuli Jeesus ütles jüngritele: „Mitte igaüks, kes mulle ütleb: „Issand, Issand!“, ei saa taevariiki; saab vaid see, kes teeb mu Isa tahtmist, kes on taevas.“ Mt 7:21 2Ms 24:3–8;Ps 50:1–6,14–15;Mt 13:24–30;
28. juuli Jeesus ütles: "Minagi ütlen teile: Tehke endile sõpru ülekohtuse mammonaga, et kui see saab otsa, teid võetaks igavestesse telkidesse." Lk 16:9 Ps 119:129–136;Õp 3:3–8 (või: 2Aj 1:7–12);1Pt 4:7–11;Lk 16:1–9
10. pühapäev pärast nelipüha Ustavus Jumala andide kasutamisel - Igaühelt, kellele on antud palju, nõutakse palju, ja kelle hoolde on jäetud palju, sellelt küsitakse veel rohkem. Lk 12:48 KLPR 326 Ps 119:129–136;Õp 3:3–8 (või: 2Aj 1:7–12);1Pt 4:7–11;Lk 16:1–9 Issand Jumal, me täname Sind, et Sa oled meid rikkalikult õnnistanud. Hoia meid ahnuse eest ning anna meile õiglast meelt. Aita, et me oleksime Sinu andide ustavad majapidajad ja jagajad, nii et meil igavesest varandusest puudust ei tuleks, kui me jätame ajaliku elu ja tuleme Sinu kohtu ette. Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
29. juuli Issand, anna mulle arusaamist oma sõna mööda! Ps 119:169 2Ms 32:15–24,30–34;Ps 106:19–23;Mt 13:31–35;
viimane_veerand 20.43
30. juuli Heldus ja tõde ärgu jätku sind maha! Seo need enesele ümber kaela, kirjuta need oma südamelauale, siis sa leiad armu ja heakskiitu Jumala ja inimeste silmis! Õp 3:3-4 2Ms 33:7–11; 34:5–9,28;Ps 103:8–12;Mt 13:36–43;
31. juuli Teenigu igaüks teisi selle andega, mille ta on saanud, nagu Jumala mitmesuguse armu head majapidajad. 1Pt 4:10 2Ms 34:29–35;Ps 99;Mt 13:44–46;


text:
"Prooviabielu" Liisa uut elukaaslast karistati loomapiinamise ja kassitapmise eest - Publik
"Prooviabielust" tuntud Liisa Kuusmaa teatas mõnda aega tagasi oma blogis, et ei ela enam üksinda ning tema ellu on saabunud õnn ja armastus mehe näol. Liisa väljavalituks osutus Sander Pärtel.
Eestimaa Loomakaitse Liidu kodulehelt leiab aga noormehe piinajate nimekirjast ning tema jõhkruse ohvriks on langenud mitu kassi.
Liisa kirjutas oma blogis augustikuus, et tema ellu on tekkinud mees ning selleks hetkeks olid nad suhtes olnud kuu aega. "Ja meil läheb hästi- oleme õnnelikud ja loodetavasti seda õnne jagub pikaks ajaks. Mina igatahes tunnen, et olen oma kõrvale leidnud selle õige, kellega ma tahakski ülejäänud elu jagada," kirjutas Liisa.
Selgub, et Sander Pärtel on ajavahemikul 2013 mai kuni 2014 veebruar piinanud kahte ja tapnud ühe kassi. Kohtueelse menetlusega täpselt tuvastamata kuupäeval ja kellaajal, viskas mees korteri aknast välja paarikuise kassipoja, kes jäigi selle tagajärjel kadunuks, pannes sellega toime LoKS § 4 lg 1 sätestatud looma suhtes lubamatu teo, väljendades sellega hoolimatust looma tervise, heaolu ja elu vastu.
Samuti peksis ta korteris pere isast kassi Ossut rusikatega kehasse nii, et kass ei suutnud mitu päeva liikuda ja süüa, pannes sellega toime LoKS § 4 lg 1 sätestatud looma suhtes lubamatu teo, põhjustades loomale valu ja välditavaid füüsilisi ja vaimseid kannatusi. Hiljem peksis ta kass Ossut veel korduvalt rusikatega pähe.
"Prooviabielu" Liisa uus elukaaslane lubas oma raseda naise ja lapse ära tappa (94) 03.10.2017
Kahe kassi piinamisele järgnevalt peksis ta 2014. aastal korteri vannitoas ilma põhjuseta surnuks pere emase kassi Bella, pannes sellega toime LoKS § 4 lg 1 sätestatud looma suhtes lubamatu teo, põhjustades loomale valu ja välditavaid füüsilisi ja vaimseid kannatusi.
Kohus tunnistas isiku süüdi KarS § 264 lg 1 p 3 järgi kvalifitseeritava kuriteo toimepanemises ja mõistis talle selle teo eest karistuseks vangistuse 6 kuud. Samas asjas tunnistas kohus isiku süüdi ka ähvardamises ja teise inimese kehalises väärkohtlemises ning mõistis nende tegude eest karistuseks vastavalt 7 kuud vangistust ja 1 aasta ja 9 kuud vangistust. Kohus luges kergemad karistused kaetuks raskeima karistusega, mõistes liitkaristuseks vangistuse 1 aasta ja 9 kuud, kuid ei pööranud tingimisi mõistetud karistust täitmisele, kui süüdimõistetu ei pane talle kohtu poolt määratud 2 aastase katseaja jooksul toime uut kuritegu ning täidab talle KarS § 75 lg 1 sätestatud käitumiskontrolli ajaks pandud kontrollnõudeid ja kohustusi.
Registreeritud (24) Anonüümne (121)

matches:
§ 4
§ 4
§ 4
Kohus
§ 264
kohus
Kohus
§ 75


Vabariigi Presidendi 9. detsembri 2003. a otsusega nr 482
26) läbilaskevõime jaotamise organ on raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja või käesolevas seaduses sätestatud juhul Raudteeinspektsioon ning välisriigi ettevõtja, muu juriidiline isik või struktuuriüksus, kelle ülesandeks vastavalt selle välisriigi õigusaktidele on läbilaskevõime jaotamise korraldamine.
TEGEVUSLOAD JA OHUTUSTUNNISTUS
(6) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1–3 sätestatud tegevusluba on tähtajatu, lõigetes 4 ja 5 sätestatud tegevusluba antakse välja kümneks aastaks.
(10) Välisriigi äriühing võib tegutseda käesoleva paragrahvi lõigetes 1–5 nimetatud tegevusaladel juhul, kui tema filiaal on kantud äriregistrisse äriseadustikus (RT I 1995, 26–28, 355; 1998, 91–93, 1500; 1999, 10, 155; 23, 355; 24, 360; 57, 596; 102, 907; 2000, 29, 172; 49, 303; 55, 365; 57, 373; 2001, 34, 185; 56, 332 ja 336; 89, 532; 93, 565; 2002, 3, 6; 35, 214; 53, 336; 61, 375; 63, 387 ja 388; 96, 564; 102, 600; 110, 657; 2003, 4, 19; 13, 64; 18, 100) ettenähtud tingimustel.
(12) Eestis raudteeveoteenuse osutamiseks ei ole välisriigi raudtee-ettevõtjal ega raudtee-ettevõtjate ühendusel vaja tegevusluba taotleda, kui see on antud välisriigis ning tegevuslubade vastastikuses tunnustamises on riigid kokku leppinud. Välisriigi raudteeveo-ettevõtja või raudtee-ettevõtjate ühendus peab Eestis raudteeveoteenuse osutamiseks taotlema Raudteeinspektsioonilt ohutustunnistuse.
2) füüsilisest isikust ettevõtjale või äriühingule või äriühingu juhatuse liikmetele või teistele juhtima õigustatud isikutele ei ole välja kuulutatud pankrotti, neid ei ole karistusregistri andmete kohaselt süüdi mõistetud esimese astme kuritegude eest, majandus- ega ametialaste kuritegude eest ega kuritegude eest töötervishoiu, tööohutuse ja tehnilise järelevalve valdkonnas ega üle kahe korra väärtegude eest sotsiaal- ja tööõiguse ning tollikorralduse valdkonnas;
3) füüsilisest isikust ettevõtja või äriühingu juhatuse liikmed või teised juhtima õigustatud isikud, kes vastutavad vastavalt kas raudteeinfrastruktuuri majandamise, reisijateveoteenuse või kaubaveoteenuse osutamise, raudteeveeremi tehnohoolde või remondi eest, omavad erialaseid teadmisi või kogemusi, tagamaks ettevõtja ohutu tegevuse, selle usaldusväärse korralduse ja kontrolli;
(2) Käesoleva seaduse § 10 lõigetes 4 ja 5 nimetatud tegevusloa saamiseks ei kohaldata käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 4 sätestatud tingimust.
(1) Käesoleva seaduse § 10 lõigetes 1–5 sätestatud tegevusloa ja § 24 punktis 1 nimetatud registreeringu taotlemiseks sõlmib ettevõtja tema tegevuse tõttu tekkida võiva kahju hüvitamiseks vastutuskindlustuslepingu järgmistel tingimustel:
2) kindlustusjuhtum on ettevõtja poolt raudteeinfrastruktuuri majandamise, raudteeveoteenuse osutamise, raudteerajatiste ehitamise või raudteeveeremi tehnohoolde tegemise või remontimisega seoses vastavalt reisijatele, pagasi, kauba ja posti omanikele, raudteerajatise või raudteeveeremi omanikele või valdajatele ning kolmandatele isikutele kindlustusperioodil otsese varalise kahju, samuti kehavigastusest tuleneva kahju tekitamine, mille eest ettevõtja õigusaktide kohaselt vastutab;
5) ettevõtjal, kes remondib avalikul raudteel kasutatavat või raudteeveoteenuse osutamiseks kasutatavat raudteeveeremit – 1 miljon krooni.
(1) Tegevusloa andmise või andmisest keeldumise otsustab majandus- ja kommunikatsiooniminister 30 päeva jooksul avalduse saamisest arvates.
(1) Asutamisel olev äriühing, kellele majandus- ja kommunikatsiooniminister on andnud käesoleva seaduse § 10 lõigetes 1–5 nimetatud tegevusloa, on kohustatud enne tegevusloas näidatud tegevuse alustamist esitama majandus- ja kommunikatsiooniministrile käesoleva seaduse § 12 lõike 1 punktis 7 nimetatud dokumendid.
6) ettevõtja rikub rahvusvahelistest kokkulepetest tulenevaid kohustusi ja seetõttu võib tekkida oht inimesele, varale või keskkonnale või see toob kaasa rahvusvahelise raudteeveoteenuse osutamise katkemise.
Raudtee-ehitusega tegelevale ettevõtjale esitatavad nõuded
1) ta on kantud äriregistrisse ja tal on riikliku erinõuetega tegevusaladel tegutsevate ettevõtjate registri (edaspidi register) registreering;
1) on pädev vastavat liiki raudteerajatise ehitamist juhtima ja kontrollima;
2) nõustab ettevõtjat, et oleks tagatud ehitusseaduses (RT I 2002, 47, 297; 99, 579; 2003, 25, 153) ja käesolevas seaduses ning nende alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuete järgimine.
(2) Vastutaval spetsialistil peab olema raudtee-ehitusega tegelemiseks:
1) ehitus- või raudteealane kõrgharidus ja vähemalt kolmeaastane töökogemus käesoleva seaduse § 3 punktis 20 nimetatud vastava raudteerajatise ehituse või käituse alal;
2) vastav kutsekvalifikatsioon kutseseaduse (RT I 2001, 3, 7; 2002, 61, 375; 2003, 13, 68) tähenduses.
(1) Ettevõtja, kes soovib tegeleda raudtee-ehitusega (edaspidi ettevõtja), esitab registri volitatud töötlejale registreerimistaotluse.
(2) Registreerimistaotluses peab olema:
4) registreerimistaotlusele allakirjutanud ettevõtja volitatud isiku nimi, ametinimetus ja kontaktandmed.
(4) Registrile esitatud andmete õigsuse eest vastutab registreerimistaotluse esitaja.
(5) Ettevõtja peab registreerimistaotlusele lisama käesoleva seaduse §-s 14 sätestatud vastutuskindlustuslepingu koopia.
(6) Enne registreerimistaotluse esitamist peab ettevõtja tasuma riigilõivu ja esitama volitatud töötlejale koos registreerimistaotlusega andmed riigilõivu tasumise kohta.
(7) Registreerimistaotluse ja registreeringuandmete muutmise taotluse vorminõuetele ja esitamise korrale kohaldatakse ehitusseaduse § 42 lõiget 5.
§ 27. Registreeringu tegemine
(1) Registri volitatud töötleja teeb registreeringu või muudab registreeringuandmeid registreerimistaotluses, registreeringuandmete muutmise taotluses või käesoleva seaduse § 78 lõigetes 1 ja 2 nimetatud ettekirjutuse kohta käivas teates esitatud andmete alusel kahe tööpäeva jooksul registreerimistaotluse, registreeringuandmete muutmise taotluse või ettekirjutuse kohta käiva teate saamise päevast arvates.
3) ettevõtja nimi, äriregistri kood, aadress ja muud kontaktandmed;
4) ettevõtja registreerimistaotluses esitatud tegevusala ja raudteerajatise liik, mille ehitamiseks ettevõtja registreeringut taotles;
5) vastutava spetsialisti andmed vastavalt käesoleva seaduse § 26 lõikele 3;
6) käesoleva seaduse § 78 lõigetes 1 ja 2 nimetatud ettekirjutuse kohta käiv teave.
§ 28. Registreeringu tegemisest keeldumine
(1) Registri volitatud töötleja teeb registreeringu tegemisest keeldumise otsuse kahe tööpäeva jooksul registreerimistaotluse saamise päevast või registreerimistaotluses puuduste kõrvaldamiseks määratud tähtpäevast arvates.
1) ettevõtja ei vasta käesolevas seaduses sätestatud nõuetele,
2) ettevõtja esitatud registreerimistaotlus ei ole nõuetekohane,
3) ettevõtja ei ole tasunud riigilõivu,
4) ettevõtja kohta käivad registreeringuandmed on registri volitatud töötleja kustutanud eelneva 60 päeva jooksul käesoleva seaduse § 29 lõike 1 punkti 2 või 4 alusel või
5) ettevõtja on registreerimistaotluses esitanud ebaõigeid andmeid.
(3) Teade registreeringu tegemisest keeldumise kohta edastatakse registreerimistaotluse esitanud isikule kolme tööpäeva jooksul registreeringu tegemisest keeldumise otsuse tegemise päevast arvates.
§ 29. Registreeringuandmete kustutamine
1) registreeringuandmetes nimetatud ettevõtja taotluse alusel taotluse saamise päevast arvates,
2) käesoleva seaduse § 78 lõikes 5 nimetatud Raudteeinspektsiooni otsuse alusel sellise otsuse vaidlustamise tähtaja möödumisel, kui otsust ei vaidlustata. Kui otsus vaidlustatakse, siis vaidlustatavat Raudteeinspektsiooni otsust jõusse jätva kohtuotsuse jõustumise päevast arvates,
3) kui registreeringuandmetes nimetatud ettevõtja on registreerimistaotluses või registreeringuandmete muutmise taotluses esitanud ebaõigeid andmeid, selle avastamise päevast arvates,
(2) Teade registreeringuandmete kustutamise kohta edastatakse registreeringuandmetes märgitud ettevõtjale kolme tööpäeva jooksul registreeringuandmete kustutamise otsuse tegemise päevast arvates.
§ 30. Andmete muutmisest teavitamine
1) registreeringuandmete muutumisest, välja arvatud käesoleva seaduse § 27 lõike 2 punktis 3 nimetatud aadress ja muud kontaktandmed ning punktis 6 nimetatud teave, või
Raudtee-ehitusele esitatavad nõuded
(1) Raudteerajatise ehitusprojekti aluseks olev detailplaneering või projekteerimistingimused kooskõlastatakse Raudteeinspektsiooniga.
13) oluline keskkonnamõju on hindamata ja keskkonnamõju hindamine on nõutav.
RAUDTEELIIKLUS JA OHUTUS
(7) Raudteeinfrastruktuuri ja raudteeliikluse korralduse ning raudteeveeremi nõuetele vastavuse kontrollimise aruannete vormid kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(12) Õigusaktides sätestatud nõudeid rikkunud raudteeveo-ettevõtjale käesoleva paragrahvi lõigete 10 ja 11 kohaldamisest tekkinud kahju ei hüvitata.
(2) Raudtee kaitsevööndis võib maaparandussüsteemide rajamine, maavara kaevandamine, kaevamistööde tegemine, metsaraie ja muud looduskeskkonda muutvad tööd, kergestisüttivate ainete ja lõhkematerjali tootmine ja ladustamine toimuda ainult vastava raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja või raudtee muu omaniku või valdaja eelneval kirjalikul nõusolekul.
(3) Raudtee kaitsevööndis võib hoonete ja rajatiste ehitamine, seadmete ja materjalide ladustamine ja paigaldamine, mis seab ohtu nähtavuse kaitsevööndis, toimuda ainult vastava raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja või raudtee muu omaniku või valdaja eelneval kirjalikul nõusolekul.
(4) Raudtee kaitsevööndis raudtee korrashoiuks või liiklusohutuse tagamiseks annab kinnisasja omanikule metsa lageraieks nõusoleku kinnisasja asukohajärgne keskkonnateenistus, arvestades võimaluse korral vastava raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja või raudtee muu omaniku või valdaja kirjalikku põhjendatud seisukohta.
(5) Kui kaitsevööndis kasvav mets takistab raudteeliikluse ohutuse tagamiseks vajalikku nähtavust ja kinnisasja omanik keeldub kinnisasja asukohajärgselt keskkonnateenistuselt metsa lageraieks nõusoleku taotlemisest ja lageraie tegemisest, samuti juhul, kui raudteeliikluse ohutuse tagamiseks vajalikku nähtavust takistab muu puittaimestik, mis ei ole mets metsaseaduse (RT I 1998, 113/114, 1872; 1999, 54, 583; 82, 750; 95, 843; 2000, 51, 319; 102, 670; 2001, 50, 282; 2002, 61, 375; 63, 387) tähenduses, ja kinnisasja omanik keeldub selle puittaimestiku lageraie tegemisest, on raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjal või raudtee muul omanikul või valdajal õigus pöörduda seisukoha saamiseks Raudteeinspektsiooni poole. Kui Raudteeinspektsioon hindab metsa või muu puittaimestiku lageraie tegemise raudteeliikluse ohutuse tagamiseks vajalikuks, on Raudteeinspektsioonil õigus nõuda kinnisasja asukohajärgselt keskkonnateenistuselt metsa või muu puittaimestiku lageraieks nõusoleku andmist raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale või raudtee muule omanikule või valdajale.
(6) Raudteeliikluse ohutuse tagamiseks raudtee kaitsevööndis metsa või muu puittaimestiku lageraie tegemise korral on raudtee kaitsevööndis asuva kinnisasja omanikul õigus raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjalt või raudtee muult omanikult või valdajalt nõuda üksnes otsese kahju hüvitamist.
(7) Käesoleva paragrahvi lõigetes 4 ja 5 sätestatud metsa lageraiele ei kohaldata metsaseadusest tulenevaid lageraie piiranguid.
(2) Raudteeliikluse piiramine või sulgemine peab olema põhjendatud ja vältimatu. Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja on kohustatud nii kavandatavast kui ka ettenägematust raudteeliikluse piiramisest või sulgemisest ning selle põhjusest teavitama Raudteeinspektsiooni.
§ 40. Raudteeliiklusõnnetus ja raudteeintsident
3) üks või mitu inimohvrit (välja arvatud juhul, kui tegemist on raudteeveeremi otsasõiduga raudteel viibinud inimesele ja muid tagajärgi ei kaasne);
4) raudteeliikluse katkemine kauemaks kui üheks ööpäevaks.
(3) Teise astme raudteeõnnetus on:
1) reisi- või kaubarongi kokkupõrge teise rongi või muu raudteeveeremiga;
2) reisi- või kaubarongi kokkupõrge teise transpordivahendiga (mootorsõidukiga);
3) reisi- või kaubarongi kokkupõrge raudteel asetseva või raudtee ehitusgabariidis paikneva esemega, mille tagajärjel muutub raudteeveerem kasutuskõlbmatuks;
5) raudteeveeremi möödasõit keelava näiduga signaalist, kui sellega kaasnes otsene oht kokkupõrkeks teise rongi või muu raudteeveeremiga.
1) raudteeveeremi kokkupõrge manöövritöödel teise raudteeveeremi või raudteel asetseva või raudtee ehitusgabariidi piirides paikneva esemega;
3) veeremiosade teelekukkumine, kui sellega tekitati tee- ja signalisatsiooniseadmete vigastusi;
6) rööpa murd rongi all, millega kaasnes raudteeliikluse katkemine kauemaks kui neljaks tunniks;
7) tsentraliseeritud pöörangu läbilõikamine;
8) reisirongis automaatsiduri iseeneslik lahtihaakimine;
10) rongiliikluses ohtliku töökoha signaalidega piiramata jätmine, mis nõudis rongi kiirpidurdust;
12) signalisatsiooni- või sidevahendite tehniline rike, mis kestis rohkem kui neli tundi;
13) veoste lagunemine teeloleku ajal, kui sellega kaasnes raudteeliikluse katkemine kauemaks kui neljaks tunniks;
14) veduririke rongis, kui selle tõttu vajati abivedurit.
(7) Raudteeõnnetuse korral on riigi ja kohaliku omavalitsuse ülesanne oma asutuste kaudu osutada õnnetuse tagajärgede likvideerimiseks ja raudteeliikluse võimalikult kiireks taastamiseks igakülgset abi päästeseaduses (RT I 1994, 28, 424; 1998, 39, 598; 2000, 50, 316; 2001, 50, 283; 2002, 42, 267; 61, 375; 63, 387; 2003, 20, 116 ja 118; 23, 143) sätestatud korras.
(1) Esimese ja teise astme raudteeõnnetusest teatab raudtee-ettevõtja või muu raudteeinfrastruktuuri valdaja Raudteeinspektsioonile viivitamata. Esmalt edastatakse teade Raudteeinspektsiooni avalikustatud sidevahendi kaudu ning seejärel kirjaliku teatena.
(4) Uurimisüksus on kohustatud uurima esimese ja teise astme raudteeõnnetusi.
(5) Uurimisüksusel on õigus otsustada, kas raudteeavariid, raudteeintsidenti või otsasõitu hakatakse uurima. Otsustamisel peab uurimisüksus võtma arvesse avarii, intsidendi või otsasõidu tõsidust. Uurimisüksus arvestab raudteeavarii, raudteeintsidendi või otsasõidu tõsiduse hindamisel Raudteeinspektsiooni arvamust ja muid asjaolusid.
(6) Uurimisüksusel, uurimiskomisjonil ja eksperdil on õigus juurdepääsuks raudteeliiklusõnnetuse või raudteeintsidendi toimumiskohale, õnnetuse või intsidendiga seotud raudteeveeremile, raudteeinfrastruktuurile ning liikluskontrolli- ja signalisatsiooniseadmetele. Samuti on tal õigus küsitleda kõiki isikuid, kellel on uurimise seisukohalt tähtsat teavet, ning õigus iseseisvalt või koostöös kriminaalasja eeluurimist teostava asutusega juurde pääseda kogu asjasse puutuvale teabele ja dokumentidele.
43. Uurimisaruanded
(1) Uurimistulemuste kohta koostab uurimisüksus või uurimiskomisjoni olemasolul uurimiskomisjon mitte hiljem kui 12 kuu jooksul pärast raudteeliiklusõnnetuse või raudteeintsidendi toimumist kirjaliku uurimisaruande, mis edastatakse kõigile asjasse puutuvatele isikutele ja riigiasutustele. Uurimisaruande lahutamatuks osaks on raudteeliiklusohutuse alased ettepanekud.
(2) Iga aasta 30. septembriks avaldab uurimisüksus aastaaruande, kus esitatakse ülevaade eelneva kalendriaasta jooksul uuritud raudteeliiklusõnnetustest ja raudteeintsidentidest ning raudteeliiklusohutuse alastest ettepanekutest.
RAUDTEEVEEREMI JUHTIMINE
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud vedurijuhiabita raudteeveeremi juhtimise eeskirja projekti esitab raudteeveo-ettevõtja või muu raudteeveeremi omanik või valdaja eelnevalt heakskiitmiseks Raudteeinspektsioonile. Raudteeinspektsioon võib vedurijuhiabita raudteeveeremi juhtimise eeskirja heakskiitmisest keelduda, kui eeskiri ei taga vedurijuhiabita juhitava raudteeveeremiga vedamise ohutust. Eeskiri jõustub pärast selle heakskiitmist Raudteeinspektsiooni poolt.
(3) Vedurijuhina võib töötada isik, kellel on Eestis väljaantud vedurijuhiluba. Välisriigis väljaantud vedurijuhiloa alusel võib isik Eestis vedurijuhina töötada juhul, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud vastavalt välisriigis omandatud kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seadusele (RT I 2000, 29, 168; 2002, 61, 375; 69, õiend; 90, 521; 2003, 21, 124).
(3) Kui vedurijuhiloa taotleja ei soovi raudteeveeremit juhtima hakata avalikul raudteel, võib katsesõidu korraldada raudteeinfrastruktuuril, mis ei ole avalik raudtee. Sellisel juhul tehakse vedurijuhiloale märge, mille kohaselt vedurijuhiluba ei anna õigust juhtida raudteeveeremit avalikul raudteel.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud nõuetest kinnipidamiseks on raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja kohustatud korraldama mõistliku tasu eest sõiduväljaõpet ja katsesõite nende raudteeveo-ettevõtjate vedurijuhtidele ja vedurimeeskondadele, kellele ta on andnud läbilaskevõimeosa.
(1) Raudteeveeremi, sealhulgas eriveeremi juhtimise õigus võetakse isikult ära või peatatakse arstlikult komisjonilt saadud otsuse alusel, kui isiku terviseseisund ei vasta kehtestatud nõuetele.
(4) Raudteeveeremi juhtimise õiguse peatamine on isikul raudteeveeremi juhtimise keelamine käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatud ajaks.
4) arstliku komisjoni otsuse alusel, kui isiku terviseseisund ei vasta kehtestatud nõuetele.
JUURDEPÄÄS AVALIKULE RAUDTEELE JA LÄBILASKEVÕIME JAOTAMINE
(2) Raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõime jaotatakse lähtuvalt liiklusgraafikuperioodist, mis algab maikuu viimasel pühapäeval ja kestab 12 kuud.
(1) Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja annab käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 nimetatud toimingud üle Raudteeinspektsioonile, kui ta kasutab oma raudteeinfrastruktuuri raudteeveoteenuse osutamiseks ka ise või kui ta ei ole läbilaskevõime jaotamise otsustamisel erapooletu ja sõltumatu põhjusel, et läbilaskevõimet taotleb raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaga ühte kontserni kuuluv raudteeveo-ettevõtja või läbilaskevõimet taotlev raudteeveo-ettevõtja on raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaga seotud valitseva mõju kaudu konkurentsiseaduse tähenduses.
1) vaatab läbi raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja koostatud raudteevõrgustiku teadaande ja teeb Raudteeinspektsiooni peadirektorile ettepaneku selle kinnitamiseks või kinnitamata jätmiseks;
2) vaatab läbi läbilaskevõime taotlused;
8) annab hinnangu liiklusgraafikule ja teeb Raudteeinspektsiooni peadirektorile ettepaneku selle kinnitamiseks või kinnitamata jätmiseks;
(4) Kui majandus- ja kommunikatsiooniministril on alust eeldada, et raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja on toime pannud karistusseadustiku (RT I 2001, 61, 364; 2002, 86, 504; 82, 480; 105, 612; 2003, 4, 22) §-des 399–402 sätestatud kuriteo, edastab ta kaebuse koos asjas kogutud materjalidega Konkurentsiametile.
RAUDTEEVEONÕUDED
(1) Riikliku raudteeliiklusregistri (edaspidi raudteeliiklusregister ) põhiülesandeks on arvestuse pidamine raudteede ja raudteeveeremi ning vedurijuhtide, eriveeremi juhtide ja vedurijuhiabide kohta.
(5) Raudteeliiklusregistri andmed on avalikud ja need avaldatakse raudteeliiklusregistri veebilehel.
4) eriveeremi juhi ja vedurijuhiabi kutsekvalifikatsiooni omistav organ käesoleva seaduse § 68 lõike 4 punktis 2 sätestatud andmete puhul eriveeremi juhi või vedurijuhiabi juhtimisõiguse taastamise osas.
(2) Raudteeliikluses on keelatud kasutada Eesti või muu riigi registris registreerimata raudteeveeremit. Välisriigis registreeritud raudteeveeremit võivad Eestis tegutsevad raudtee-ettevõtjad raudteeveoteenuse osutamisel kasutada vastavalt rahvusvahelistele kokkulepetele. Registreerimata raudteeveeremiga võib liigelda üksnes järgmistel juhtudel:
Riikliku järelevalve teostajate pädevus
(4) Raudteeinspektsiooni riiklikku järelevalvet teostaval ametiisikul on õigus oma tööülesannete täitmisel sõita veduril ja reisirongis tasuta.
(1) Majandus- ja kommunikatsiooniministril ja Raudteeinspektsioonil on õigus teha ettekirjutusi, millega kohustatakse isikut tegema käesolevas seaduses nõutavat tegu või hoiduma käesolevas seaduses keelatud teost.
Raudtee-ehituse riiklik järelevalve
(2) Raudtee-ehituse üle riiklikku järelevalvet teostav Raudteeinspektsiooni ametiisik teeb raudteerajatise omanikule ettekirjutuse, kui rajatis:
2) ei vasta sellele rajatisele ettenähtud nõuetele.
(5) Raudteeinspektsiooni peadirektoril ja tema volitatud Raudteeinspektsiooni ametiisikul on õigus ettevõtja poolt ettekirjutuse korduva täitmata jätmise korral teha otsus, milles täitmata jätmine fikseeritakse ning mis on ettevõtja riikliku erinõuetega tegevusaladel tegutsevate ettevõtjate registrist kustutamise aluseks.
(3) Käesoleva seaduse §-des 82, 83, 88, 90, 95–98, 101–107, 109 ja 110 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Raudteeinspektsioon.
(1) Enne käesoleva seaduse jõustumist ja pärast 1999. aasta 1. maid väljaantud raudteeinfrastruktuuri majandamise, raudtee reisijateveoteenuse või raudtee kaubaveoteenuse tegevusload, samuti vastavad ohutustunnistused jäävad kehtima ning nende kehtivust pikendatakse käesoleva seaduse 2. peatükis ettenähtud korras.
(2) Enne käesoleva seaduse jõustumist ja pärast 1999. aasta 1. maid väljaantud raudtee-ehitustegevuse ja raudteeveeremi remondi tegevusload jäävad kehtima kuni 2004. aasta 30. juunini. Raudtee-ehitusega tegelevad ettevõtjad peavad taotlema vastava registreeringu riikliku erinõuetega tegevusaladel tegutsevate ettevõtjate registris 2004. aasta 1. juuliks. Enne käesoleva seaduse jõustumist ja pärast 1999. aasta 1. maid raudtee-ehitustegevuse tegevusloa saanud ettevõtjad ei pea riikliku erinõuetega tegevusaladel tegutsevate ettevõtjate registris raudtee-ehituse registreeringu taotlemisel riigilõivu tasuma, kui neile väljastatud raudtee-ehitustegevuse tegevusluba on registri volitatud töötlejale registreerimistaotluse esitamise kuupäeval kehtiv. Enne käesoleva seaduse jõustumist ja pärast 1999. aasta 1. maid raudteeveeremi remondi tegevusloa saanud ettevõtjad ei pea käesoleva seaduse alusel raudteeveeremi remondi tegevusloa taotlemisel riigilõivu tasuma, kui neile enne käesoleva seaduse jõustumist väljastatud raudteeveeremi remondi tegevusluba on majandus- ja kommunikatsiooniministrile tegevusloa saamiseks avalduse esitamise kuupäeval kehtiv. Raudteeveeremi tehnohooldega tegelevad ettevõtjad peavad taotlema raudteeveeremi tehnohoolde tegevusload 2004. aasta 1. juuliks.
(6) Raudteeveo-ettevõtjatele, kes ei ole asutatud Eestis või Euroopa Liidu liikmesriigis, võib raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja läbilaskevõimeosa anda juhul, kui see on jaotamata jäänud põhjusel, et selle kohta ei ole Eestis või Euroopa Liidu liikmesriigis asutatud raudteeveo-ettevõtja käesoleva seaduse § 52 lõikes 1 sätestatud tähtajaks taotlust esitanud.
§ 116. Teeseaduse muutmine
Teeseaduse (RT I 1999, 26, 377; 93, 831; 2001, 43, 241; 50, 283; 93, 565; 2002, 41, 249; 47, 297; 53, 336; 61, 375; 63, 387) § 28 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Raudteeületuskohal teeb ristumiskoha hoiutöid ja on kohustatud looma tingimused ohutuks liiklemiseks tee omanik ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja või raudtee muu omanik või valdaja vastavalt nende valduses oleva kinnisasja ulatuses, välja arvatud talihooldustööde osas, mis on raudteeületuskoha terves ulatuses tee omaniku kohustus. Raudteeületuskohal talihooldustööde tegija peab talihooldustööde tehnoloogilised üksikasjad kooskõlastama raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja või raudtee muu omaniku või valdajaga.»
« (4) Ehituslubade, kasutuslubade ja riikliku ehitisregistri andmete kinnitatud väljavõtete väljastamise eest võetav riigilõiv laekub valla- või linnaeelarvesse, välja arvatud raudteeseaduse § 3 punktis 20 nimetatud raudteeinfrastruktuuri rajatiste ehituslubade, kasutuslubade ja nende kohta riikliku ehitisregistri andmete kinnitatud väljavõtete väljastamise eest võetav riigilõiv, mis laekub riigieelarvesse.»;
2) paragrahv 1896 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 1896. Raudteeinfrastruktuuri majandamise, raudtee reisijateveoteenuse, raudtee kaubaveoteenuse, raudteeveeremi remondi ja raudteeveeremi tehnohoolde tegevusloa väljastamine ning raudtee-ehituseks registreeringu tegemine
Tegevusloa väljastamise eest tasutakse riigilõiv:
1) raudteeinfrastruktuuri majandamise tegevusloa väljastamise eest 30 000 krooni;
2) raudtee reisijateveoteenuse tegevusloa väljastamise eest 30 000 krooni;
3) raudtee kaubaveoteenuse tegevusloa väljastamise eest 60 000 krooni;
4) raudteeveeremi remondi tegevusloa väljastamise eest 5000 krooni;
5) raudteeveeremi tehnohoolde tegevusloa väljastamise eest 5000 krooni;
6) raudtee-ehituseks registreeringu tegemise eest riiklikus erinõuetega tegevusaladel tegutsevate ettevõtjate registris 10 000 krooni.»;
3) paragrahv 1897 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 1897. Raudtee ja raudteeveeremi registrisse kandmine ja registris muudatuse tegemine
(1) Raudtee kandmise eest riiklikku raudteeliiklusregistrisse tasutakse riigilõivu:
1) avalikuks kasutamiseks määratud raudtee iga tee registrisse kandmisel 300 krooni;
2) muu raudtee registrisse kandmisel 200 krooni.
(2) Raudteeveeremi kandmise eest riiklikku raudteeliiklusregistrisse tasutakse riigilõivu:
1) veduri registrisse kandmisel 1200 krooni;
2) vaguni registrisse kandmisel 650 krooni;
3) muu raudteeveeremi registrisse kandmisel 300 krooni.
(3) Raudtee ja raudteeveeremi registrikande muutmise eest tasutakse riigilõivu 50 krooni.»;
4) paragrahv 1899 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 1899. Vedurijuhiloa ja selle dublikaadi väljastamine ning vedurijuhiloa kehtivuse pikendamine
(1) Vedurijuhiloa väljastamise eest tasutakse riigilõivu 300 krooni.
(2) Vedurijuhiloa dublikaadi väljastamise eest tasutakse riigilõivu 150 krooni.
(3) Vedurijuhiloa kehtivuse pikendamise eest tasutakse riigilõivu 200 krooni.»;
5) paragrahv 18910 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 18910. Ohutustunnistuse väljastamine, muutmine ja ohutustunnistuse kehtivuse pikendamine
(1) Ohutustunnistuse väljastamise eest tasutakse riigilõivu:
1) raudteeinfrastruktuuri majandamise ohutustunnistuse väljastamise eest 30 000 krooni;
2) raudtee reisijateveoteenuse ohutustunnistuse väljastamise eest 10 000 krooni;
3) raudtee kaubaveoteenuse ohutustunnistuse väljastamise eest 10 000 krooni.
(2) Ohutustunnistuse muutmise või ohutustunnistuse kehtivuse pikendamise eest tasutakse riigilõivu 5000 krooni.»
§ 118. Raudteeseaduse kehtetuks tunnistamine
Raudteeseadus (RT I 1999, 29, 405; 2001, 31, 170; 93, 565; 2002, 47, 297; 63, 387) tunnistatakse kehtetuks.
Käesolev seadus jõustub 2004. aasta 31. märtsil.