VYHLÁŠKA ze dne 18. prosince 2008 o stanovení postupu zjišťování, vykazování a ověřování množství emisí skleníkových plynů a formuláře žádosti o vydání povolení k emisím skleníkových plynů - Sbírka zákonů - Nakladatelství Sagit, a.s.
Sbírka zákonůPředpis č. 12/2009 Sb., zdroj: SBÍRKA ZÁKONŮ ročník 2009, částka 4, ze dne 13. 1. 2009Stručnou charakteristiku změn najdete v redakční anotaci předpisu 12 VYHLÁŠKA ze dne 18. prosince 2008 o stanovení postupu zjišťování, vykazování a ověřování množství emisí skleníkových plynů a formuláře žádosti o vydání povolení k emisím skleníkových plynů Ministerstvo životního prostředí stanoví podle § 24 písm. b) a c) zákona č. 695/2004 Sb., o podmínkách obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů a o změně některých zákonů, (dále jen „zákon“) k provedení § 4 odst. 2 a § 7 odst. 1 zákona: § 1 Předmět úpravy (1) Tato vyhláška zapracovává příslušné předpisy Evropských společenství1) a upravuje rozsah a postup zjišťování, vykazování a ověřování množství emisí skleníkových plynů ze zařízení, a to emisí z běžného provozu, z nepravidelných událostí, zejména nabíhání, odstavování a havarijních situací, ke kterým došlo v průběhu období zjišťování a vykazování. (2) Pro zařízení podle § 5 odst. 2 zákona se ustanovení této vyhlášky vztahují na zařízení, u kterých je prahová hodnota překročena alespoň u jedné z činností podle přílohy č. 1 k zákonu. (3) Vyhláška stanoví formulář žádosti o vydání povolení k emisím skleníkových plynů. § 2 Základní pojmy Pro účely této vyhlášky se rozumí a) vsázkou – množství paliva nebo materiálu podrobeného reprezentativnímu odběru vzorků a charakterizovaného a přemisťovaného v rámci jedné nakládky nebo kontinuálně po určitou dobu, b) biomasou – nefosilní a biologicky rozložitelný organický materiál pocházející z rostlin, zvířat a mikroorganismů, včetně produktů, vedlejších produktů, zbytků a odpadu ze zemědělství, lesnictví a příbuzných odvětví, jakož i nefosilní a biologicky rozložitelné organické frakce průmyslového a komunálního odpadu, včetně plynů a kapalin znovu získaných rozkladem nefosilního a biologicky rozložitelného organického materiálu, c) podílem biomasy – hmotnostní podíl uhlíku biologického původu vztažený na hmotnost celkového uhlíku biologického i fosilního původu ve směsném palivu, d) palivem z biomasy – biomasa spalovaná k energetickým účelům, e) emisemi ze spalování – emise skleníkových plynů pocházející z exotermické reakce paliva s kyslíkem, f) emisí z procesů – emise skleníkových plynů odlišná od emise ze spalování, ke které dochází v důsledku záměrných i nezáměrných reakcí mezi chemickými látkami nebo jejich transformací, včetně chemické nebo elektrolytické redukce rud kovů, tepelným rozkladem nebo tvorbou látek pro použití jako produktu nebo suroviny, g) úrovní přesnosti – dosažená přesnost při stanovení aktivitních údajů, emisních faktorů a oxidačních nebo konverzních faktorů, h) postupem zjišťování – postup stanovení emisí přímým měřením nebo výpočtem, jakož i výběr úrovně přesnosti, i) obdobím vykazování – období kalendářního roku, v němž jsou emise zjišťovány a vykazovány, j) emisním hlášením – výkaz provozovatele zařízení o celkovém množství emisí skleníkových plynů, k) aktivitním údajem – informace o materiálových tocích, spotřebě paliva, vstupní surovině nebo výstupním produktu, vyjádřené buď jako energetický obsah [v terajoulech (TJ)] stanovený pomocí výhřevnosti v případě paliva nebo jako materiálový vstup nebo výstup [v tunách (t) nebo obvyklých metrech krychlových (Nm3)] v ostatních případech, l) emisním faktorem - faktor vycházející z obsahu uhlíku v palivech nebo vstupním materiálu, vyjádřené v tCO2/TJ nebo tCO2/Nm3 v případě spalovacích emisí a v tCO2/t nebo tCO2/Nm3 v případě emisí z procesů, m) zdrojem – konkrétní proces nebo konkrétní místo, kde dochází v daném zařízení k emisi skleníkových plynů, n) méně významným zdrojem – zdroj, jehož roční emise nepřekračuje 5 kt, nebo zdroje, které se dohromady nepodílejí na celkové emisi více než z 10 %, maximálně však 100 kt, o) nejméně významným zdrojem – zdroj, jehož roční emise nepřekračuje 1 kt, nebo zdroje, které se dohromady nepodílejí na celkové emisi více než z 2 %, maximálně však 20 kt, p) zdrojovým tokem – konkrétní druh paliva, surovina nebo produkt způsobující emise příslušných skleníkových plynů v jednom nebo více zdrojích v důsledku jeho spotřeby nebo produkce, q) méně významným zdrojovým tokem – zdrojový tok, jehož roční emise nepřekračuje 5 kt, nebo zdrojové toky, které se dohromady nepodílejí na celkové emisi více než z 10 %, maximálně však 100 kt, r) nejméně významným zdrojovým tokem – zdrojový tok, jehož roční emise nepřekračuje 1 kt, nebo zdrojové toky, které se dohromady nepodílejí na celkové emisi více než z 2 %, maximálně však 20 kt, s) technickou proveditelností – možnost provozovatele zařízení v požadované době získat technické zdroje schopné plnit požadavky navrhovaného systému, t) komerčním standardním palivem – mezinárodně normalizované komerční palivo, které vykazuje 95% interval spolehlivosti, nejvýše ± 1 % jejich specifikované výhřevnosti, a to včetně zemního plynu, plynového oleje, lehkého a těžkého topného oleje, benzínu, petroleje, kerosinu, ethanu, propanu a butanu, u) komerčním materiálem – materiál konkrétního složení, se kterým se často a volně obchoduje, pokud se s konkrétní vsázkou obchoduje mezi ekonomicky nezávislými stranami, v) zařízením kategorie A – zařízení s vykazovanými průměrnými ročními emisemi za předchozí obchodovací období, které jsou rovny nejvýše 50 kt fosilního CO2 před odečtením přemístěného CO2; pokud není údaj k dispozici, použije se odhad ročních emisí, w) zařízením kategorie B – zařízení s vykazovanými průměrnými ročními emisemi za předchozí obchodovací období, které jsou větší než 50 kt a rovny nejvýše 500 kt fosilního CO2 před odečtením přemístěného CO2; pokud není údaj k dispozici, použije se odhad ročních emisí, x) zařízením kategorie C – zařízení s vykazovanými průměrnými ročními emisemi za předchozí obchodovací období, které jsou větší než 500 kt fosilního CO2 před odečtením přemístěného CO2; pokud není údaj k dispozici, použije se odhad ročních emisí, y) kontinuálním měřením emisí – soubor činností, které mají za cíl stanovit hodnotu veličiny pomocí pravidelného měření několikrát za hodinu, přičemž se používají buď měření na místě v komíně, nebo extraktivní metody, při nichž je měřicí přístroj umístěn v blízkosti komína; nezahrnují se postupy měření založené na shromažďování jednotlivých vzorků z komína, z) neúměrně vysokými náklady – náklady na opatření nepřiměřené jeho celkovým přínosům stanoveným Ministerstvem životního prostředí (dále jen „ministerstvo“), přičemž 1. při výběru úrovní přesnosti může být prahová hodnota definována jako hodnota povolenek odpovídající zlepšení úrovně přesnosti, 2. při opatření zvyšujícím kvalitu vykazovaných emisí, ale bez přímého dopadu na přesnost, mohou neúměrně vysoké náklady odpovídat podílu překračujícímu indikativní prahovou hodnotu 1 % průměrné hodnoty z dostupných údajů o emisích buď vykázaných za předchozí období obchodování, nebo pro zařízení bez tohoto období z údajů použitých z reprezentativních zdrojů vykonávajících stejné nebo srovnatelné činnosti jako referenční a v poměru k jejich kapacitě. § 3 Způsob zjišťování (1) Emise se zjišťují postupem založeným na výpočtu nebo postupem založeným na měření nebo kombinací obou metod v případě stanovení emisí z různých dílčích zdrojů a zdrojových toků spadajících pod jedno zařízení. Při tomto kombinovaném stanovení emisí provozovatel zařízení zajistí, aby nedošlo k vynechání nebo ke dvojímu započítání emisí. Provozovatel zařízení zjišťuje emise v souladu se zásadami stanovenými v příloze č. 1 k této vyhlášce. (2) Provozovatel zařízení vytváří podrobný popis postupu zjišťování pro své zařízení, který je součástí žádosti o povolení k emisím skleníkových plynů podle § 4 zákona. Popis postupu zjišťování pro dané zařízení obsahuje a) popis zařízení a činností v něm vykonávaných, které mají být monitorovány, b) přehled o odpovědnostních vztazích za zjišťování a vykazování uvnitř zařízení podle bodu 7 části B Plánu zjišťování a vykazování emisí skleníkových plynů, c) seznam zdrojů emisí a zdrojových toků, které mají být monitorovány, pro každou z činností vykonávaných v zařízení, d) popis metodiky založené na výpočtu nebo metodiky založené na měření, která má být použita, e) soupis úrovní přesnosti podle § 8 aplikovaných pro aktivitní údaje, emisní faktory, oxidační nebo konverzní faktory pro každý ze zdrojových toků, které mají být monitorovány, f) popis typu, specifikace a přesné umístění měřicích zařízení použitých pro každý ze zdrojových toků, které mají být monitorovány, g) doklady prokazující soulad s prahovými hodnotami nejistoty pro údaje o činnosti a případně ostatní parametry pro použité úrovně přesnosti pro každý zdrojový tok, h) popis přístupu použitého pro vzorkování paliva nebo materiálu pro stanovení výhřevnosti, obsahu uhlíku, emisních faktorů, oxidačních nebo konverzních faktorů a podílu biomasy v palivu pro každý ze zdrojových toků, které mají být monitorovány, i) popis zamýšlených analytických postupů pro stanovení výhřevnosti, obsahu uhlíku, emisních faktorů, oxidačních nebo konverzních faktorů a podílu biomasy v palivu pro každý ze zdrojových toků, které mají být monitorovány, j) seznam a popis neakreditovaných laboratoří a příslušných analytických postupů, včetně seznamu všech příslušných opatření pro zabezpečení kvality, například mezilaboratorní porovnání, k) popis kontinuálního systému měření emisí, bude-li použit pro zjišťování dílčího zdroje, tedy místa měření, frekvence měření, použitého přístroje, kalibrační procedury, sběru dat a odpovídající kontroly kvality dat, l) při použití tak zvaného nouzového přístupu zevrubný popis postupu a analýza nejistot, pokud již nejsou zahrnuty v písmenech a) až k), m) popis standardních kontrolních postupů zajišťujících kvalitu dat, n) informace o příslušném propojení s činnostmi vykonávanými v rámci řízení podniku a auditu z hlediska životního prostředí, pokud jsou tyto činnosti vykonávány, zejména o postupech a kontrolách s významem monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů. § 4 Měření (1) Měření emisí kontinuálními měřicími systémy pro každý dílčí zdroj může provozovatel zařízení navrhnout, pokud a) jsou použity normy CEN, ISO nebo ČSN, b) je předložena analýza nejistot podle § 16 odst. 1, c) měření spolehlivě poskytuje přesnější výsledky než výpočet používající kombinaci nejvyšších úrovní přesnosti, nebo d) srovnání měření a výpočtu je založeno na shodném seznamu zdrojů a emisí. (2) Pro každé období vykazování potvrdí provozovatel zařízení shodu naměřených hodnot s hodnotami vypočtenými potvrzovacím výpočtem postupem podle § 5. Pro potvrzovací výpočet emisí lze obecně použít nižší úrovně přesnosti, tedy i minimální úroveň přesnosti 1. (3) Pro stanovení koncentrací CO2 i pro stanovení objemového průtoku spalin nebo jiného vstupního plynu lze použít jen normalizované měřicí postupy v pořadí CEN, ISO, ČSN. (4) Provozovatel zařízení zajistí, že u použitého měřicího zařízení je pravidelně prověřována jeho funkčnost a chování včetně a) časové odezvy, b) linearity, c) interference, d) posunu nulové linie a rozpětí, e) přesnosti v porovnání s referenční metodou. (5) Měřené emise CO2 připadající na biomasu se odečtou od celkových emisí CO2 daného zařízení na základě potvrzovacího výpočtu a následně je provozovatel zařízení vykazuje odděleně jako zvláštní položku. § 5 Výpočet (1) Provozovatel zařízení vypočte emise CO2 jako součin aktivitního údaje, emisního faktoru a oxidačního nebo konverzního faktoru nebo použije specifické výpočty uvedené v příloze č. 2 k této vyhlášce. (2) CO2 neemitovaný z daného zařízení, ale přemístěný jinam jako čistá substance, jako složka paliva nebo jako vstupní surovina pro chemický nebo papírenský průmysl, se od vypočtené úrovně emisí odečte a vykáže odděleně jako zvláštní položka. Přemístěným CO2 se rozumí zejména a) čistý CO2 použitý pro karbonizaci nápojů, b) čistý CO2 použitý jako suchý led, c) čistý CO2 používaný jako hasicí médium, chladicí médium nebo pro laboratorní účely, d) čistý CO2 používaný jako rozpouštědlo v potravinářském a chemickém průmyslu, e) CO2 používaný jako surovina v chemickém nebo papírenském průmyslu, f) CO2, který je částí paliva exportovaného mimo zařízení, g) uhličitany vázané v absorpčním produktu sušeném rozprašováním z polosuchého čištění spalin. Za čistý CO2 se považuje látka, která obsahuje nejméně 97 % hmotnostních CO2. (3) CO2 zastoupený jako část palivové směsi, která se používá v zařízení, se zahrnuje do emisního faktoru tohoto paliva a vykazuje se jako emise v tom zařízení, kde je toto palivo obsahující CO2 spalováno. (4) Zachycený a uschovaný CO2 se nezahrne do emisí daného zařízení. § 6 Emise ze spalování (1) V případě emisí ze spalování je aktivitní údaj založen na spotřebě paliv. Množství paliva se vyjadřuje v jednotkách energetického obsahu v TJ. Skutečnost, že během spalování se převážná část uhlíku obsažená v palivu zoxiduje na CO2, přičemž část uhlíku může zůstat nezoxidovaná v popelu nebo se tvoří saze, se zohlední oxidačním faktorem vyjádřeným jako podíl zoxidovaného uhlíku, kdy jeho maximální hodnota je rovna jedné. Emisní faktor v sobě může zahrnovat i faktor oxidační, v tom případě se oxidační faktor již nevyjadřuje. Emise CO2 vyjádřené v tunách se vypočtou jako součin spotřeby paliva v TJ, emisního faktoru vyjádřeného v t/CO2 na TJ a oxidačního faktoru. (2) Podrobnosti o způsobu výpočtu jsou uvedeny v příloze č. 2 k této vyhlášce. § 7 Emise z procesů (1) V případě emisí z procesů jsou aktivitní údaje založené na spotřebě suroviny, prosazení nebo vyrobeného produktu v tunách nebo obvyklých metrech krychlových. Uhlík obsažený ve vstupní surovině, který není přeměněn na CO2 během procesu, se zohlední v konverzním faktoru. V případě převedení veškerého uhlíku v surovině na CO2 je konverzní faktor roven jedné. Obsahuje-li emisní faktor v sobě faktor konverzní, konverzní faktor se již nevyjadřuje. Množství vstupního materiálu lze vyjádřit buď hmotnostně nebo objemově. Emise CO2 vyjádřené v tunách se vypočtou jako součin aktivitního údaje vyjádřeného v tunách nebo metrech krychlových, emisního faktoru vyjádřeného v t/CO2 na tunu nebo na metr krychlový a konverzního faktoru. (2) Podrobnosti o způsobu výpočtu jsou uvedeny v příloze č. 2 k této vyhlášce. § 8 Úroveň přesnosti (1) Úroveň přesnosti slouží k určování proměnných, jimiž jsou aktivitní údaje, emisní faktory, oxidační nebo konverzní faktory. Zvyšující se číslo úrovně přesnosti znamená vyšší přesnost, v případě stejné úrovně přesnosti za použití rozdílných přístupů jsou tyto přístupy rozlišeny písmeny. V případě použití alternativních postupů označených stejným číslem a různými písmeny lze provést změnu postupu, pokud se prokáže, že tato změna povede ke zvýšení přesnosti. (2) Pro stanovení všech proměnných použije provozovatel zařízení u všech zdrojových toků ve všech zařízeních kategorie B nebo C pro účely zjišťování a vykazování nejvyšší úroveň přesnosti. Nejvyšší úroveň přesnosti nemusí být použita u oxidačních faktorů a pro komerční standardní paliva u výhřevnosti a oxidačních a emisních faktorů. Nižší úroveň přesnosti pro příslušné proměnné v rámci zjišťovacího postupu je možné použít pouze, pokud se prokáže, že nejvyšší úroveň přesnosti není technicky proveditelná, nebo vyžaduje nepřiměřeně vysoké náklady. Pokud je to technicky proveditelné, použije provozovatel zařízení pro všechny proměnné všech významných zdrojových toků minimálně ty úrovně přesnosti, které jsou uvedeny v příloze č. 3 k této vyhlášce. (3) Nejnižší úrovně přesnosti lze použít tam, kde se jedná o méně významné zdroje nebo méně významné zdrojové toky. U nejméně významných zdrojů nebo u nejméně významných zdrojových toků lze k monitorování a vykazování použít postupy založené na vlastní metodě odhadu a bez stanovených úrovní přesnosti. Pro paliva z čisté biomasy mohou být použity postupy nižších úrovní přesnosti nebo přístupy bez stanovených úrovní přesnosti, mezi které patří metoda energetické bilance, pokud by se takto vypočítané emise neodečítaly od emisí stanovených na základě kontinuálního měření. Za čistou biomasu se považuje palivo, které obsahuje nejméně 97 % podílu uhlíku pocházejícího z biomasy v celkovém množství uhlíku v palivu. Všechny ostatní zdroje nebo zdrojové toky jsou považovány za významné. (4) Pokud pro dočasné technické problémy nelze aplikovat předepsané úrovně přesnosti, aplikuje se nejvyšší dosažitelná úroveň přesnosti do té doby, než se podaří návrat k původnímu stavu. Dočasnou změnu provozovatel zařízení bez prodlení nahlásí ministerstvu s uvedením důvodů, které k této změně vedly. (5) Změny v úrovních přesnosti podle odstavce 4 provozovatel zařízení plně dokumentuje. Mezery v datech způsobené výpadky měřicích zařízení je nutno minimalizovat. Dojde-li ke změně úrovní přesnosti uvnitř období vykazování, výsledky pro ovlivněné činnosti se započtou a oznámí v oddělených sekcích emisního hlášení pro obě části období vykazování, tedy pro období před změnou a pro období po změně úrovně přesnosti. (6) Přehled předepsaných úrovní stanovení emisí pro různé typy činností podle přílohy č. 1 zákona uvádí tabulka v příloze č. 3 k této vyhlášce. § 9 Stanovení aktivitních údajů (1) Nelze-li aktivitní údaje potřebné pro výpočet emisí měřit přímo před vstupem do procesu a jestliže tato vyhláška nestanoví jinak, stanoví se s ohledem na změny zásob jako vztah Materiál C = Materiál P + (Materiál S – Materiál E) – Materiál O, kde Materiál C je materiál zpracovaný během období vykazování, Materiál P je materiál koupený během vykazovaného období, Materiál S je materiál skladovaný na začátku vykazovaného období, Materiál E je materiál skladovaný na konci vykazovaného období, Materiál O je materiál použitý pro ostatní účely (dopravený jinam nebo odprodaný). (2) V případech, kdy to není technicky proveditelné nebo pokud by to vedlo k nepřiměřeně vysokým nákladům při stanovení Materiálu S a Materiálu E měřením, lze tyto dvě hodnoty odhadnout na základě dat z kalendářního roku před obdobím vykazování a korelace s produkcí za období vykazovaní a doložit je podpůrnými a dokumentovanými výpočty a s příslušnými finančními výkazy. Stanovení všech ostatních hodnot majících vliv na výběr úrovně přesnosti se provádí podle pokynů uvedených v příloze č. 2 k této vyhlášce. § 10 Použití emisních faktorů (1) Emisní faktor vztažený na jednotku hmotnosti, tedy tCO2/t, lze použít i pro případ paliva, pokud se prokáže, že tak bude dosaženo trvale vyšší přesnosti než při použití emisního faktoru standardně vztaženého na energii obsaženou v palivu, tedy tCO2/TJ. (2) Pro konverzi uhlíku na oxid uhličitý se použije koeficientu 3,664 [tCO2/ tC], přičemž se uvažují relativní atomové hmotnosti 12,011 pro uhlík a 15,9994 pro kyslík. (3) Vyšší úrovně přesnosti s většími požadavky na přesnost lze použít jen při dodržení pravidel uvedených v § 12. (4) Referenční emisní faktory pro úroveň přesnosti 1 jsou stanoveny v příloze č. 4 k této vyhlášce. Jestliže palivo nepatří do některé z kategorií paliv uvedených v této příloze, zařadí provozovatel zařízení palivo do některé příbuzné kategorie paliv. (5) Emisní faktory jsou stanoveny následujícím způsobem: a) pro biomasu je stanoven emisní faktor 0; emise CO2 pocházející z biomasy se nezapočítávají; skutečné emise z biomasy se vykazují odděleně od ostatních emisí daného zařízení ve formuláři podle přílohy č. 5 k této vyhlášce; seznam materiálů považovaných za biomasu je uveden v příloze č. 6 k této vyhlášce, b) pro odpady obsahující fosilní uhlík a používané jako paliva nejsou emisní faktory stanoveny, použijí se odvozené hodnoty podle pravidel uvedených v § 12, c) pro paliva nebo materiály obsahující fosilní nebo nefosilní uhlík se stanoví vážený emisní faktor, založený na zastoupení fosilního uhlíku v celkovém množství uhlíku, tedy fosilního a biogenního; tento výpočet musí být transparentní, náležitě zdokumentovaný a v souladu s pravidly uvedenými v § 12. (6) Všechny relevantní informace týkající se emisních faktorů, včetně informačních zdrojů a výsledků analýzy paliv, vstupního nebo výstupního materiálu, provozovatel náležitě zdokumentuje a příslušnou dokumentaci uloží pro případ kontroly. § 11 Použití oxidačních a konverzních faktorů (1) Oxidační nebo konverzní faktor se použije v těch případech, kdy emisní faktor nezohledňuje fakt, že část uhlíku zůstává nezoxidována. (2) Výpočet oxidačního nebo konverzního faktoru se řídí pravidly stanovenými v § 12. (3) Jestliže různá paliva nebo materiály jsou použity uvnitř zařízení a počítají se technologicky specifické oxidační faktory, lze stanovit jeden agregovaný oxidační faktor nebo přiřadit nekompletní oxidaci pouze jednomu proudu paliva nebo materiálu a u ostatních uvažovat hodnotu faktorů rovnu jedné. (4) Všechny relevantní informace týkající se oxidačních a konverzních faktorů, včetně informačních zdrojů a výsledků analýzy paliv, vstupního nebo výstupního materiálu, se náležitě zdokumentují a příslušná dokumentace uloží pro případ kontroly. § 12 Stanovení výhřevnosti a emisních faktorů pro paliva, technologicky specifických oxidačních faktorů, emisních faktorů pro jiné než spalovací procesy a údajů o složení a podílu biomasy (1) Při procedurách aplikovaných na a) vzorkování paliva a na určení jeho výhřevnosti, stanovení obsahu uhlíku a emisního faktoru, zejména vzorkovací frekvence, vzorkovací procedury, stanovení spalného tepla a výhřevnosti nebo obsahu uhlíku pro různé typy paliv, b) vzorkování paliva a na určení jeho technologicky specifických oxidačních faktorů, zejména na stanovení obsahu uhlíku v sazích, popelu a odpadech, c) vzorkování a na stanovení složení příslušného materiálu nebo proces odvození emisního faktoru, d) vzorkování paliva a na stanovení podílu biomasy v něm se použijí příslušné CEN normy. Neexistují-li normy CEN, použijí se normy ISO nebo národní normy ČSN. Pokud neexistují žádné použitelné normy, postupy mohou být prováděny podle návrhů těchto norem nebo podle metodických pokynů přijatých provozovateli zařízení v dohodě s ministerstvem. Odebraný vzorek pro danou vsázku musí být dostatečně reprezentativní. (2) Pro stanovení emisních faktorů, obsahu uhlíku a výhřevnosti se přednostně použije laboratoř akreditovaná podle normy EN ISO/IEC 17025 s výjimkou případu, kdy provozovatel zařízení ministerstvu doloží, že laboratoř splňuje požadavky rovnocenné požadavkům stanoveným v normě EN ISO/IEC 17025. Příslušné laboratoře a související analytické postupy musí být uvedeny v plánu zjišťování a vykazování emisí skleníkových plynů pro dané zařízení. (3) Je nutné dodržovat všeobecně akceptované praktiky pro reprezentativní vzorkování a vyloučit odvozené oxidační faktory, stanovené složení, emisní faktor, stanovený obsah uhlíku, výhřevnosti, emisní faktory a vsázky biomasy, které nejsou dostatečně reprezentativní a jsou zatíženy systematickou chybou. (4) Stanovené emisní a oxidační faktory se použijí jen pro ty vsázky paliva, které byly shledány jako reprezentativní. Plná dokumentace procedur použitých v příslušné laboratoři pro stanovení složení, emisního faktoru, oxidačního faktoru a stanovení podílu biomasy včetně plného souboru výsledků se uschová a zpřístupní autorizované osobě. (5) Podíl biomasy v palivu se stanoví například metodou manuálního roztřídění složek směsných materiálů, diferenční metodou stanovující výhřevnost binárních směsí a jejich čisté složky nebo isotopickými metodami založenými na analýze uhlíku 14. Není-li stanovení podílu biomasy ve směsném palivu technicky proveditelné nebo je zatíženo neúměrnými náklady, uvažuje se v takových případech podíl biomasy jako nulový. § 13 Požadavky na zařízení s nízkými emisemi (1) Provozovatel zařízení s vykázanými emisemi nižšími než 25 kt v průměru za rok během předchozího obchodovacího období může, pokud to stanoví povolení, a) použít informace o odhadu nejistoty údajů o činnosti měřicích přístrojů od jejich dodavatele, přičemž odhad nejistoty se neváže na zvláštní podmínky použití měřicích přístrojů, b) používat nižší úrovně přesnosti, s minimální úrovní přesnosti 1, pro všechny zdrojové toky a příslušné proměnné, c) zjišťovat emise zjednodušeným postupem, což znamená, že nemusí použít postup podle § 3 odst. 2 písm. a), b), c), e), f), k) a l), d) stanovit použití paliv nebo materiálů na základě záznamů o nákupech a odhadu změn zásob bez dalšího uvažování nejistot, e) pro potřebu ověřování emisního hlášení nepředkládat důkazy o plnění požadavků na kalibraci podle § 20. (2) Ustanovení odstavce 1 se vztahuje i na provozovatele zařízení, u kterého nelze vycházet z vykazovaných údajů o emisích, protože již nejsou použitelné v důsledku změn na zařízení nebo provozních podmínek nebo chybí-li ověřené emise z předchozích let, pokud lze při vydání nového povolení či změně stávajícího povolení předpokládat, že emise v příštích pěti letech nepřekročí ročně množství 25 kt. § 14 Vyhodnocení nejistoty (1) Nejistotu při zjišťování emisí podle § 3 je nutno omezit na minimum. Maximální přípustná nejistota se vyjadřuje na základě intervalu spolehlivosti, odpovídajícího hladině pravděpodobnosti 95 %. (2) Typické hodnoty nejistot při stanovení emisí CO2 při činnostech nebo dílčích zdrojích rozdílné emisní mohutnosti E uvádí tabulka v příloze č. 7 k této vyhlášce. § 15 Nejistoty při výpočtu (1) V případě použití postupu založeného na výpočtu se navrhne v popisu postupu podle § 3 odst. 2 kombinace úrovní přesnosti zahrnujících nejistotu pro každý zdroj daného zařízení a tato kombinace se uvede ve výročním emisním hlášení zahrnujícím všechny činnosti a příslušné toky paliv a materiálu. Uvádění kombinací úrovní přesnosti v emisním hlášení je dostatečným výkazem nejistoty vykázaných emisí. (2) Přípustná nejistota určená pro měřicí zařízení pří úrovňovém systému musí zahrnovat specifikovanou nejistotu daného měřicího zařízení, nejistotu spojenou s kalibrací a dodatečné nejistoty vyplývající z toho, jak náležitě je přístroj používán v praxi. Uváděná hraniční čísla v úrovňovém systému se vztahují k nejistotě připadající na výslednou hodnotu pro celé období zjišťování a vykazování. (3) U komerčních paliv nebo materiálů může být roční tok stanoven pouze na základě fakturovaného množství paliva nebo materiálu bez dalšího samostatného důkazu souvisejících nejistot. (4) Zbylé nejistoty v emisních datech i v emisním hlášení se kontrolují a redukují pomocí standardních kontrolních postupů zajišťujících kvalitu dat. V průběhu ověřovacího procesu se kontroluje, zda je odsouhlasený zjišťovací postup aplikován náležitě a dále se vyhodnocuje kvalita procesu podchycení a redukce přetrvávajících nejistot prostřednictvím správné aplikace standardních kontrolních postupů zajišťujících kvalitu dat. § 16 Nejistoty při měření (1) V případě měření podle § 4 odst. 1 provozovatel zařízení ministerstvu předkládá analýzu nejistot založenou na nejistotách majících původ v a) kontinuálním měření koncentrací – charakteristická nejistota daného měřicího zařízení, nejistota spojená s kalibrací, dodatečná nejistota spojená s tím, jak je měřicí zařízení užíváno v praxi, b) měření hmotnostního nebo objemového průtoku výstupního toku při kontinuálním emisním zjišťování nebo pro provedení ověřovacího výpočtu – charakteristická nejistota daného měřicího zařízení, nejistota spojená s kalibrací, dodatečná nejistota spojená s tím, jak je měřicí zařízení užíváno v praxi, c) aplikaci dané výpočetní metody při určení výhřevností, emisních a oxidačních faktorů nebo určení údajů o složení pro provedení ověřovacího výpočtu – dodatečná nejistota spojená s tím, jak je daný postup užíván v praxi. (2) Kvantifikaci nejistoty, která vyplývá z počáteční důkladné analýzy nejistoty, uvede provozovatel zařízení v emisním hlášení. Kvantifikace této nejistoty v emisním hlášení je dostatečným výkazem nejistoty vykázaných emisí. (3) Zbylé nejistoty v emisních datech i v emisním hlášení provozovatel zařízení kontroluje a redukuje pomocí standardních kontrolních postupů zajišťujících kvalitu dat. V průběhu ověřovacího procesu se kontroluje, zda je odsouhlasený zjišťovací postup aplikován náležitě, a dále se vyhodnocuje kvalita procesu podchycení a redukce přetrvávajících nejistot prostřednictvím správné aplikace standardních kontrolních postupů zajišťujících kvalitu dat. § 17 Vykazování výsledků zjišťování (1) Provozovatel zařízení vykazuje množství emisí skleníkových plynů ze zařízení na formuláři pro vykazování výsledků zjišťování emisí ověřeném autorizovanou osobou, jehož vzor je uveden v příloze č. 5 k této vyhlášce. (2) Součástí emisního hlášení jsou a) údaje podle § 5 odst. 3 písm. c) zákona a identifikační číslo povolení, b) emisní součty, zvolený postup, tedy měření nebo výpočet, zvolená úroveň přesnosti, aktivitní údaje, kdy pro spalování musí být uvedeno jak množství, tak i energetický obsah paliva, emisní faktory, kdy u spalování se uvádějí emisní faktory vztažené na jednotku energie obsažené v palivu, a oxidační nebo konverzní faktory, tedy bezrozměrný zlomek nepřesahující jedničku pro všechny zdroje; v případě aplikace hmotnostní bilance se nahlásí hmotnostní toky, uhlíkový a energetický obsah pro každý palivový nebo materiálový proud, a to vstupní i výstupní, včetně zahrnutí jejich zásob, c) dočasné nebo trvalé změny úrovní přesnosti, důvody pro jejich změny, počáteční datum a konečné datum pro dočasné změny, d) jakékoliv další změny prováděné v daném zařízení během období vykazování, které by mohly být významné z hlediska vykazování emisí. (3) Zvlášť se vykazují položky, které se nezapočítají do celkového součtu emisí. Jedná se o a) množství spalované biomasy [TJ] nebo použité v procesech [t nebo Nm3], b) množství CO2 [tCO2] z biomasy, kde se emise CO2 stanovují měřením, c) množství CO2 přemístěné ze zařízení [tCO2], jakož i udání sloučeniny, v níž byl CO2 přemístěn. (4) Paliva a odpovídající emise se vykáží podle přílohy č. 4 k této vyhlášce. Dále se vykáží různé druhy odpadů a emisí pocházejících z jejich použití jako paliv nebo vstupního materiálu2). (5) Emise pocházející z různých zdrojů jednoho zařízení patřící ke stejnému typu činnosti podle přílohy č. 1 k zákonu mohou být nahlášeny souhrnně a přiřazeny k této činnosti. (6) Emise se vykazují zaokrouhleně na celé tuny. Aktivitní údaje, emisní faktory, oxidační nebo konverzní faktory se zaokrouhlí tak, aby nedocházelo ke zkreslování vykazovaného množství emisí. (7) Každá činnost uvedená v příloze č. 1 zákona vykonaná v zařízení musí být označena oběma kódy uvedenými v příloze č. 8 k této vyhlášce. § 18 Uchovávání informací (1) Informace o zjištěném množství emisí skleníkových plynů z daného zařízení provozovatel zařízení uchovává alespoň 10 let od předložení emisního hlášení podle § 7 odst. 1 zákona. Uchovávaná data musí být takového rozsahu, aby bylo umožněno provedení ověření výročního emisního hlášení předloženého provozovatelem zařízení. (2) Pro zjišťování pomocí výpočtu se uchovají tyto informace a) seznam všech monitorovaných zdrojů, b) aktivitní údaje použité pro jakýkoliv výpočet emisí pro každý zdroj, rozčleněné podle typu na paliva emisí ze spalování a materiály u procesních emisí, c) dokumenty odůvodňující výběr zjišťovacího postupu a dokumenty odůvodňující dočasné nebo trvalejší změny postupu zjišťování a výběr úrovně přesnosti potvrzený v povolení, d) dokumentace postupu zjišťování a výsledky odvození technologicky specifických emisních faktorů a relativního zastoupení biomasy pro konkrétní paliva, oxidačních a konverzních faktorů, e) dokumentace procesu sběru aktivitních údajů pro zařízení a jejich zdroje, f) dokumentace odpovědností ve spojitosti s emisním zjišťováním, g) emisní hlášení, h) jakékoliv další informace, které byly identifikovány jako nezbytné pro ověření emisního hlášení. (3) Pro zjišťování pomocí kontinuálního emisního měření se uchovají tyto informace a) seznam všech monitorovaných zdrojů emisí, b) dokumenty odůvodňující volbu měření jakožto postupu zjišťování, c) data použitá pro analýzu nejistot pro každý zdroj, rozčleněných na procesní emise a emise ze spalování paliv, d) detailní technický popis systému kontinuálního měření včetně dokumentace změn v průběhu času a zápisy o provedených testech, poruchách, kalibraci, servisu a údržbě, e) dokumentace o provedených změnách měřicího systému. § 19 Standardní kontrolní postupy zajišťující kvalitu dat (1) Provozovatel zařízení zajistí, aby byly všechny informace podle § 18 odst. 2 a 3 zaznamenány, kontrolovány a připraveny k nezávislému ověření. (2) Požadovaná kvalita standardních kontrolních postupů zajišťujících kvalitu dat se řídí systémem řízení podniku a auditu z hlediska životního prostředí nebo jiných systémů na zacházení s daty a jejich správou, včetně ISO 14001. (3) Standardní kontrolní postupy zajišťující kvalitu dat zahrnují vždy a) identifikaci zdrojů podle zákona, b) posloupnost a vzájemné ovlivnění procesů zjišťování a vykazování, c) odpovědnostní vztahy, d) metody výpočtu nebo měření, které byly užity, e) použité měřicí zařízení, bylo-li použito, f) vykazování a záznamy, g) vnitřní kontrolu vykázaných dat a kvality systému, h) opravné a preventivní činnosti. (4) Autorizovaná osoba provádí kontrolu transparentnosti, zjišťování a vykazování výsledků v souladu s požadavky na standardní kontrolní postupy zajišťující kvalitu dat. § 20 Měřicí techniky a zařízení (1) Provozovatel zařízení zajišťuje, že měřicí zařízení je zkalibrované, adjustované, ověřené a testované pomocí příslušných norem pro měření porovnatelných s mezinárodními normami pro měření, pokud jsou k dispozici, před prvním použitím a dále v pravidelných intervalech. Zjistí-li provozovatel zařízení, že přístroj zcela neodpovídá stanoveným požadavkům, vyhodnotí a zdokumentuje správnost předchozích výsledků měření a okamžitě přijme potřebná nápravná opatření. Záznamy a výsledky kalibrace a dalších testů provozovatel zařízení uschová. (2) Pro kontinuální měřicí systém emisí platí pokyny obsažené v normách EN 14181 a EN ISO 14956. Je-li měřením, vyhodnocováním dat a vykazováním výsledků pověřena nezávislá a akreditovaná testovací laboratoř, použije se laboratoř akreditovaná podle normy EN ISO/IEC 17025 s výjimkou případu, kdy provozovatel zařízení ministerstvu doloží, že laboratoř splňuje požadavky odpovídající požadavkům stanoveným v normě EN ISO/IEC 17025. Příslušné laboratoře a související analytické postupy musí být uvedeny v plánu zjišťování a vykazování emisí skleníkových plynů pro dané zařízení. § 21 Správa dat (1) Při použití standardních kontrolních postupů zajišťujících kvalitu dat zajistí provozovatel zařízení, aby nedošlo k opominutím, zkreslením nebo chybám při zacházení s daty a jejich správou. Způsob provedení těchto kontrolních postupů musí provozovatel zařízení navrhnout s ohledem na komplexnost datového souboru. O použití postupů učiní provozovatel zařízení záznam, který slouží jako podklad při ověřování. (2) Jednoduché a efektivní standardní kontrolní postupy zajišťující kvalitu dat musí vycházet z porovnání výsledků zjišťování při použití vertikálních či horizontálních přístupů. (3) Vertikální přístup spočívá v porovnání emisních dat zjišťovaných v daném zařízení v různých letech, pokud se rozdíly mezi jednotlivými roky nedají vysvětlit změnami a) v povaze prováděných činností, b) týkajícími se množství použitých paliv nebo materiálů, nebo c) týkajícími se provozních charakteristik procesů, při nichž dochází k emisím. (4) Horizontální přístup spočívá v porovnávání různých způsobů sběru relevantních dat, vždy se jedná o porovnání a) dat o spotřebě paliv nebo vstupních materiálů v daných zdrojích s údaji o nákupu těchto paliv a údaji o změnách zásob, b) dat o celkové spotřebě paliv nebo vstupních materiálů s údaji o nákupu těchto paliv a údaji o změnách zásob, c) emisních faktorů, které byly stanoveny provozovatelem zařízení nebo prodejcem paliva, s národními nebo mezinárodními referenčními hodnotami3) pro porovnatelná paliva, d) emisních faktorů získaných na základě analýzy paliva s národními nebo mezinárodními referenčními hodnotami3) pro porovnatelná paliva, e) naměřených a vypočtených hodnot. § 22 Ověřování (1) Při ověřování emisního hlášení autorizovaná osoba posuzuje, zda aplikovaný zjišťovací postup souhlasí se schváleným popisem zjišťovacího postupu a zda výsledky zjišťování obsažené v emisním hlášení jsou prosty nedostatků, zkreslení nebo chyb, které by vedly k nepřesně nahlášeným informacím. (2) V rámci ověřovacího procesu autorizovaná osoba vždy a) seznámí se se všemi činnostmi realizovanými v zařízení, zdroji v tomto zařízení, měřicími přístroji použitými ke zjišťování nebo měření aktivitních údajů, způsobem odvození a aplikace emisních faktorů, oxidačních a konverzních faktorů a prostředím, ve kterém je zařízení provozováno, b) seznámí se se systémem zacházení s daty a jejich správou, kterou provádí provozovatel zařízení s ohledem na zjišťování a vykazování; opatří si, analyzuje a ověří data obsažená v tomto systému, c) vychází z akceptovatelné úrovně přesnosti ověřovacího procesu v kontextu s povahou a komplexností činností realizovaných v zařízení a zdrojích, d) zjišťuje stupeň rizika, zda u daného emisního hlášení mohlo dojít ke zkreslení vykázaných údajů, přičemž bere v úvahu jakýkoliv nedostatek, deformaci nebo chybu, zejména sleduje možnou netransparentnost způsobu správy dat a vychýlené nebo nekonzistentní hodnoty, e) sestaví plán ověřování, který koresponduje s těmito riziky a s rozsahem a komplexností činností a zdrojů v daném zařízení, a definuje jej výběrovými metodami užitými s ohledem na toto zařízení, f) uskuteční tento plán ověřování údajů v souladu s definovanými výběrovými metodami a zajištěním všech dodatečných faktů, na kterých autorizovaná osoba založí své závěry, g) prověří náležitou aplikaci postupu zjišťování, která je deklarována v povolení a která deklaruje stupeň přesnosti zjišťování pomocí příslušných úrovní přesnosti, h) vyžádá si v případě potřeby od provozovatele zařízení chybějící data nebo doplnění chybějící části dokumentace, vysvětlení odchylky v emisních datech nebo revizi výpočtů před tím, než bude učiněn definitivní závěr o ověřování, i) prověří, zda standardní kontrolní postupy zajišťující kvalitu dat byly použity v souladu s touto vyhláškou, j) přesvědčí se, zda zjištěné informace nenasvědčují předchozímu zkreslování výsledků. (3) V závěru ověřovacího procesu autorizovaná osoba vydá provozovateli zařízení doklad o výsledku ověření emisí. § 23 Formulář žádosti Formulář žádosti o vydání povolení k emisím skleníkových plynů je uveden v příloze č. 9 k této vyhlášce. Ministerstvo zveřejňuje formulář v elektronické podobě na svých webových stránkách. § 24 Zrušovací ustanovení Zrušuje se: 1. Vyhláška č. 696/2004 Sb., kterou se stanoví postup zjišťování, vykazování a ověřování množství emisí skleníkových plynů. 2. Vyhláška č. 150/2005 Sb., kterou se stanoví formulář žádosti o vydání povolení k emisím skleníkových plynů. § 25 Účinnost Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. května 2009. Ministr: RNDr. Bursík v. r. (Přílohy jsou dostupné na adrese: http://aplikace.mvcr.cz/sbirka-zakonu) 1) Rozhodnutí Komise 2007/589/ES, kterým se stanoví pokyny pro monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES. 2) Rozhodnutí Komise 2000/532/ES, kterým se nahrazuje rozhodnutí 94/3/ES, kterým se stanoví seznam odpadů podle čl. 1 písm. a) směrnice Rady 75/442/EHS o odpadech, a rozhodnutí Rady 94/904/ES, kterým se stanoví seznam nebezpečných odpadů ve smyslu čl. 1 odst. 4 směrnice Rady 91/689/ES o nebezpečných odpadech. 3) Článek 4 odst. 2 sdělení Ministerstva zahraničních věcí č. 80/2005 Sb. m. s. o sjednání Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu. E-shopZávazky a jejich zajištění v novém občanském zákoníku Tomáš Tintěra - Nakladatelství Leges, s. r. o.Teoreticko-praktická publikace se věnuje vybraným změnám v závazkovém právu v souvislosti s novým občanským zákoníkem účinným od 1. ledna 2014.
Autor přináší nejprve rozbor obecných otázek závazků z právních jednání, jako je pluralita subjektů, uzavírání smluv, změna závazků či ...Cena: 320 KčKOUPITZákon o spotřebních daních, komentář, 2. vydání Bohumila Kotenová, Petra Petrová, Milan Tomíček - Wolters Kluwer, a. s.Odborný průvodce pro aplikaci zákona o spotřebních daních zohledňující poslední vývoj v této oblasti.
Věnuje se výkladu změn souvisejících s implementací ...Cena: 855 KčKOUPITKompendium judikatury - Odpovědnost soudního exekutora za škoduJUDr. Blanak Havlíčková - Wolters Kluwer, a. s.První díl rozsáhlého pětisvazkového otevřeného souboru exekuční judikatury zachycuje především soudní produkci posledních let a klade si za cíl představit myšlenkovou argumentaci a závěry, k nimž vrcholné ...Cena: 295 KčKOUPIT


text:
Vypisujeme výběrové řízení na pracovní pozici: Vedoucí služeb / Sociální pracovník – KŘESADLO HK – Centrum pomoci lidem s PAS, z. ú.
Home » Aktuality » Vypisujeme výběrové řízení na pracovní pozici: Vedoucí služeb / Sociální pracovník
Vypisujeme výběrové řízení na pracovní pozici: Vedoucí služeb / Sociální pracovník
Od Barbora Fellnerova 14. 8. 2018 14. 8. 2018 Aktuality
Křesadlo HK – Centrum pomoci lidem s PAS, z.ú.
Vedoucí služeb / Sociální pracovník
Služby Sociální rehabilitace, § 70 zákona č. 108/2006 Sb., o sociálních službách,
Odborné sociální poradenství, § 37 zákona č. 108/2006 Sb., o sociálních službách
a Navazující aktivity
Vyšší odborné vzdělání získané absolvováním vzdělávacího programu akreditovaného podle zvláštního právního předpisu (Zákon č. 561/2004 Sb., o předškolním, základním, středním, vyšším odborném a jiném vzdělávání – školský zákon, ve znění zákona č. 383/2005 Sb.) v oborech vzdělání zaměřených na sociální práci, sociálně právní činnost, charitní a sociální činnost
Vysokoškolské vzdělání získané studiem v bakalářském, magisterském nebo doktorském studijním programu zaměřeném na sociální práci, sociální politiku, sociální pedagogiku, sociální péči, sociální patologii, právo nebo speciální pedagogiku, akreditovaném podle zvláštního právního předpisu (Zákon č. 111/1998 Sb., o vysokých školách a o změně a doplnění dalších, ve znění pozdějších předpisů.).
Morální a osobnostní předpoklady:
Schopnost vedení lidí a týmové spolupráce
Schopnost řešení konfliktů na pracovišti
Zodpovědný přístup a empatie
Další požadavky (např. praxe):
Znalost zákona č. 108/2006 Sb. o sociálních službách v platném znění a vyhlášky č. 505 zákona č. 108/2006 Sb. o sociálních službách v platném znění
Práce s výpočetní technikou (MS Office, OS Windows, Google kalendář, Google disk, mobilní telefon)
Základní náplň práce (činnosti):
Zpracování metodických postupů a dokumentace týkající se vyjednání a poskytování služby a dohled nad jejich dodržováním.
Vedení sociálních pracovníků a ostatních pracovníků, kteří poskytují přímou péči. Dodávat podklady k jejich hodnocení.
Vedení procesu vyjednání kontraktu, včetně informování o službě, zjištění nepříznivé sociální situace, vypracování 1. verze Individuálního plánu a příprava podkladů k uzavření smlouvy
Informování správce sítě sociálních služeb o nedostupnosti služby, kterou by žadatel potřeboval
Vedení případového procesu uživatele při řešení jeho NSS, včetně aktualizací a revizí IP
Podílení se na tvorbě metodik
Správa dokumentace klientů
Svolání multidisciplinárního týmů pro řešení nepříznivé sociální situace
Irena Spiššáková – ředitelka organizace
Mail.: spissakova@kresadlohk.cz
« Finanční dar KÚ KHK na nákup hudebních nástrojů na muzikoterapii
Archiv Vybrat měsíc Září 2018 Srpen 2018 Duben 2018 Leden 2018 Říjen 2017 Září 2017 Červen 2017 Květen 2017 Duben 2017 Březen 2017 Červen 2016 Květen 2016 Duben 2016 Březen 2016 Únor 2016 Leden 2016 Listopad 2015 Říjen 2015 Září 2015

matches:
§ 70
zákona č. 108
§ 37
zákona č. 108
zákona č. 383
zákona č. 108
zákona č. 108


text:
32 Cdo 3836/2015
Datum rozhodnutí: 08.02.2016
Nejvyšší soud České republiky rozhodl v senátě složeném z předsedy JUDr. Miroslava Galluse a soudců JUDr. Pavla Příhody a JUDr. Hany Gajdziokové v právní věci žalobkyně MAKING s.r.o. , se sídlem v Praze 4, Jaurisova 515/4, PSČ 140 00, identifikační číslo osoby 26164833, zastoupené JUDr. Slavomírem Korečkem, advokátem se sídlem v Havlíčkově Brodě, Horní 2002, proti žalovanému M. S. , s místem podnikání v Tachově, Tovární 1090, PSČ 347 01, identifikační číslo osoby 73697338, zastoupenému Mgr. Vladimírem Kolářem, advokátem se sídlem v Plzni, Goethova 356/5, o zaplacení 100 000 Kč s příslušenstvím, vedené u Okresního soudu v Tachově pod sp. zn. 7 C 237/2013, o dovolání žalovaného proti rozsudku Krajského soudu v Plzni ze dne 18. března 2015, č. j. 25 Co 312/2014-110, takto:
II. Žalovaný je povinen zaplatit žalobkyni na náhradě nákladů dovolacího řízení částku 6 534 Kč do tří dnů od právní moci tohoto usnesení k rukám jejího zástupce JUDr. Slavomíra Korečka.
Žalovaný podal dovolání proti v záhlaví označenému rozsudku, jímž Krajský soud v Plzni potvrdil vyhovující rozsudek Okresního soudu v Tachově ze dne 4. června 2014, č. j. 7 C 237/2013-78 (výrok I.), a rozhodl o nákladech odvolacího řízení (výrok II.).
Nejvyšší soud ve své rozhodovací praxi opakovaně zdůrazňuje, že požadavek, aby dovolatel v dovolání konkrétně popsal, v čem spatřuje splnění předpokladů přípustnosti dovolání, je podle ustanovení § 241a odst. 2 o. s. ř. obligatorní náležitostí dovolání. Může-li být dovolání přípustné jen podle § 237 o. s. ř. (jako je tomu v projednávané věci), je dovolatel povinen v dovolání vymezit, které z tam uvedených hledisek považuje za splněné (srov. shodně například usnesení Nejvyššího soudu ze dne 29. srpna 2013, sp. zn. 29 Cdo 1983/2013, jež je stejně jako níže uvedená rozhodnutí veřejnosti k dispozici in www.nsoud.cz ), přičemž musí být z obsahu dovolání patrno, o kterou otázku hmotného nebo procesního práva jde (srov. shodně například usnesení Nejvyššího soudu ze dne 25. září 2013, sp. zn. 29 Cdo 2394/2013, uveřejněné pod číslem 4/2014 Sbírky soudních rozhodnutí a stanovisek).
Tomuto požadavku na vymezení přípustnosti však dovolatel nedostál, neboť v dovolání oproti požadavkům vymezeným pro obsah dovolání v ustanovení § 241a odst. 2 o. s. ř. neuvedl, v čem spatřuje splnění předpokladů přípustnosti dovolání (srov. ustanovení § 237 o. s. ř.). Spatřuje-li dovolatel tvrzenou přípustnost (nesprávně v dovolání zaměněno s pojmem dovolací důvod) dle § 237 o. s. ř. ve skutečnosti, že otázka uznání závazku žalovaným vůči právnímu předchůdci žalobkyně má být dovolacím soudem vyřešena jinak (konkrétně tak, že závazek žalovaného vůči právnímu předchůdci žalobkyně nikdy nevznikl a že jednání žalovaného nemá účinky uznání závazku dle § 407 odst. 3 obchodního zákoníku), patrně přehlédl, že takový předpoklad přípustnosti dovolání § 237 o. s. ř. nestanoví. V tomto ustanovení poslední ze čtyř zakotvených předpokladů přípustnosti dovolání, tj. má-li být dovolacím soudem vyřešená právní otázka posouzena jinak , míří totiž pouze na případ právní otázky vyřešené dovolacím soudem v jeho dosavadní rozhodovací praxi, od jejíhož řešení by se měl odklonit (posoudit tuto otázku jinak), a nikoli na případ, jak se mylně domnívá dovolatel, že má dovolací soud posoudit jinak otázku vyřešenou soudem odvolacím. Nejvyšší soud zdůraznil již například v usnesení ze dne 30. května 2013, sp. zn. 29 Cdo 1172/2013, uveřejněném pod číslem 80/2013 Sbírky soudních rozhodnutí a stanovisek (a dále například v usnesení ze dne 29. srpna 2013, sp. zn. 29 Cdo 2488/2013), že požadavek, aby právní otázka vyřešená v souzené věci byla dovolacím soudem posouzena jinak, není způsobilým vymezením přípustnosti dovolání v režimu § 237 o. s. ř.
Dovolatel výslovně uvedl, že dovolání podává proti výrokům I. a II. rozsudku odvolacího soudu, tedy i proti jeho rozhodnutí o nákladech řízení. Dovolání však i v této části trpí vadou, neboť dovolatel v něm oproti požadavkům vymezeným pro obsah dovolání v ustanovení § 241a odst. 2 o. s. ř. neuvedl, v čem spatřuje splnění předpokladů přípustnosti dovolání (srov. § 237 o. s. ř.) a nesprávnost rozhodnutí. Dovolání v této části postrádá jakoukoliv argumentaci, natož pak vymezení příslušné právní otázky řešené odvolacím soudem a označení ustálené rozhodovací praxe, od níž se měl odvolací soud odchýlit. Přípustností dovolání se tak ani v jeho zbývající části nelze vůbec zabývat.
Shora uvedené nedostatky ve vymezení přípustnosti dovolání nelze již odstranit, neboť lhůta, během níž tak bylo možno učinit (srov. ustanovení § 241b odst. 3 větu první o. s. ř.), dovolateli uplynula. Jde přitom o vadu, jež brání pokračování v dovolacím řízení, neboť v důsledku absence uvedené náležitosti nelze posoudit přípustnost dovolání. Nejvyšší soud proto dovolání podle ustanovení § 243c odst. 1 o. s. ř. odmítl pro vady. Pro úplnost dodává, že dovolací námitky zpochybňující skutková zjištění soudu, úplnost zjištěného skutkového stavu či hodnocení provedených důkazů nelze podřadit pod přípustný dovolací důvod dle § 241a odst. 1 o. s. ř.

matches:
soud
soud
soud
§ 241
§ 237
§ 241
§ 237
§ 237
§ 407
§ 237
soud
soud
§ 237
§ 241
§ 237
soud
§ 241
soud
§ 243
§ 241


371/2004 Sb. - Vzorové stanovy společenství vlastníků jednotek | Portál společenství vlastníků jednotek
Momentálně je online 1 uživatel a 66 hostů.Online uživateléMisme
Domů » 371/2004 Sb. - Vzorové Stanovy Společenství Vlastníků Jednotek
371/2004 Sb. - Vzorové stanovy společenství vlastníků jednotek
Číslo371/2004 Sb.NázevVzorové stanovy společenství vlastníků jednotekText
Vláda  nařizuje  podle  §  9  odst. 10 zákona č. 72/1994 Sb., kterým se
upravují  některé spoluvlastnické vztahy k budovám a některé vlastnické
(1)  Do doby schválení stanov společenství vlastníků jednotek (dále jen
"společenství")  nebo  do  doby,  kdy  schválené  stanovy  společenství
nabudou   účinnosti,  řídí  se  právní  poměry  společenství  vzorovými
(2)  Neobsahují-li  stanovy  společenství, schválené jeho shromážděním,
některou  z  náležitostí  uvedených v § 9 odst. 14 zákona o vlastnictví
bytů,  řídí  se  právní poměry společenství v těchto věcech příslušnými
Zrušuje  se  nařízení vlády č. 322/2000 Sb., kterým se vydávají vzorové
stanovy  společenství  vlastníků  jednotek  podle  zákona o vlastnictví
(1)  Společenství  vlastníků  jednotek  (dále  jen  "společenství")  je
právnickou  osobou,  která  vznikla  na  základě zákona č. 72/1994 Sb.,
kterým  se  upravují některé spoluvlastnické vztahy k budovám a některé
vlastnické  vztahy  k  bytům  a  nebytovým prostorům a doplňují některé
zákony  (zákon  o  vlastnictví  bytů), ve znění zákona č. 273/1994 Sb.,
nálezu  Ústavního  soudu  vyhlášeného  pod  č.  280/1996 Sb., zákona č.
97/1999  Sb., zákona č. 103/2000 Sb., zákona č. 229/2001 Sb., zákona č.
(dále  jen  "jednotka"),  společnými  členy  společenství jsou společní
vlastníci  jednotek,  za podmínek uvedených v zákoně o vlastnictví bytů
(3)  Společenství  je  jako právnická osoba způsobilé vykonávat práva a
zavazovat  se pouze ve věcech spojených se správou, provozem a opravami
společných  částí  domu  (dále jen "správa domu") a pozemku a v dalších
věcech  v  rozsahu  a způsobem uvedeným v zákoně o vlastnictví bytů a v
(1)  Názvem  společenství  jsou  slova  "Společenství  pro dům" spolu s
(2)  Sídlo společenství je určeno adresou, kde společenství sídlí a kde
energie,  plynu,  vody  a  odvodu odpadních vod, tepla a teplé užitkové
vody  včetně  radiátorů,  vzduchotechniky,  výtahů, zařízení pro příjem
televizního  a rozhlasového signálu a elektrických sdělovacích zařízení
e)  revizí  a oprav domovní kotelny či výměníkové (předávací) stanice v
g)  administrativní  a operativně technické činnosti spojené se správou
h)   správy  jednotek,  které  jsou  ve  spoluvlastnictví  všech  členů
i)  dalších  činností,  které  vyplývají  pro  společenství  z právních
(2)  V rámci předmětu své činnosti může společenství sjednávat smlouvy,
a)  zajištění  dodávek služeb spojených s užíváním jednotek, nejde-li o
služby,  jejichž dodávky si členové společenství zajišťují u dodavatele
d)   nájmu   jednotek,  které  jsou  ve  spoluvlastnictví  všech  členů
(3)  Společenství zajišťuje rovněž kontrolu plnění jím uzavřených smluv
podle  odstavce  1  a  2  a  uplatňování  nároků z porušování smluvních
(4)  Při  plnění  úkolů podle zákona o vlastnictví bytů a těchto stanov
zajišťuje  společenství  dále  zejména tyto činnosti spojené se správou
na  náklady  spojené  se správou domu a pozemku (dále jen "příspěvky na
správu  domu  a  pozemku"),  popřípadě  dalších  příspěvků  na činnosti
b)  vedení evidence plateb členů společenství, které jsou podle písmene
c)  vedení  evidence  nákladů  vztahujících  se  k  domu  a pozemku a k
(5)  Společenství  zajišťuje buď přímo nebo na základě smluv uzavřených
společenstvím  s  dodavateli  plnění  spojená  s  užíváním  jednotek  a
společných  částí  domu  (dále jen "služby"), například dodávky tepla a
teplé  užitkové  vody,  elektřiny,  dodávky  vody a odvod odpadní vody,
úklid   společných   prostor,   užívání  výtahu,  zařízení  pro  příjem
televizního  a rozhlasového signálu. V rámci této činnosti společenství
b)  způsob  rozúčtování  cen  služeb  na jednotlivé členy společenství,
není-li  rozúčtování  cen  služeb stanoveno zvláštním právním předpisem
nebo  rozhodnutím  cenového  orgánu,  a  vyúčtování  přijatých záloh na
(6)   Společenství   zajišťuje   činnosti  související  s  provozováním
společných  částí  domu,  zejména  technických zařízení, která slouží i
jiným  fyzickým  nebo  právnickým osobám než členům společenství včetně
(7)  V  rámci činností vykonávaných v rozsahu zákona o vlastnictví bytů
a)  včasné  vymáhání  plnění povinností uložených členům společenství k
b)  řádné  hospodaření  se  svým  majetkem  a  s  finančními prostředky
c)   plnění   dalších   povinností   spojených   s  předmětem  činnosti
účelu  užívání  stavby  a  změny stavby, pokud není dále uvedeno jinak.
Stavební  úpravy  spočívající  v  modernizaci,  rekonstrukci a opravách
společných  částí  domu,  jimiž  se  nemění  vnitřní  uspořádání domu a
zároveň  velikost  spoluvlastnických podílů na společných částech domu,
Zajišťování  správy  domu  a  dalších  činností  na  základě smlouvy se
(1)  V  souladu s prohlášením vlastníka budovy o osobě pověřené správou
domu  (dále  jen  "správce"),  anebo  v souladu s usnesením shromáždění
vlastníků  jednotek (dále jen "shromáždění") o ustanovení správce, může
spojené  se  správou  domu  a  pozemku a s dalšími činnostmi, popřípadě
některé  z těchto činností, na základě smlouvy se správcem, kterým může
b)  určení způsobu hospodaření s příspěvky na správu domu a pozemku a s
finančními  prostředky  poskytovanými  na  úhradu  služeb včetně jejich
předem  ke  schválení  orgánu  společenství  příslušnému  podle  těchto
d)  povinnost  správce  předložit  jednou  ročně  shromáždění  zprávu o
činnosti  správce,  zejména o finančním hospodaření, o stavu finančních
prostředků  každého vlastníka jednotky a o stavu společných částí domu,
e)  povinnost  správce  před  ukončením jeho činnosti podat shromáždění
zprávu  o  své  činnosti  a  předat  výboru nebo pověřenému vlastníkovi
(4)  Uzavřením  smlouvy  se  správcem  podle odstavců 1 až 3 nemůže být
dotčena  výlučná  rozhodovací působnost orgánů společenství plynoucí ze
b)  výbor  společenství  (dále  jen  "výbor")  nebo  člen  společenství
(2)  Orgány  uvedené  v  odstavci  1  písm.  b) a c) jsou volené orgány
společenství.  Členem  voleného  orgánu  společenství nebo jeho voleným
orgánem  může  být  pouze fyzická osoba, která je členem nebo společným
členem  tohoto společenství nebo je zmocněným zástupcem právnické osoby
-  člena společenství, je ke dni volby starší 18 let a má způsobilost k
(3)  Členem voleného orgánu společenství nemůže být současně ten, jehož
příbuzný  v  řadě  přímé,  sourozenec  nebo manžel (manželka) je členem
voleného   orgánu   společenství.  Členství  v  jednom  voleném  orgánu
společenství  je neslučitelné s členstvím v jiném voleném orgánu tohoto
(4)  Závazek  k  výkonu volené funkce v orgánu společenství je závazkem
osobní  povahy  a  člen  voleného  orgánu společenství se nemůže nechat
(5)  Funkční období členů volených orgánů společenství je 5 let; počíná
dnem  zvolení do funkce a končí uplynutím funkčního období. Členství ve
(8)  Člen  voleného  orgánu  společenství může před uplynutím funkčního
období  z  funkce  odstoupit.  Odstoupení  musí  písemně oznámit orgánu
společenství,  jehož je členem. Jeho funkce končí dnem, kdy tento orgán
odstoupení  na  své  schůzi projednal, nejpozději však uplynutím 30 dnů
ode  dne  doručení  oznámení  o  odstoupení. Pověřený vlastník musí své
(9)   Shromáždění   může   volit   náhradníky   členů  volených  orgánů
společenství  v  počtu  rovnajícím  se  nejvýše  počtu  zvolených členů
orgánu,  spolu  s  určením  jejich pořadí. Náhradník nastupuje na místo
člena  orgánu,  jehož  funkce skončila před uplynutím funkčního období,
dnem  skončení  funkce.  Pro náhradníky platí ustanovení odstavců 3 a 4
(10)   Orgány   společenství   hlasují  veřejně.  Shromáždění  se  může
nadpoloviční  většinou  hlasů přítomných členů usnést, že bude o určité
věci  hlasovat  tajně  pomocí  hlasovacích  lístků.  V  takovém případě
(11)  Pokud  se  nesejde  shromáždění  k volbě orgánů společenství nebo
nejsou-li  tyto  orgány  zvoleny, plní jejich funkci člen společenství,
jehož  spoluvlastnický  podíl  na  společných částech domu činí nejméně
jednu  polovinu,  jinak  členové společenství, kteří se jimi stali dnem
jeho  vzniku. Totéž platí, nebude-li statutární orgán schopen plnit své
funkce  z  důvodu,  že  počet  členů  výboru  poklesl pod 3 členy, nebo
(1)  Nejvyšším orgánem společenství je shromáždění, které tvoří členové
volí  a  odvolává  členy  kontrolní komise nebo revizora, rozhodne-li o
a)  změnách  ve  věcech, které jsou obsahem prohlášení vlastníka budovy
c)  uzavření  smlouvy  o  zástavním právu k jednotce se souhlasem člena
společenství,   který  je  jejím  vlastníkem,  k  zajištění  pohledávek
d)  změně  účelu  užívání  stavby, změně stavby, jakož i o modernizaci,
e)   schválení   účetní   závěrky,   předložené  výborem  či  pověřeným
vlastníkem,  spolu se zprávou o hospodaření společenství a správě domu;
pokud  je  správa  domu a činnosti s ní související vykonávány správcem
podle  čl.  V,  předkládá  zprávu  rovněž  správce v rozsahu a způsobem
f)  výši  příspěvků  členů  společenství  na  správu  domu  a  pozemku,
popřípadě  o  výši  a  způsobu  placení  dalších  příspěvků na činnosti
g)  výši  záloh na úhradu za služby, pokud není rozhodování v této věci
h)  způsobu  rozúčtování  cen  služeb na jednotlivé členy společenství,
i)  vymáhání  plnění  povinností  uložených  členům společenství k tomu
těchto  stanov,  pokud  tuto  činnost nesvěří do působnosti výboru nebo
k)  nabývání  nemovitých  věcí,  bytů nebo nebytových prostor k účelům,
které  jsou  předmětem činnosti společenství podle zákona o vlastnictví
bytů,  o  majetkových  dispozicích  s  těmito věcmi (převody, darování,
zatěžování  právy  jiných osob, ručení těmito věcmi apod.); totéž platí
pro  jiná  práva  a jiné majetkové hodnoty, dále pro movité věci, je-li
jejich  pořizovací  cena vyšší než částka určená usnesením shromáždění,
p)  dalších  záležitostech  společenství,  pokud  tak  stanoví  zákon o
(4)  Shromáždění se schází nejméně jednou za rok. Svolává je výbor nebo
shromáždění  ten,  kdo  plní  funkci  orgánů  společenství.  Svolavatel
(5)  Shromáždění musí být svoláno též, požádá-li o to s uvedením návrhu
pořadu  jednání  nejméně  takový  počet  členů společenství, kteří mají
alespoň  jednu  čtvrtinu  všech  hlasů, a to do 30 dnů od doručení této
(6)  Nesplní-li  svolavatel  uvedený  v  odstavci  4  povinnost  svolat
shromáždění  podle odstavce 4 nebo 5, jsou oprávněni shromáždění svolat
členové  společenství,  jejichž počet hlasů činí alespoň jednu čtvrtinu
(7)  Shromáždění  se  svolává  písemnou pozvánkou, která se doručí všem
členům  společenství,  a  současně  vyvěsí  v  domě  na domovní vývěsce
(8)  Písemná  pozvánka musí být doručena a současně vyvěšena nejméně 15
dní  přede  dnem konání shromáždění. V pozvánce se uvede zejména datum,
hodina,  místo konání a program jednání shromáždění. Dále se v pozvánce
uvede,  kde  se  mohou  členové  společenství  seznámit  s  podklady  k
nejdůležitějším  bodům  jednání,  pokud nejsou tyto podklady k pozvánce
(9)  Jednání  shromáždění  řídí  předseda  (místopředseda)  výboru nebo
pověřený  člen  výboru,  anebo  pověřený  vlastník;  v  případě svolání
shromáždění  svolavatelem  podle  odstavce  4  věta  druhá,  nebo podle
odstavce  6,  řídí jednání shromáždění člen společenství zmocněný tímto
(10)   Shromáždění   je  schopné  usnášení,  jsou-li  přítomni  členové
nadpoloviční  většiny  hlasů přítomných členů společenství, pokud zákon
(11)  Při  hlasování  je  rozhodující velikost spoluvlastnických podílů
členů  společenství  na  společných částech domu; členové společenství,
(12)  Při  rovnosti  hlasů  nebo  nedosáhne-li se potřebné většiny nebo
dohody,  rozhodne na návrh kteréhokoliv člena společenství soud. Jde-li
o  důležitou  záležitost,  může  přehlasovaný člen společenství požádat
(13)  Tříčtvrtinové  většiny  hlasů  přítomných  členů  společenství je
b)  změně  prohlášení  vlastníka  budovy podle § 4 zákona o vlastnictví
c)  uzavření  smlouvy  o  zástavním  právu k jednotkám podle odstavce 3
(14)  K  přijetí usnesení o změně účelu užívání stavby a o změně stavby
a  opravách  společných  částí domu, jimiž se nemění vnitřní uspořádání
domu  a zároveň velikost spoluvlastnických podílů na společných částech
domu,  postačuje  souhlas  nejméně  tříčtvrtinové  většiny  všech členů
(15)  Ke  zvolení  členů  výboru nebo pověřeného vlastníka je zapotřebí
(16)  Tvoří-li  společenství  pouze  3  členové, je zapotřebí k přijetí
(17)  Z  jednání  shromáždění  se  pořizuje  zápis,  za  jehož pořízení
odpovídá  svolavatel.  Zápis  musí obsahovat nezbytné údaje prokazující
schopnost  shromáždění  k  jednání  a  usnášení,  dále  údaje o průběhu
jednání,  plné  znění  přijatých  usnesení a výsledky voleb, pokud byly
volby  prováděny.  Přílohu  zápisu  tvoří  zejména listina přítomných s
jejich  podpisy a písemné podklady, které byly předloženy k jednotlivým
(18)   Zápis  podepisuje  předsedající  a  zapisovatel.  Zápisy  včetně
písemných  podkladů k jednání shromáždění musí být uschovány u předsedy
(19)  Ustanovení  odstavců  17  a  18 se přiměřeně použijí pro zápisy z
(1)  Výbor  je  výkonným orgánem společenství. Řídí a organizuje běžnou
činnost  společenství a rozhoduje ve věcech spojených se správou domu a
s  předmětem  činnosti  společenství  s  výjimkou těch věcí, které jsou
podle  zákona  o vlastnictví bytů a těchto stanov ve výlučné působnosti
výbor  shromáždění.  Za  výbor  jedná  navenek  jeho  předseda.  V době
nepřítomnosti  předsedy  jej  zastupuje místopředseda. Jde-li o písemný
právní  úkon, který činí výbor, musí být podepsán předsedou nebo v jeho
zastoupení   místopředsedou   a  dalším  členem  výboru.  Podepisuje-li
předseda  spolu  s místopředsedou, je podpis místopředsedy považován za
(3)  Členové  výboru  jsou voleni a odvoláváni shromážděním. Předsedu a
(4)   Předseda  výboru  organizuje,  svolává  a  řídí  činnost  výboru,
(5)  Výbor  koná  své  schůze  podle  potřeby,  nejméně  však jednou za
členů.  K  přijetí  usnesení  je  zapotřebí  nadpoloviční většiny hlasů
výslovně  uveden  jeho  nesouhlas  s  přijatým usnesením, popřípadě též
povinnosti  při  výkonu  své  funkce,  se  řídí ustanoveními občanského
dalších  činností společenství podle zákona o vlastnictví bytů a těchto
b)   rozhoduje   o   uzavírání   smluv   ve  věcech  předmětu  činnosti
společenství,  zejména  k  zajištění  oprav, pojištění domu a zajištění
c)  odpovídá  za  vedení  účetnictví a za sestavení účetní závěrky a za
předložení  přiznání  k  daním, pokud tato povinnost vyplývá z právních
d)  připravuje  podklady  pro jednání shromáždění, svolává shromáždění,
předkládá  shromáždění  zprávu  o  hospodaření  společenství,  zprávu o
správě  domu  a  pozemku  a  o  dalších  činnostech společenství, které
obsahují  zejména  základní údaje o provedených a plánovaných opravách,
e)  předkládá  k  projednání  a  schválení  účetní  závěrku  a  písemné
g)  sděluje  jednotlivým členům společenství podle usnesení shromáždění
výši  příspěvků  na  náklady  spojené  se správou domu a pozemku a výši
h)  zajišťuje  vyúčtování  záloh  na  úhradu  za  služby  a  vypořádání
i)  zajišťuje  včasné  plnění závazků společenství vzniklých ze smluv a
jiných  závazků  a  povinností  vůči třetím osobám a včasné uplatňování
a)  v  souladu  se  zákonem  o vlastnictví bytů, s těmito stanovami a s
b)  zajišťuje  kontrolu  kvality  dodávek, služeb a jiných plnění podle
uzavřených  smluv  a  činí  vůči  dodavatelům potřebná právní nebo jiná
opatření  k  odstranění  zjištěných  nedostatků  nebo k náhradě vzniklé
c)  jménem  společenství  vymáhá  plnění  povinností  uložených  členům
d)  plní  povinnosti  podle  zákona  o  vlastnictví  bytů  ve  vztahu k
rejstříku  společenství  vedenému  příslušným  soudem určeným zvláštním
(1)  Pověřený  vlastník  plní  funkci  výkonného  a statutárního orgánu
(2)  Pověřený  vlastník  činí  právní  úkony  a  podepisuje  je  jménem
(3)  Pověřeného  vlastníka  volí shromáždění stejným způsobem, jakým se
(4)  Pověřený  vlastník  vykonává  působnost  a plní úkoly v rozsahu, v
jakém  jinak  přísluší  podle zákona o vlastnictví bytů a těchto stanov
(1)  Kontrolní  komise  je  kontrolním  orgánem  společenství, který je
oprávněn  kontrolovat činnost společenství a projednávat stížnosti jeho
členů  na  činnost společenství nebo jeho orgánů. Kontrolní komise nebo
její  pověřený  člen  je oprávněn nahlížet do účetních a jiných dokladů
společenství  a  vyžadovat od výboru nebo pověřeného vlastníka potřebné
informace  pro  svou kontrolní činnost. Kontrolní komise odpovídá pouze
způsobem,  jakým  se  volí  výbor. Ze svých členů volí kontrolní komise
a)  kontroluje,  zda  společenství  a  jeho  orgány  vyvíjejí činnost v
b)  vyjadřuje se k řádné účetní závěrce společenství a ke zprávě výboru
d)  může podat výboru nebo pověřenému vlastníkovi zprávu o nedostatcích
zjištěných  při  své  kontrolní  činnosti  s  návrhy na opatření včetně
(4)  Ustanovení  odstavce  1 až 3 se použijí, rozhodne-li shromáždění o
zřízení  kontrolní  komise [čl. VI odst. 1 písm. c)]. Ve společenství s
počtem  členů  nižším než 10 může shromáždění rozhodnout, že se namísto
(1)   Shromáždění   může   rozhodnout,  že  určité  činnosti  bude  pro
společenství   vykonávat   zaměstnanec  (zaměstnanci)  společenství  na
základě  pracovní  smlouvy,  dohody  o  pracovní činnosti nebo dohody o
(2)  Pracovní  zařazení a vymezení právních úkonů, které je zaměstnanec
oprávněn  činit  za  společenství v rámci pracovněprávního vztahu podle
(3)  Smlouva  sjednaná  podle odstavce 1 musí obsahovat přesné vymezení
V  případech,  kdy  je podle zákona o vlastnictví bytů potřebný souhlas
všech  členů společenství (§ 11 odst. 5 a § 13 odst. 3), může být tento
souhlas  vyjádřen  jednotlivými  členy  společenství  také  mimo schůzi
shromáždění  písemně  na  jedné  listině  či  na  více listinách, které
obsahují  označení  záležitosti,  k  níž  je  souhlas  vydáván, datum a
(1)  Členy  společenství  se  stávají  fyzické i právnické osoby, které
nabyly  vlastnictví  k jednotce v domě, pro který společenství vzniklo.
a)  dnem  vzniku  společenství  v  případech,  kdy  tyto  osoby  nabyly
b)  dnem  nabytí  vlastnictví  k  jednotce  v případech, kdy tyto osoby
(2)  Společnými  členy  společenství  jsou spoluvlastníci jednotky nebo
manželé,  kteří mají jednotku ve společném jmění manželů. Ze společného
členství   jsou   společní  členové  oprávněni  a  povinni  společně  a
(3)  Spoluvlastníci  jednotky  jako  společní  členové  mají  postavení
vlastníka  jednotky  a  mají  právo na schůzi shromáždění hlasovat jako
jeden   vlastník   -  člen  společenství  s  váhou  hlasu  odpovídající
(4)  Seznam  členů společenství, jejichž členství vzniklo ke dni vzniku
společenství,  tvoří přílohu těchto stanov. Členy společenství, jejichž
členů  společenství  neprodleně  poté,  kdy  člen  společenství  oznámí
prokazatelně  nabytí vlastnictví jednotky. V seznamu členů společenství
musí  být  u  každého člena společenství uvedena vedle jména, příjmení,
data  narození  a místa trvalého pobytu též váha hlasu při hlasování na
(1)  Člen společenství má práva vlastníka jednotky a člena společenství
uvedená  v  příslušných ustanoveních zákona o vlastnictví bytů a těchto
a)  účastnit  se  veškeré  činnosti společenství způsobem a za podmínek
b)  účastnit  se  jednání  shromáždění  a hlasováním se podílet na jeho
d)  předkládat  orgánům  společenství  návrhy  a  podněty  ke  zlepšení
e)  obdržet  vyúčtování  záloh  na úhradu jednotlivých služeb a vrácení
schůze  shromáždění, do smluv sjednaných společenstvím a do podkladů, z
nichž  vychází  určení  výše  jeho  povinnosti  podílet se na nákladech
spojených  se  správou  domu  a pozemku a s dodávkou služeb spojených s
(2)   Člen  společenství  má  povinnosti  vlastníka  jednotky  a  člena
společenství  uvedené  v  příslušných ustanoveních zákona o vlastnictví
a)   dodržovat  tyto  stanovy  a  plnit  usnesení  orgánů  společenství
c)  hradit  stanovené  zálohy  na  úhradu za služby a hradit nedoplatky
d)  řídit  se  při  užívání společných částí domu, pozemku a společných
zařízení   domu   právními  předpisy  a  pokyny  výrobce  nebo  správce
e)  zdržet  se  jednání,  jímž  by  zasahoval  do práva ostatních členů
společenství;  úpravy  jednotky  ve  svém vlastnictví provádět tak, aby
neohrožoval  výkon  vlastnického práva ostatních vlastníků jednotek a v
se  souhlasem  všech  vlastníků  jednotek  nebo  na  základě  smlouvy o
f)  odstranit  na  svůj  náklad  závady  a  poškození,  které na jiných
jednotkách  nebo na společných částech domu způsobil sám nebo ti, kteří
g)  umožnit  instalaci  a  údržbu  zařízení  pro  měření tepla a vody v
celku;  nejde-li  o havarijní či obdobný stav, činí výzvu písemně výbor
i)  oznámit  bez  zbytečného odkladu výboru nebo pověřenému vlastníkovi
nabytí  vlastnictví  jednotky  spolu  s údaji potřebnými pro zapsání do
seznamu  členů společenství podle čl. XIII odst. 4 a pro potřeby správy
j)  oznamovat společenství všechny skutečnosti rozhodné pro rozúčtování
služeb  spojených  s  bydlením,  zejména  změny v počtu příslušníků své
domácnosti,   domácnosti  nájemce  nebo  podnájemce,  pokud  je  způsob
rozúčtování  cen  služeb nebo stanovení výše příspěvků na správu domu a
pozemku  závislé  též  na počtu členů domácnosti, a to nejpozději do 30
k)  předat  výboru  nebo  pověřenému  vlastníkovi  ověřenou projektovou
c)   zánikem   člena   společenství  -  právnické  osoby  bez  právního
(2)  Společné  členství  ve  společenství  zaniká a mění se na členství
dnem,  kdy  se  zapíše  změna  předchozího spoluvlastnictví jednotky na
výlučné   vlastnictví   jediného   člena   společenství   do   katastru
(1)  Společenství hospodaří s finančními prostředky poskytovanými členy
společenství  na  úhradu  příspěvků  na  správu  domu a pozemku, dále s
finančními  prostředky  poskytovanými  členy  společenství na úhradu za
služby  spojené  s  užíváním jednotek a s dalšími finančními prostředky
(2)  Uzavře-li společenství podle těchto stanov smlouvu se správcem, je
povinno  smluvně  dojednat  také  povinnosti správce předkládat orgánům
společenství  ke  schválení  návrhy  výše  příspěvků  na  správu domu a
pozemku  a  výše  záloh na úhradu za služby placené členy společenství,
návrhy  na  rozúčtování cen služeb a další návrhy, které podle zákona o
vlastnictví  bytů  a  podle  těchto  stanov  schvalují příslušné orgány
společenství.   Ve   smlouvě  může  společenství  pověřit  správce  též
(3)  Nabude-li  společenství  věci, práva, jiné majetkové hodnoty, byty
nebo  nebytové prostory k účelům uvedeným v zákoně o vlastnictví bytů a
v  těchto  stanovách,  je  povinno  s nimi hospodařit pouze v souladu s
vymezeným   účelem.   Výbor   nebo  pověřený  vlastník  může  v  těchto
(4)  Společenství  je  povinno  uplatňovat  a vymáhat plnění povinností
uložených  členům společenství k tomu příslušným orgánem společenství a
plnění  závazků  třetích  osob  vůči  společenství.  Výbor  či pověřený
(5)  Členové  společenství jsou z právních úkonů týkajících se společné
věci  oprávněni  a  povinni  v  poměru  odpovídajícím  velikosti jejich
(6)  Členové  společenství ručí za závazky společenství v poměru, který
(1)  Příspěvky  na  správu  domu  a  pozemku,  dále zálohy na úhradu za
služby,  popřípadě  další  platby  podle  zvláštního  právního předpisu
(např.  zákon  č.  185/2001 Sb., o odpadech a o změně některých dalších
zákonů,  ve  znění  pozdějších  předpisů)  platí členové společenství v
částkách   a   v   termínech  stanovených  k  tomu  příslušným  orgánem
společenství  na  účet  společenství  [čl.  VII odst. 3 písm. f) a g)],
(2)  Vyúčtování  záloh  na  úhradu za služby provádí výbor jedenkrát za
zúčtovací   období,   kterým   je   kalendářní  rok,  nejpozději  do  4
kalendářních  měsíců po jeho skončení; v souladu se stanoveným způsobem
rozúčtování  [čl.  VII  odst.  3  písm.  h)]. Nedoplatek nebo přeplatek
vyplývající  z  vyúčtování  je  splatný  do  7  kalendářních  měsíců po
(3)  Zprávu  o  použití  a  stavu  příspěvků  na  správu domu a pozemku
společenství  a  s  návrhem  na  schválení  účetní závěrky. Nevyčerpaný
Přidat komentář	shromáždění
Vložil Cee Stanislav (bez ověření), 21. Březen 2017 - 8:15
muže shromáždění byt nahrazeno anketou za jakých podmínek
Prosím o radu. Čeká
Vložil aldrkeh, 11. Listopad 2012 - 22:26
Prosím o radu. Čeká nás schůze shromáždění a několik vlastníků
chce podat návrh na změnu stanov. Tento návrh se týká Čl 2 odst. 2 a
v našich stanovách stojí: Členem výboru nebo pověřeným vlastníkem
může být pouze vlastník jednotky. Chceme tento bod změnit na: Členem
výboru nebo pověřeným vlastníkem může být vlastník jednotky nebo
zmocněný zástupce právnické osoby – člena společenství,je li ke dni
volby starší 18 ti let, je způsobilý k právním úkonům a má trvalý
pobyt v domě společenství.Chceme tuto změnu hlavně proto, že v domě
o 16 jednotkách bydlí 4 nájemci, všichni v příbuzenském vztahu
s vlastníkem. Při volbě výboru máme problémy vůbec někoho zvolit.Po
dohodě vlastníků předmětných jednotek tito souhlasí se zplnomocněním
nájemců, kteří jsou ochotni některou z funkcí na sebe vzít. Musí být
na této schůzi kvůli zápisu přítomen notář? děkuji Josef
Změna stanov (pro aldrkeh) 4 Vložil lake, 15. Listopad 2012 - 4:05
Návrh na změnu stanov zní: „Členem výboru nebo pověřeným
vlastníkem může být vlastník jednotky nebo zmocněný zástupce právnické
osoby – člena společenství,je li ke dni volby starší 18 ti let, je
způsobilý k právním úkonům a má trvalý pobyt v domě
společenství.“
Aldrkeh, vaše změna stanov je zjevně nerozumná a navíc je
v rozporu s kogentním ustanovením zákona. Takže i kdybyste ji přijali,
bude částečně neplatná.
Podmínka trvalého pobytu v domě je diskriminací vlastníků jednotek,
kteří nemají v domě hlášený trvalý pobyt. Přitom trvalý pobyt je
pouze záležitost evidence obyvatel a nemá naprosto nic společného
s vlastnictvím jednotky v domě. To je naprosto stejné porušení Listiny
základních práv a svobod jako kdybyste napslali „členem výboru nesmí
být osoba se zrzavými vlasy, cikán ani Žid“.
Dále upozorňuji, že váš „zmocněný zástupce právnické
osoby“ ve funkci pověřeného vlastníka musí zároveň být
vlastníkem jednotky v domě. ZoVB stanoví ve svém § 9 odst.7, že
pověřeným vlastníkem může být výhradně vlastník jednotky, nikoliv
nevlastník.
Vy jste chtěli docílit, aby členem výboru mohl být zmocněný zástupce
fyzické osoby. To je opět protiprávní nesmysl. Funkce člena výboru je
osobní povahy a není možné, aby člen výboru (fyzická osoba) byl pouze
zástupcem jiné fyzické osoby. Členství ve výboru vykonává vždy sám
Zákon ovšem umožňuje, aby členem výboru byl jak vlastník, tak
i nevlastník jednotky. Tedy i nájemce či jiná osoba může být zvolena za
člena výboru. Vlamujete se do otevřených dveří a vymýšlí se
k tomu nesmyslné právní kličky.
změna stanov Vložil aldrkeh, 17. Listopad 2012 - 19:10
lake, děkuji za vysvětlení. Je to přesně to, co jsme potřebovali
vědět abychom neudělali nějakou chybu.A na tu naši změnu přesně sedí
poslední dvě věty vašeho příspěvku. To nám potvrdil i host na naší
dnešní schůzi když jsme o možném návrhu diskutovali.Nechtěli jsme
nikoho diskriminovat, zvláště ne vlastníky ale ten trvalý pobyt byl myšlen
právě na jejich případné zástupce. Už je to díky bohu vyřešené a na
příští schůzi tento návrh podáme,protože s ním souhlasila většina
přítomných na dnešní schůzi. Ještě jednou díky
aldrkeh
Změna stanov Vložil Anonymouss (bez ověření), 11. Listopad 2012 - 22:38
To co navrhujete jako změnu stanov nemá s tím co chcete vůbec nic
společného. Nájemce vlastníka byte přece není zmocněný zástupce
Ale když má od vlastníka Vložil aldrkeh, 14. Listopad 2012 - 22:14
Ale když má od vlastníka ověřenou plnou moc,tak zmocněným zástupcem
je.Nebo snad ne? Potom tedy lžou vzorové stanovy. Viz. Vzorové stanovy
A vůbec, já jsem se ptal zda je nutná na takovéto schůzi přítomnost
notáře a ne zda někdo je nebo není zmocněný zástupce vlastníka.
Mimo ustavující schůzi notář jen když si sami určíte Vložil P.V., 14. Listopad 2012 - 23:20
Ten kdo má plnou moc je zmocněný zástupce. Váš návrh stanov ale
umožňuje aby členem výboru či pověřeným vlastníkem byl pouze
zmocněný zástupce právnické osoby – člena společenství,
nikoliv zmocněný zástupce libovolného vlastníka. Na tuto skutečnost Vás
upozornil Anonymouss. Je tedy možné, že navrženou změnou nedocílíte
kýžený záměr.
K Vašemu dotazu asi tolik: zákon vyžaduje notáře pouze na ustavující
schůzi. Pokud budete měnit stanovy, zřejmě se již o ustavující schůzi
nejedná. Přečtěte si tedy Vaše stanovy. Pokud v nich nemáte stanovenu
povinnost sepsat o změně stanov notářský zápis, notář přítomen být
P.S. Na tomto serveru je dobrým zvykem vyplňovat pole
nečitelný text vzoru stanov
Vložil Akina08, 22. Duben 2012 - 10:29
proč je text vzorových stanov ohraničen? Nedá se vytisknout celý. Konce
bočních stránek jsou neúplné. Je to záměr?
Nutnost kontrolní komise nebo revizora
Vložil LB (bez ověření), 16. Duben 2012 - 16:24
Ze znění vzorových stanov mi není jasné, zda SVJ podle nich může být
bez kontrolní komise i bez revizora.
Kontrolní komise - nemusí existovat Vložil jardaparda, 16. Duben 2012 - 20:01
Čl. X odst. 4:
Ustanovení odstavce 1 až 3 se použijí, rozhodne-li shromáždění o zřízení kontrolní komise
No ale není tím míněn Vložil LB (bez ověření), 17. Duben 2012 - 1:30
No ale není tím míněn případ, kdy má SVJ jen revizora? Tedy že SVJ
musí mít buď kontrolní komisi nebo revizora? Jen na základě zákona
o vlastnictví bytů se mi ale zdá, že SVJ nemusí mít žádný kontrolní
nebo revizní orgán, nejsem si ale jist, jak je tomu podle vzorových
Kontrolní komise - nemusí existovat 2 Vložil jardaparda, 17. Duben 2012 - 22:06
Jak chce shromáždění zvolit někoho do ze zákona nepovinného orgánu, když to nechce dělat ani jedna/jeden? Mučením?
Zřiďte tedy shromážděním kontrolní komisi nebo revizora, a... pak několik hodin někoho přemlouvejte na kolenou, třeba se po půlnoci úspěch dostaví. A když nedostaví, zařvěte, že to je šachový pat, a že musíte na shromáždění zůstat věčně do doby, než se někdo uvolí v té kontrolní komisi nebo za revizora být.
Ale teď vážně - věta tamtéž:
"Ve společenství s počtem členů nižším než 10 může shromáždění rozhodnout, že se namísto kontrolní komise volí revizor."
znamená, že co se volí, Zvolit se nemusí. Tedy volte revizora, a když nebude nikdo zvolen, revizor existovat prostě nebude (další pokus udělejte příště, nejlépe s předchozím projednáním s případnými kandidáty nebo celoSVJ debatou na toto téma).
Vložil IvcaStefi (bez ověření), 12. Duben 2010 - 18:59
prosím chtěla bych poradit. Vyděsil mě komentář níže ohledně
rekonstrukce bytu a bourání příčky. Pokud naše stanovy uvádí, že se
řídí pouze podle zákonů č.72/1994 Sb., č.273/1994 Sb.,280/1996 Sb.,
č.97/1999 Sb. a č. 103/2000 Sb.,znamená to, že bourání příčky v mém
bytě v os. vlastnictví musí odsouhlasit 100% majitelů našeho
společenství? V těch zákonech jsem se ničeho takového nedočetla, pouze
odstavec ve smyslu, že nesmím ohrozit stavebními úpravami ostatní
nájemníky. Pokud statik schválí, že tato rekonstrukce je možná, jak mám
dále postupovat, aby vše bylo dle zákona a v souladu našich stanov, které
se odkazují na výše uvedené zákony? Děkuji mnohokrát za odpověď.
Rekonstrukce bytu.1 Vložil lake, 13. Duben 2010 - 6:20
IvcaStefi napsala: "Pokud naše stanovy uvádí, že se řídí pouze podle zákonů č.72/1994 Sb., č.273/1994 Sb., 280/1996 Sb., č.97/1999 Sb. a č. 103/2000 Sb., znamená to, že ..."
Neznamená to vůbec nic. Pro každé společenství vlastníků platí zákon č. 72/1994 Sb. v aktuálně platném a účinném znění, to jest včetně všech dalších novel. Stejně tak platí stavební zákon a další celostátně platné právní předpisy.
Pro práva a povinnosti dané přímo zákonem je samozřejmě rozhodující znění zákona; obsahují-li stanovy něco jiného, jsou v této části neplatné. Obsah vašich stanov ovšem neznáme.
úprava stanov SVJ pro stavební úpravy
Vložil Jan Knyttl (bez ověření), 21. Leden 2010 - 2:32
Dobrý den, protože je zcela nelogické, aby vlastník jednotky
v případě zasahu do nosné zdi žádal o souhlas 100% vlastníků existuje
varianta jak upravit toto ve stanovách a uvést v nich, že v případě
zásahu do vertikálních a horizontálních stabeních konstrukcí (zdí) –
nosných zdí (které jsou společnou částí objektu) rozhoduje za vlastníky
jednotek Výbor společenství. Existuje někde taková úprava?
Změna stanov pro stavební úpravy 2 Vložil AnonymousX (bez ověření), 21. Leden 2010 - 9:05
Je-li část stanov v rozporu se zákonem, pak tato část není
Stanovy neslouží ke změnám zákonů.
Funkční období pověřeného vlastníka
Vložil m.m (bez ověření), 27. Březen 2009 - 19:03
Je možno v nově přijímaných stanovách změnit délku funkčního
období pověřeného vlastníka na 1 rok?
Funkční období pověřeného vlastníka1 Vložil Anonymou (bez ověření), 27. Březen 2009 - 20:18
Ano. Dokonce je to rozumné, protože pak se bude muset po roce volit
automaticky znovu, a pokud byste ho už nechtěli, tak je jednodušší ho
Funkční období pověřeného vlastníka1 Vložil Anonymou (bez ověření), 27. Březen 2009 - 20:17
Vložil Jan Poula (bez ověření), 12. Březen 2009 - 16:39
Při ukončení členství vlastníka z důvodu stěhování, úmrtí apod.
Jak se nakládá s jeho podílem, na který přispíval zálohami na účet
spojený se spravou domu a pozemku, jehož část v tomto okamžiku leží
nevyčerpaná na účtu společenství? Vzniká mu nárok na vrácení podílu
z této nevyčepané části záloh?
Vzorové stanovy společenství vlastníků 2 Vložil Pavel, 12. Březen 2009 - 22:07
Vládní vzorové stanovy nejsou závazné pro SVJ, která si schválila
stanovy vlastní.
ZoVB tuto situaci řeší jednoznačně v § 15/8.
Cituji z našich stanov: ) Vložil JarekSVJ, 12. Březen 2009 - 16:47
Cituji z našich stanov: ) nevyčerpaný zůstatek na zálohách na správu
domu, rekonstrukce a modernizace (fond oprav) nebo případný zisk
z hospodaření společenství se s jednotlivými členy společenství
nevypořádává a převádí se do následujícího roku,
při vypořádávání závazku společenství vůči bývalému vlastníku
se nepřihlíží k zálohám na správu domu, rekonstrukce a modernizace (fond
oprav) , které uhradil jako zálohy podle Čl.VII bod 2d). to znamená, že se
u nás v našem SVJ jak vy píšete podíl na správu domu
nevypořádává…
nespravedlivé platby
Vložil Kolářík (bez ověření), 25. Únor 2009 - 20:44
nelíbí se mi,že když je např.provedena revize (plynu, elektriky,…)a je
provedena platba, tak byty 3+1 zaplatí(podle podlahové plochy) více jak byty
2+1nebo 1+1, proč? vždyť každá bytová jednotka má jeden plynoměr, nebo
elektroměr. nebo když dojde k opravě kanalizačního rozvodu, nebo
vodovodního potrubí..... Každá bytová jednotka má přece jeden záchod,
jednu koupelnu, nebo kuchyň. to samé je i u opravy výtahu, nebo hlavních
vchodových dveří, vymalování společných prostor, proč musí větší
byty platit více jak menší byty, když kolikrát v těch menších bytech
bydlí více lidí a používají výtah, dveře…častěji než vlastníci
větších bytů. to že tyto platby jsou rozpočítávány podle podlahové
plochy je nespravedlivé. souhlasím s tím jedině tehdy, když se jedná
o střechu, nebo plášť budovy tam je to na místě, proto že když mám
největší byt tak musím zaplatit největší plochu, ale nevím proč je do
tohoto zahrnutá i sklepní koje, jak ktomu přijdu že parta zedníků neumí
měřit a udělala jeden sklep o 10cm větší(a ten připadl na mne)a já
v tom případě mám vyměřenou největší podlahovou plochu a musím na
všech opravách, revizích, úklidu…platit ze všech nejvíc. přitom je
v našem domě 16 bytů 3+1. nemohu to pochopit.
Co se týče vodovodního Vložil Anonymou (bez ověření), 26. Únor 2009 - 10:23
Co se týče vodovodního potrubí, kanalizačního rozvodu, vchodových
dveří – tak jste si koupil spolu s bytem jejich poměrnou část
odpovídající velikosti bytu. A tedy čím větší byt, tím větší část
trubek a dveří vám patří. A vlastnictví zavazuje, že.
U výtahu se musí rozlišovat. Opět: vám patří větší část
výtahu, takže rekonstrukce výtahu se platí z „FO“ podle
spoluvlast.podílů. Prostě jste si koupil větší kus výtahu…Ale běžné
opravy my platíme ve službách za výtah podle počtu osob, to mi připadá
Sklepní koje se obvykle nezapočítává – viz zákon o bytech, kde je
určeno, co se rozumí bytovou jednotkou. Počítají se zděné sklepy, ale
podívejte se do kupní smlouvy a do prohlášení vlastníka. Tím se musíte
řídit. Pokud se vám zdá, že je tam rozpor se zákonem, musel byste
iniciovat změnu prohlášení vlastníka.
úklid – u vás se nepočítá podle počtu osob ?- to bývá
Vložil Anonymous, 8. Únor 2008 - 7:39
Máme ve společenství vlastníků problém.Vlastníci bytů prodávají
byty různým osobám,které v domě nikdy nebydleli. Chci se zeptat,jestli
vlastník bytové jednotky není povinen nabídnout byt nejprve lidem,kteří
v domě bydlí a až poté,kdy by nebyl zájem,prodat byt dalším
zájemcům.Děkuji za odpověď,
dotaz 1 Vložil Anonymous, 8. Únor 2008 - 8:13
Vlastníci bytů mohou se svým majetkem nakládat dle svého
uvážení.Museli byste se vzdát části svých vlastnických práv/nikoli
ovšem povinností/zrušit vlastnictví bytových jednotek a převést dům do
podílového spoluvlastnictví.Tak by Vám vzniklo předkupní právo.ALDA
Vložil Anonymous, 4. Srpen 2007 - 12:24
Mám stejný problém a to ve vztahu k odsouhlasení
shromážděním.Rekonstrukce – postačuje 75% vlastníků.Ale v
§13(3)pokud by chtěl vl. měnit vzhled domu musí mít souhlas všech.Při
modernizaci někdy i zákonitě dojde i ke změně tvaru ,velikosti oken
dveří,zastřešení.
Vložil Anonymous, 23. Březen 2007 - 14:04
Upozorňuji, že ani starý, ani nový stavební zákon nezná termín
modernizace a rekonstrukce. Společenství tedy může provádět stavbu, změnu
stavby, udržovací práce atd.,a musí tuto konkrétní akci správně
pojmenovat podle možností, které nabízí stavební zákon v paragrafech
2 odst. 3, 5, 6, paragrafu 3, odst. 2 a 4, resp. jmenovitě v paragrafech
103 a 104. Člen společenství vlastníků, Krnov.
Usnášeníschopnost shromáždění Vložil Ivo Kravák (bez ověření), 15. Listopad 2016 - 10:12
Jsem více jak 13 let předsedou společenství. Téměř po celou tu dobu
jsem se bránil stát SVJ. Byly jsme družstvo. Důvod byl v tom, že při
formě družstva mám možnost při malé účasti na členské schůzi použít
vyhlášení „náhradní členské schůze“ a ta je i ze zákona
usnášeníschopná i při menším počtu přítomných. V zákoně ani ve
vzorových stanovách SVJ se o podobném opatření nic nehovoří a byl jsem
opakovaně upozorněn předními právními odborníky, že shromáždění SVJ
vyžaduje vždy nadpoloviční většinu přítomných. Tím se výbor stane
neakceschopným, protože se mu nepodaří schválit usnesení. Prosím
per rollam Vložil TN (bez ověření), 15. Listopad 2016 - 11:24
Vždyť můžete hlasovat per rollam, když se nesejdete.
Usnášení schopnost shromáždění 2 Vložil xyz (bez ověření), 15. Listopad 2016 - 11:24
Jsem na to podobně jako vy. U nás už nebylo shormáždění usnášení
schopné 5 let, nepřišli zvolit ani statutární orgán. Vůbec to
neřeším, vlastníci mají povinnost udržovat dům, dům se tedy opravuje a
jede se dál. Zkuste je poprosit na kolenou, třeba to zabere. Neakceschopný
výbor, ten váš termínus technikus se mi líbí. Co pojmenovat to jinak,
zkuste třeba nějak charakterizovat vlastníky.


text:
1 VSOL 883/2012-A-9
KSBR 44 INS 25589/2012 1 VSOL 883/2012-A-9
Vrchní soud v Olomouci rozhodl v senátě složeném z předsedkyně senátu JUDr. Karly Trávníčkové a soudkyň JUDr. Ivany Waltrové a JUDr. Ivany Wontrobové v insolvenční věci dlužníka Miroslava anonymizovano , anonymizovano , bytem Práče 69, PSČ 671 61, o insolvenčním návrhu dlužníka spojeném s návrhem na povolení oddlužení, k odvolání dlužníka proti usnesení Krajského soudu v Brně ze dne 19.10.2012 č.j. KSBR 44 INS 25589/2012-A-4
Usnesení Krajského soudu v Brně ze dne 19.10.2012, č.j. KSBR 44 INS 25589/2012-A-4 s e z r u š u j e a věc s e v r a c í tomuto soudu k dalšímu řízení.
Usnesením označeným v záhlaví tohoto rozhodnutí soud prvního stupně uložil dlužníkovi podle ustanovení § 108 odst. 1, 2 zákona č. 182/2006 Sb., o úpadku a způsobech jeho řešení (dále jen IZ ), aby do tří dnů ode dne právní moci tohoto usnesení zaplatil zálohu na náklady insolvenčního řízení ve výši 50.000 Kč. V odůvodnění uvedl, že dlužník nesplňuje podmínky pro povolení oddlužení, neboť z živnostenského rejstříku vyplývá, že od 1.3.1999 podniká pod IČ: 67 57 57 06 v oboru koupě zboží za účelem jeho dalšího prodeje a prodej. Institut oddlužení je totiž určen pouze pro subjekty, které podnikatelskou činnost neprovozují a současně nemají žádné závazky z podnikání, respektive výše těchto závazků je vzhledem k celkovému objemu závazků zanedbatelná. Jediným možným řešením úpadku dlužníka je proto konkurs na jeho majetek (srov. ustanovení § 389 odst. 1, § 396 odst. 1 IZ), a proto je nezbytné ke krytí nákladů konkursu složit zálohu.
Proti tomuto rozhodnutí podal dlužník odvolání, ve kterém popisoval okolnosti, za kterých se dostal do úpadku, a navrhoval stanovení výše zálohy na náklady insolvenčního řízení ve výši 10.000 K a zbytek rozdělit na 60 splátek.
Po zjištění, že odvolání bylo podáno včas a osobou k tomuto úkonu oprávněnou, přezkoumal odvolací soud odvoláním napadené usnesení soudu prvního stupně, jakož i řízení, které jeho vydání předcházelo (§ 7 odst. 1 IZ, § 212, § 212a odst. 1, 5, 6 o.s.ř.), a aniž ve věci nařizoval jednání (§ 94 odst. 2, písm. c/ IZ), dospěl k závěru, že odvolání je důvodné.
Z obsahu insolvenčního spisu vyplývá, že dlužník se insolvenčním návrhem ze dne 11.10.2012, doručeným soudu dne 18.10.2012, domáhal rozhodnutí o svém úpadku a navrhoval, aby byl řešen oddlužením placením splátkového kalendáře. V návrhu uvedl, že má závazky u osmi nezajištěných věřitelů ve výši celkem 412.282 Kč, příjem z pracovního poměru ve výši 18.086 Kč měsíčně od firmy Petr Krátký, Borotice 125, IČ: 14 64 54 08, je ženatý a má vyživovací povinnost ke třem nezletilým dětem. V návrhu uvedl, že jeho závazky nepocházejí z podnikání, což zopakoval v seznamu závazků, který spolu s ostatními povinnými přílohami k návrhu připojil a opatřil prohlášením o jeho správnosti a úplnosti. Současně připojil pracovní smlouvu se zaměstnavatelem Petrem Krátkým, IČ: 14 64 54 08 a doklady o příjmech od tohoto zaměstnavatele za období od 1.1.2011 do 31.8.2012. Soud prvního stupně z veřejné části živnostenského rejstříku zjistil, že dlužník má od 1.3.1999 zapsáno živnostenské oprávnění pod identifikačním číslem 67 57 57 06. Na tomto základě, aniž dlužníka vyzval ke sdělení, zda na základě tohoto živnostenského oprávnění podniká, rozhodl odvoláním napadeným rozhodnutím.
Podle ustanovení § 108 odst. 1, 2, věta první IZ, insolvenční soud může před rozhodnutím o insolvenčním návrhu uložit insolvenčnímu navrhovateli, aby ve stanovené lhůtě zaplatil zálohu na náklady insolvenčního řízení, jestliže je to nutné ke krytí nákladů a prostředky k tomu nelze zajistit jinak. Tuto zálohu nelze uložit insolvenčnímu navrhovateli, který je zaměstnancem dlužníka, a jehož pohledávka spočívá pouze v pracovněprávních nárocích. Výši zálohy může insolvenční soud určit až do částky 50.000 Kč.
Lze přisvědčit soudu prvního stupně, že dlužník je zapsán v živnostenském rejstříku jako osoba podnikající pod IČ: 675 75 706. Současně však odvolací soud zdůrazňuje, že rozhodovací praxe soudů se při výkladu ustanovení § 389 odst. 1 IZ sjednotila na závěru, že u fyzických osob, které podnikaly na základě živnostenského oprávnění, není pro závěr, že jde o podnikatele , určující jejich zápis v živnostenském rejstříku. Z ustanovení § 2 odst. 2, písm. b) ObchZ totiž plyne, že za podnikatele se nepokládá (nejde-li o osobu uvedenou v § 2 odst. 2, písm. a/, písm. c/ a písm. d/ ObchZ) fyzická osoba, která má živnostenské oprávnění, na jehož základě nepodniká. Za dlužníka, který není podnikatelem ve smyslu ustanovení § 389 odst. 1 IZ, se považuje taková fyzická osoba nebo právnická osoba, která není zákonem považována za podnikatele, a která současně nemá závazky (dluhy) vzešlé z jejího podnikání. To, zda existuje rozumný důvod nepokládat pro rozhodování o návrhu na povolení oddlužení nebo při rozhodování o tom, zda se oddlužení schvaluje, za překážku bránící uplatnění institutu oddlužení neuhrazený dluh z dlužníkova dřívějšího podnikání, zvažují insolvenční soudy s přihlédnutím 1) k době vzniku konkrétního dlužníkova závazku z podnikání, 2) k době ukončení dlužníkova podnikání, 3) k četnosti neuhrazených dlužníkových závazků z podnikání, 4) výši konkrétního dlužníkova závazku z podnikání v porovnání s celkovou výší všech dlužníkových závazků a se zřetelem také k tomu, zda věřitel, o jehož pohledávku jde, je srozuměn s tím, že tato pohledávka bude podrobena režimu oddlužení (srov. např. rozhodnutí Nejvyššího soudu ČR 29 NSČR 3/2009, publikované ve Sbírce rozhodnutí a stanovisek nejvyššího soudu pod R 79/2009).
Promítnuto na poměry projednávané věci nutno konstatovat, je závěr soudu prvního stupně o tom, že dlužník nesplňuje podmínky pro povolení oddlužení dle ustanovení § 389 odst. 1 IZ je předčasný, neboť dlužník je sice zapsán v živnostenském rejstříku, ale není zřejmé, zda na jeho základě podniká, když v návrhu tvrdí a dokládá pouze příjmy ze zaměstnaneckého poměru a prohlašuje, že žádný z jeho závazků nepochází z podnikání.
Bude třeba, aby se soud prvního stupně opětovně zabýval insolvenčním návrhem dlužníka, a to z pohledu závěrů formulovaných ve shora citovaném R 79/2009 a dospěje-li k zjištění, že není podnikatelem ve smyslu ustanovení § 389 odst. 1 IZ, bude se muset zabývat otázkou, zda je schopen v následujících pěti letech uhradit 30% závazků vůči nezajištěným věřitelům, a to včetně odměny a nákladů insolvenčního správce. Těmito otázkami se soud prvního stupně s ohledem na zaujatý právní názor dosud nezabýval.

matches:
soud
soud
§ 108
zákona č. 182
§ 389
§ 396
soud
§ 212
§ 212
Soud
§ 108
soud
soud
soud
§ 389
§ 2
§ 2
§ 389
§ 389
soud
§ 389
soud


11 Tvo 25/2005
Nejvyšší soud projednal v neveřejném zasedání konaném dne 27. 5. 2005 stížnost obviněného K. F., proti usnesení Vrchního soudu v Praze ze dne 30. 3. 2005, sp. zn. 2 To 31/2005, a rozhodl t a k t o :
Podle § 148 odst. 1 písm. c) tr. řádu s e stížnost obviněného K. F. z a m í t á .
Rozsudkem Krajského soudu v Praze ze dne 28. 12. 2004, sp. zn. 6 T 128/2004, byl obviněný K. F. uznán vinným trestným činem loupeže podle § 234 odst. 1, 2 písm. b) tr. zák., trestným činem nepřekažení trestného činu podle § 167 odst. 1 tr. zák. a trestným činem krádeže podle § 247 odst. 1 písm. a), e) tr. zák. a odsouzen k nepodmíněnému trestu odnětí svobody v trvání pěti roků a šesti měsíců, pro jehož výkon byl zařazen do věznice s dozorem. Stejným rozsudkem bylo rozhodnuto o vině a trestu obviněného Libora Vejmělka.
Proti tomuto rozsudku podali oba obvinění odvolání a trestní věc se v době rozhodování o vazbě nacházela ve stadiu odvolacího řízení před Vrchním soudem v Praze.
Vrchní soud v Praze usnesením ze dne 30. 3. 2005, sp. zn. 2 To 31/2005, podle § 71 odst. 4, 7 tr. řádu ponechal obviněného K. F. nadále ve vazbě. Dále bylo rozhodnuto o vazbě obviněného Libora Vejmělka.
Proti výroku o ponechání ve vazbě podal obviněný K. F. přímo do protokolu o veřejném zasedání stížnost, kterou dosud blíže nezdůvodnil.
Obviněný K. F. byl vzat do vazby usnesením Okresního soudu v Kutné Hoře ze dne 10. 1. 2004, sp. zn. Nt 52/2004, z důvodu § 67 písm. c) tr. řádu. O důvodnosti vazby obviněného bylo v průběhu dalšího řízení opakovaně rozhodováno, naposledy usnesením Vrchního soudu v Praze ze dne 30. 3. 2005, kterým byl ponechán ve vazbě, neboť u něj byl i nadále shledán důvod vazby předstižné. Rozsudkem soudu prvního stupně byl obviněný uznán vinným závažnou trestnou činností, za kterou mu byl uložen poměrně dlouhý trest odnětí svobody. Hrozba trestu, spolu s charakterem žalované trestné činnosti a skutečností, že obviněný byl v minulosti za úmyslné trestné činy odsouzen, činí obavu, že by na svobodě trestnou činnost, pro níž je stíhán, opakoval, zcela reálnou. Za tohoto stavu je možno se s rozhodnutím vrchního soudu ztotožnit a na jeho odůvodnění odkázat.
V současné době jsou ovšem veškeré úvahy o důvodnosti vazby obviněného K. F. zbytečné, protože usnesením Vrchního soudu v Praze ze dne 7. 4. 2005 byla trestní věc obviněného pravomocně skončena a on byl převeden z vazby do výkonu trestu odnětí svobody.