text:
Terms and Conditions of Accommodation | Hotel Ještěd
Booking Hotel Restaurant Ještěd Contacts CZ EN
Ubytování hostů v hotelu Ještěd se uskutečňuje na základě smlouvy o ubytování uzavřené podle ustanovení § 2326 a následujících zákona č. 89/2012 Sb., občanský zákoník (dále také jen „občanský zákoník“), na jejímž základě Ještěd s.r.o. (dále jen „ubytovatel“) poskytuje ubytovanému přechodné ubytování na ujednanou dobu nebo na dobu vyplývající z účelu ubytování v zařízení k tomu určeném a ubytovaný (dále také jen „host“) se zavazuje zaplatit ubytovateli za ubytování a za služby s ním spojené ve lhůtě stanovené tímto ubytovacím řádem (dále také jen „smlouva“).
Práva a povinnosti smluvních stran výslovně neupravená smlouvou o ubytování jsou upraveny tímto ubytovacím řádem a ceníkem služeb ubytovatele. Stanoví-li ubytovací smlouva něco jiného než tento ubytovací řád a/nebo ceník ubytovatele, má přednost stanovené ubytovací smlouvou.
Pokud ubytovaný nedodrží povinnosti vyplývající ze smlouvy o ubytování a k ní přiloženého ubytovacího řádu a/nebo ceníku ubytovatele nebo jiným způsobem porušuje dobré mravy v hotelu (dále jen „pochybení“), je ubytovatel oprávněn smlouvu o ubytování před uplynutím ujednané doby vypovědět, a to i bez výpovědní doby, byl-li host na své pochybení ze strany hotelu upozorněn postupem dle ustanovení § 2331 občanského zákoníku.
Ubytovaný je povinen provést objednávku ubytování u ubytovatele v písemné formě, popř. provést rezervaci telefonicky, a tuto následně u ubytovatele písemně potvrdit. Písemnou rezervací, resp. potvrzením telefonické rezervace, dle předchozí věty se rozumí objednávka učiněná prostřednictvím rezervačního formuláře, emailem na adresu ubytovatele
nebo poštou zaslanou na adresu hotelu uvedenou v záhlaví tohoto ubytovacího řádu.
Jakmile ubytovatel obdrží od hosta objednávku v písemné formě nebo písemné potvrzení rezervace, vystaví hostovi zálohovou fakturu na zálohu ve výši 100 % z předpokládané ceny ubytování, kterou zašle hostovi na adresu uvedenou hostem v objednávce dle bodu 1 tohoto článku ubytovacího řádu. Ubytovaný je povinen zálohu uhradit ve lhůtě a dle podmínek uvedených v zálohové faktuře. Záloha není vyžadována pouze v případě pobytů rezervovaných sedm a méně kalendářních dnů před požadovaným dnem nástupu k ubytování. V takovém případě probíhá úhrada ceny ubytování v plné výši v okamžiku nástupu k ubytování.
K uzavření ubytovací smlouvy dochází za kumulativního splnění dvou podmínek, a to doručením písemné objednávky nebo písemného potvrzení rezervace ubytovateli a okamžikem, kdy ubytovatel od ubytovaného obdrží zálohu na ubytování nebo cenu ubytování v případech, kdy dle odst. 2.2 tohoto článku ubytovacího řádu není záloha vyžadována.
Pokud dojde k technické chybě při rezervaci, zejména pak pokud cena nebude ve větší míře odpovídat aktuálnímu ceníku, je hotel oprávněn rezervaci zrušit při navrácení 100% z uhrazené částky, případně požadovat úhradu chybějící části za ubytování po příjezdu.
Neuhradí-li host zálohu podle článku 2 odst. 2.2 tohoto ubytovacího řádu řádně a/nebo včas, rezervace ubytování se marným uplynutím lhůty splatnosti zálohy uvedené na zálohové faktuře ruší.
Host je oprávněn odstoupit od smlouvy o ubytování přede dnem nástupu k ubytování, a to i bez udání důvodu. Host je povinen doručit ubytovateli písemné oznámení o odstoupení od smlouvy. Ubytovatel je v takovém případě oprávněn účtovat hostovi storno poplatek, jehož výše bude vypočtena z výše uhrazené zálohy, přičemž výše storno poplatku bude stanovena takto:
(uvedeno v kalendářních dnech)
Sazba storno poplatku (v % zálohy)
15 a více dní před plánovaným nástupem k ubytování
0 % výše uhrazené zálohy
14-4 a více dní před plánovaným nástupem k ubytování
80 % výše uhrazené zálohy
3-0 dní před plánovaným nástupem k ubytování
100 % výše uhrazené zálohy
V případě, že host nenastoupí k ubytování do dvaceti čtyř (24) hodin po sjednaném nástupu k ubytování, je ubytovatel oprávněn odstoupit od smlouvy o ubytování a současně je oprávněn účtovat hostovi storno poplatek ve výši 100 % výše uhrazené zálohy. Toto neplatí v případě, že host o pozdějším nástupu na pobyt ubytovatele s předstihem, ne však později než jeden (1) den před plánovaným nástupem k ubytování, telefonicky nebo písemně upozorní. Na formu upozornění se přiměřeně užijí podmínky stanovené v článku 2 odst. 2.1 tohoto ubytovacího řádu.
Stejné storno podmínky platí i v případě rezervace na základě voucheru.
V ceně ubytování není zahrnut místní poplatek z pobytu, jehož výši určuje Statutární město Liberec na základě obecně závazné vyhlášky. Hotel vybere poplatek za dospělého hosta za každou noc v hotelu při odjezdu.
Na recepci předloží host svůj občanský průkaz, případně cestovní pas, resp. jiný doklad své totožnosti (např. povolení k pobytu), podle něhož ověří pověřený pracovník ubytovatele totožnost hosta. Správnost svých osobních údajů a dobu pobytu stvrdí host podpisem v ubytovací knize ubytovatele.
Není-li sjednáno jinak, ubytovávání přijíždějících hostů probíhá od 15:00 do 19:00 hod v prostoru recepce hotelu.
Při nástupu k ubytování host uhradí částku představující doplatek ceny za ubytování, tj. sjednanou cenu za ubytování poníženou o uhrazenou zálohu dle článku 2 odst. 2.2 tohoto ubytovacího řádu. Po zaplacení doplatku ceny za ubytování vystaví ubytovatel hostovi daňový doklad potvrzující zaplacení celého pobytu. Ustanovení poslední věty článku 2 odst. 2.2 tohoto ubytovacího řádu tím není dotčeno, v takovém případě vystaví ubytovatel hostovi daňový doklad potvrzující zaplacení celého pobytu.
Ubytovatel je oprávněn při nástupu hosta k ubytování požadovat na hostovi složení peněžité jistoty (dále také jen „kauce“) 1.000,- Kč za pokoj. Kauce je vratná při odjezdu, a to v plné výši, resp. výši ponížené za podmínek uvedených v článku 7 tohoto ubytovacího řádu.
Ubytovaný tímto uděluje souhlas ubytovateli se zpracováním a uchováním svých osobních údajů, v rozsahu poskytnutých údajů, a to za účelem poskytnutí ubytování a evidence hostů ve smyslu zákona č. 565/1990 Sb., o místních poplatcích a zákona č. 326/1999 Sb., o pobytu cizinců na území České republiky a o změně některých zákonů. Bližší povinnosti hosta a ubytovatele ohledně vedení evidenční knihy, resp. domovní knihy jsou stanoveny shora uvedenými právními předpisy.
Při nástupu do ubytování obdrží host klíč, resp. magnetickou či čipovou kartu, od pokoje i vstupu do hotelu (dále společně jen „klíče“). Host je povinen předejít ztrátě, zničení, poškození těchto klíčů, jakož i zpřístupnění klíčů třetím osobám, které nejsou přímým účastníkem příslušné části smlouvy o ubytování, sjednané mezi hostem a ubytovatelem. Případné sankce za ztrátu, zničení, poškození jakož i zpřístupnění klíčů dle předchozí věty jsou upraveny v ubytovací smlouvě.
v době od 22:00 hod. do 07:00 hod. se chovat způsobem, aby nerušil ostatní osoby užívající hotel a jeho okolí nadměrným hlukem;
při odchodu z hotelu odevzdat klíč od pokoje na recepci.
používat v prostorách určených k ubytování vlastní spotřebiče vyjma malých spotřebičů používaných hostem pro osobní hygienu, běžnou komunikaci a kancelářskou práci;
přijímat návštěvy v prostorách určených k ubytování; návštěvy musí být řádně zapsány do knihy návštěv a jsou možné pouze v době od 15.00 do 20:00 se souhlasem ubytovatele; návštěvy mohou hosté přijímat jen ve společných prostorách hotelu;
používat otevřený oheň;
užívat veřejně dostupného připojení k veřejné datové síti internet v prostorách hotelu ke sdílení, stahovaní, anebo jiné distribuci či dispozici, závadný obsah, software anebo jiná data, která by mohla narušit integritu datové sítě, anebo její výkon.
Žádost o náhradu škody způsobené na věcech ubytovaného lze oznámit pouze do patnácti (15) dnů po zjištění jejich poškození. Škoda nebude uhrazena, způsobil-li poškození věci sám host, osoba, která jej doprovází, anebo osoba, která jej navštívila.
Host je povinen se seznámit s bezpečnostními pravidly a evakuačním plánem hotelu a jeho zařízení v případě požáru. Tento plán nalezne v každém hotelovém pokoji a k nahlédnutí u příslušného pracovníka na recepci.
Host si při svém konání počíná tak, aby nedošlo k nedůvodné újmě na svobodě, životě, zdraví nebo věcech ve vlastnictví jiného.
Způsobí-li host svým jednáním na majetku ubytovatele škodu, bude vzniklá škoda hrazena ze složené zálohy dle článku 4 odst. 4.5 tohoto ubytovacího řádu. Bude-li vzniklá škoda vyšší než kauce, je host povinen tento rozdíl ubytovateli uhradit.
Ubytovaný je povinen opustit a odevzdat pokoj, kde je ubytován, do 10:30 hod v den, který končí ubytování podle ubytovací smlouvy, kterou uzavřel s ubytovatelem.
Host uzamkne pokoj a zanechá klíče na recepci hotelu, pokud není s ubytovatelem ujednáno jinak, anebo nestanoví jinak tento řád, anebo předpisy, na které odkazuje.
9. Informace o nakládání s osobními údaji
Ubytovatel zpracovává osobní údaje v souladu s Nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016, o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů. K tomu se konstatuje, že ubytovaným podle ustanovení občanského zákoníku může být pouze člověk (fyzická osoba), v tomto ubytovacím řádu mimo jiné označovaný jako host.
Ubytovatel zpracovává osobní údaje (získané od hosty, anebo osoby, která v jeho prospěch sjednala smlouvu o ubytování):
hosta, nezbytné pro splnění smlouvy o ubytování a případně rezervace (předsmluvní jednání), a to (i) jméno, (ii) příjmení, (iii) email, (iv) telefon, (v) termín pobytu, (vi) speciální požadavky, (vii) narozeniny, (viii) preference, (ix) adresa;
hosta, nezbytné pro poskytnutí služeb spojených s ubytováním, a to citlivé osobní údaje: (i) dietní požadavky, a (ii) alergie v případě poskytování stravy jako služby spojené s ubytování; běžné osobní údaje: (iii) SPZ vozidla, anebo vozidel v případě poskytování parkování jako služby spojené s ubytováním; a (iv) IP adresy; (v) přehled zkonzumovaných služeb v rámci pokojového servisu a v restauraci, pokud jsou svázány s pokojem; a (vi) datový provoz v případě poskytování připojení k internetu jako služby spojené s ubytováním;
hosta, nezbytné pro splnění právní povinnosti, která se na ubytovatele vztahu, a to povinností k evidenci hostů ve smyslu zákona č. 565/1990 Sb., o místních poplatcích a zákona č. 326/1999 Sb., o pobytu cizinců na území České republiky a o změně některých zákonů, a to: (i) jméno, (ii) příjmení, (iii) datum narození, (iv) státní příslušnost, (v) číslo cestovního dokladu, (vi) číslo víza, a (vii) adresu trvalého pobytu v zahraničí.
získané od hosta, a to v oprávněném zájmu poskytování dalších služeb ubytovatele souvisejících se smlouvou u ubytování, popřípadě jeho pobytem v hotelu, a to (i) jméno, (ii) příjmení, (iii) email, (iv) telefon, (v) termín pobytu, (vi) speciální požadavky, (vii) narozeniny, (viii) preference.
Osobní údaje hostů ubytovatel zpracovává:
automatizovaně prostřednictvím software pro řízení svého podnikání, rezervačních systémů hotelu; a
manuálně prostřednictvím svých k tomu pověřených zaměstnanců.
Osoby, kterým mohou být ubytovatelem osobní údaje hostů předány, anebo zpřístupněny jsou:
Cizinecká policie České republiky při plnění povinností podle ustanovení zákona č. 326/1999 Sb., o pobytu cizinců na území České republiky a o změně některých zákonů;
Statutární město Liberec při plnění povinností podle ustanovení zákona č. 565/1990 Sb., o místních poplatcích.
Osobní údaje bude ubytovatel zpracovávat po dobu (i) pěti (5) let v případě, že jsou významné pro plnění povinností uložených zákonem o účetnictví, anebo jinými předpisy na poli správy a vedení účetních záznamů; (ii) po dobu třech (3) let po skončení smlouvy o ubytování v případě údajů rozhodných pro plnění na smlouvu o ubytování; a (iii) po dobu deseti (10) let v případě údajů rozhodných pro plnění na odpovědnost za škodu způsobenou v důsledku porušení smlouvy o ubytování, zejména pro škodu způsobenou na věcech do hotelu vnesených, anebo v hotelu uložených. Uvedené doby zpracování mohou být transformovány v doby delší v případě kdy budou osobní údaje nezbytně nutné pro výkon některého práva správce, anebo rozhodné pro řízení vedené některým orgánem státní správy, anebo soudem.
Host má právo přístupu ke svým osobním údajům zpracovávaných ubytovatelem, a opravu osobních údajů zpracovávaných ubytovatelem. Host má právo na výmaz, anebo omezení zpracování, svých osobních údajů pouze v případě, že jsou zpracovávány výlučně na základě jeho souhlasu a není tu jiného právního důvodu pro jejich zpracování. Host má právo vznést námitku proti zpracování svých osobních údajů.
Host má dále právo získat od ubytovatele osobní údaje, které se hosta týkají, a které host ubytovateli poskytnul. Ubytovatel na základě žádosti hosta poskytne hostovi údaje bez zbytečného odkladu ve strukturovaném, běžně používaném a strojově čitelném formátu nebo je na žádost hosta poskytne jinému jednoznačně určenému správci. Toto právo se nevztahuje na osobní údaje, které nejsou zpracovávány automatizovaně.
Domnívá-li se host, že dochází k neoprávněnému zpracování jeho osobních údajů, může se obrátit se stížností na dozorový orgán, kterým je pro území České republiky Úřad pro ochranu osobních údajů (uoou.cz).
Kontaktní údaje ve věcech zpracování osobních údajů: Ještěd Spol. s.r.o., Horní Hanychov 153, 460 08 Liberec, +420 605 292 563,
Tento Ubytovací řád vstoupil v platnost a účinnost dnem 27.9.2018
© 2019 - 2020 • Created by VOGO • All rights reserved - Hotel Ještěd

matches:
§ 2326
zákona č. 89
§ 2331
zákona č. 565
zákona č. 326
zákona č. 565
zákona č. 326
zákona č. 326
zákona č. 565


text:
Základní škola Vysoké Mýto, Jiráskova, příspěvková organizace Vysoké Mýto IČO 00856878 kontakty (20.03.2018) | Finance.cz
Základní škola Vysoké Mýto, Jiráskova, příspěvková organizace Vysoké Mýto IČO: 00856878
Tato stránka obsahuje výpis dat z různých rejstříků pro firmu Základní škola Vysoké Mýto, Jiráskova, příspěvková organizace, která sídlí v obci Vysoké Mýto a bylo jí přiděleno IČO 00856878.
Výpis obsahuje aktuální i historická data z obchodního rejstříku (Justice.cz) včetně sbírky listin a živnostenského rejstříku (RŽP). Pokud firma Základní škola Vysoké Mýto, Jiráskova, příspěvková organizace má i datovou schránku, pak zde naleznete i údaje o její datové schránce.
Firma s názvem Základní škola Vysoké Mýto, Jiráskova, příspěvková organizace se sídlem v obci Vysoké Mýto byla založena v roce 2009. Společnost je stále aktivní. V jejím vedení se dosud vystřídalo 2 osob. Společnost podniká v oboru Hostinská činnost a Výroba, obchod a služby neuvedené v přílohách 1 až 3 živnostenského zákona .
Základní údaje o Základní škola Vysoké Mýto, Jiráskova, příspěvková organizace IČO: 00856878
Krajský soud v Hradci Králové 24.10.2009
00856878
Příspěvková organizace 24.10.2009
CZ00856878
Jiráskova 317 LITOMYŠLSKÉ PŘEDMĚSTÍ 566 01 VYSOKÉ MÝTO 1
1323651339/0800 28.10.2014
30015-1323651339/0800 1.4.2013
Kontakty na Základní škola Vysoké Mýto, Jiráskova, příspěvková organizace IČO: 00856878
Jiráskova 317 , 566 01 Vysoké Mýto Česká republika
Jiráskova 317, Litomyšlské Předměstí, 566 01 Vysoké Mýto 30.11.2015
Jiráskova 317, Litomyšlské Předměstí, 566 01 Vysoké Mýto 24.10.2009 - 30.11.2015
Jiráskova 317, Vysoké Mýto 566 01
Jiráskova 317, Litomyšlské Předměstí, 56601 Vysoké Mýto
Obory činností Základní škola Vysoké Mýto, Jiráskova, příspěvková organizace IČO: 00856878
Poskytuje základní vzdělání 24.10.2009
Zajišťuje výchovu dětí mimo školní vyučování ve školní družině 24.10.2009
Zabezpečuje stravování dětí, žáků, studentů ve školní jídelně 24.10.2009
Umožňuje závodní stravování ve vlastním stravovacím zařízení pro zaměstnance 24.10.2009
Umožňuje krátkodobý pronájem tělocvičny a sportovního areálu 24.10.2009
Plní ustanovení zákona č. 561/2004 Sb., (školský zákon) týkající se státní správy ve školství 24.10.2009
Realizuje doplňkovou činnost - stravovací služby pro cizí strávníky 24.10.2009
Gen. Závady 118 , Vysoké Mýto 566 01
1009350609
Jiráskova 317 , Vysoké Mýto 566 01
1006784381
Vedení firmy Základní škola Vysoké Mýto, Jiráskova, příspěvková organizace IČO: 00856878
Mgr. Mirka Pátková 30.11.2015
Hradecká 309 , 566 01 Vysoké Mýto Česká republika
Hradecká 309, Pražské Předměstí, 566 01 Vysoké Mýto
Mgr. Miroslav Miška 24.10.2009 - 25.10.2012
od 9.3.1990 do 31.7.2012
17. listopadu 679 , 566 01 Vysoké Mýto - Litomyšlské Předměstí Česká republika
Vysoké Mýto - Litomyšlské Předměstí, 17. listopadu 679, PSČ 56601
Mgr. Mirka Pátková 25.10.2012 - 30.11.2015
Sbírka Listin Základní škola Vysoké Mýto, Jiráskova, příspěvková organizace IČO: 00856878
Pr 1075/SL 8 účetní závěrka [2015] ds Krajský soud v Hradci Králové 10.3.2016 10.3.2016 14.3.2016 11
Pr 1075/SL 7 účetní závěrka [2014] ds Krajský soud v Hradci Králové 18.2.2015 9.3.2015 10.3.2015 8
Pr 1075/SL 6 účetní závěrka [2014] ds Krajský soud v Hradci Králové 9.3.2015 10.3.2015 1
Pr 1075/SL 5 účetní závěrka [2013] el. Krajský soud v Hradci Králové 11.3.2014 11.3.2014 11.3.2014 15
Pr 1075/SL 4 ostatní zřiz.listina Krajský soud v Hradci Králové 18.4.2012 11.4.2013 5.6.2013 5
Pr 1075/SL 3 účetní závěrka 2012,el. Krajský soud v Hradci Králové 31.12.2012 7.3.2013 7.3.2013 15
Pr 1075/SL 2 rozhod. o statut. orgánu jmenovací dekret Krajský soud v Hradci Králové 1.8.2012 26.9.2012 30.10.2012 1
Pr 1075/SL 1 ostatní, podpisové vzory jmen.dekret,zřiz.listina Krajský soud v Hradci Králové 29.9.2009 1.10.2009 5.10.2009 10
Hodnocení Základní škola Vysoké Mýto, Jiráskova, příspěvková organizace
Výpis dat pro firmu Základní škola Vysoké Mýto, Jiráskova, příspěvková organizace obsahuje pouze taková data, která lze dle zákona č. 101/2000 Sb., o ochraně osobních údajů, zveřejňovat i bez souhlasu subjektu těchto údajů.
výpis firmy Základní škola Vysoké Mýto, Jiráskova, příspěvková organizace, 856878 na obchodním rejstříku
výpis firmy Základní škola Vysoké Mýto, Jiráskova, 856878 na živnostenském rejstříku
výpis firmy Základní škola Vysoké Mýto, Jiráskova, příspěvková organizace, 856878 na Datových schránkách
Základní škola Vysoké Mýto, Javornického, příspěvková organizace - 49317032 - Vysoké Mýto - Litomyšlské Předměstí , Javornického 2
Základní škola Vysoké Mýto, Knířov, příspěvková organizace - 70998671 - Vysoké Mýto , Knířov 11
Mateřská škola Pod Smrkem, Vysoké Mýto, příspěvková organizace - 70998710 - Vysoké Mýto - Litomyšlské Předměstí , Štefánikova 397
Mateřská škola Lidická, Vysoké Mýto, příspěvková organizace - 70998680 - Vysoké Mýto - Litomyšlské Předměstí , Lidická 688
Mateřská škola Slunečná, Vysoké Mýto, příspěvková organizace - 70998698 - Vysoké Mýto - Pražské Předměstí , Slunečná 220
Mateřská škola Kamarádi, Vysoké Mýto, příspěvková organizace - 70998701 - Vysoké Mýto , Žerotínova 60
Ing. Hana Civínová - 86761251 - Košťany, Zátiší33
Jiří Pachman s.r.o. - 05724775 - Varnsdorf, Truhlářská2105
Karel Korba - 72325747 - Třebíč, Hladíkova924/31
Jan Kubeš - 00754226 - Cheb, Jánské náměstí267/7
Technické služby Stochov, s.r.o. - 26448734 - Stochov, Jaroslava Šípka486
Sta-Bo XXL, spol. s r.o. - 29275547 - Brno, Purkyňova71/99
KUFA AUTO s.r.o. - 05885841 - Březí, Mikulovská238
Ing. Vladislav Petrovič - 65099931 - Nové Město pod Smrkem, Na výsluní977
MONETA PARTNERS s.r.o. - 01590952 - Praha, Borovanského2207/4
BUKOS TEMP, s.r.o. - 26980240 - Otrokovice, tř. Tomáše Bati1644
Ing. Marek Indra - 62800582 - Prostějov, Mánesova801/24
QARK CZ a.s. - 28866215 - Chomutov, Chelčického255
Luboš Kothaj

matches:
soud
zákona č. 561
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
zákona č. 101


text:
⭐Příručka pro metodiky sociální prevence a sociální kurátory
Download "Příručka pro metodiky sociální prevence a sociální kurátory"
1 Příručka pro metodiky sociální prevence a sociální kurátory Příručka pro metodiky sociální prevence a sociální kurátory Na tvorbě příručky spolupracovali: Alice Gojová, Petra Hortvíková, Klára Janoušková, Lenka Kujevská, Jan Matoušek, Dana Nedělníková, Pavel Pěnkava, Radim Kvasnička, Ivana Nesétová, Petr Pala, Ivana Štědrá, Zuzana Vajďáková, Ivana Matoušková, Kateřina Pavlisková, Milan Franta2 Vážení, do rukou se Vám dostává příručka pro metodiky sociální prevence a sociální kurátory, která by se měla stát doporučením pro řádný výkon přenesené působnosti v oblasti sociálních služeb pro danou cílovou skupinu. Je určena především pracovníkům krajských a obecních úřadů a také dalším subjektům pracujícím s osobami sociálně vyloučenými a s osobami ohroženými sociálním vyloučením. Příručka pro metodiky sociální prevence a sociální kurátory vznikla v rámci projektu Zajištění vzdělávání metodiků a koordinátorů sociální péče o osoby společensky nepřizpůsobené, který formou veřejné zakázky vyhlásilo Ministerstvo práce a sociálních věcí ČR. Projekt je spolufinancován Evropským sociálním fondem a státním rozpočtem České republiky. Řešitelem projektu je Ostravská univerzita v Ostravě, Zdravotně sociální fakulta, katedra sociální práce. Informace o projektu naleznete na webových stránkách projektu: Příručka vznikla v rámci národního projektu Zajištění vzdělávání metodiků a koordinátorů sociální péče o osoby tzv. společensky nepřizpůsobené odboru sociálních služeb Ministerstva práce a sociálních věcí České republiky. Tento projekt je spolufinancován z Evropského sociálního fondu, Operačního programu Rozvoj lidských zdrojů. Projekt je realizován MPSV ČR ve spolupráci s výhercem výběrového řízení, kterým se stala Ostravská univerzita v Ostravě. Do projektu se aktivně zapojily také obecní a krajské úřady, ať už v rámci připomínkovacího procesu nebo plánovanou účastí jejich úředníků na vzdělávání. V souvislosti s přijetím zákona o sociálních službách dostává tato příručka další rozměr, a to díky změnám v oblasti přenesené a samostatné působnosti obcí a krajů. Ostrava 2007 Věřím, že příručka pro metodiky sociální prevence a sociální kurátory se stane základním pilířem práce obecních a krajských úřadů při výkonu přenesené působnosti v této oblasti a že také přispěje k dalšímu rozvoji spolupráce s MPSV ČR. ISBN MUDr. Marián Hošek náměstek ministra práce a sociálních věcí ČR3 Obsah Vymezení Příručky pro metodiky sociální prevence a sociální kurátory... 7 Cílová skupina a legislativa... 9 Náplň práce sociálního kurátora Kompetence sociálních kurátorů v oblasti výkonu koordinační činnosti Vymezení metod realizace jednotlivých činností Mapování a vyhodnocování aktuálního stavu poskytovaných sociálních služeb v regionu pro danou cílovou skupinu Mapování, vyhodnocování a zdůvodňování potřeb cílové skupiny ve své spádové oblasti Koncepční činnost Vzdělávací aktivity Kompetence sociálních kurátorů v oblasti přímé práce s klientem Vymezení kompetencí sociálního kurátora v oblasti přímé práce s klientem Možnosti spolupráce sociálního kurátora s dalšími subjekty Spolupráce sociálního kurátora s koordinátorem služeb sociální prevence Spolupráce sociálního kurátora s Vězeňskou službou ČR Spolupráce sociálního kurátora s Probační a mediační službou ČR Spolupráce sociálního kurátora s orgány sociálně právní ochrany dětí a školskými zařízeními Spolupráce sociálního kurátora se zdravotnickými zařízeními Spolupráce sociálního kurátora s úřady práce Spolupráce sociálního kurátora s místní samosprávou a s poskytovateli služeb Kompetence metodiků sociální prevence Vymezení kompetencí metodika sociální prevence Vymezení metod realizace jednotlivých činností Možnosti spolupráce metodika sociální prevence s dalšími subjekty Příklady dobré praxe Informační portál a databáze služeb sociální prevence pro osoby ohrožené sociálním vyloučením Příklady aktuálních výzkumů pro sociální kurátory pověřené výkonem koordinační činnosti a metodiky sociální prevence Přílohy: Doporučené náležitosti spisové dokumentace sociálního kurátora Ochrana osobních údajů Rámcový obsah programu individuálního motivačního postupu Statistický výkaz V Etický kodex sociálních pracovníků České republiky... 804 Vymezení příručky pro metodiky sociální prevence a sociální kurátory 1 Tato příručka je určena především metodikům sociální prevence a sociálním kurátorům. Obsahově propojuje činnosti obou pracovních pozic organizačně zařazených na různých úrovních veřejné správy. Metodici sociální prevence působí na krajských úřadech a jsou pověřeni metodickým vedením sociálních kurátorů. Sociální kurátoři pracují na obecních úřadech obcí s rozšířenou působností, kde kromě přímé práce s osobami ohroženými sociálním vyloučením, zajišťují koordinační činnosti v oblasti sociálních služeb určených pro tuto cílovou skupinu. Příručka vymezuje činnosti sociálních kurátorů a stanovuje oblast metodického působení metodiků sociální prevence. Obecně charakterizuje pozici sociálních kurátorů v oblasti přímé práce s klientem i v oblasti koordinační činnosti. Definuje kompetence sociálních kurátorů, metody realizace jednotlivých aktivit a na příkladech dobré praxe ilustruje možnosti, jak tyto aktivity realizovat. Analogicky příručka vymezuje kompetence metodiků sociální prevence a charakterizuje jejich jednotlivé aktivity. Příručka se rovněž dotýká možnosti spolupráce sociálních kurátorů a metodiků sociální prevence s dalšími důležitými subjekty. Pracovní pozice metodiků sociální prevence vznikla jako jeden z výstupů reformy veřejné správy a jejich pracovní náplň byla od počátku spojována s metodickou činností. Pozice sociálních kurátorů byla v průběhu času ovlivněna řadou systémových změn, které se odrážely v jejich pracovní náplni i v organizačním zařazení sociálních kurátorů v rámci veřejné správy. Původní pracovní náplní sociálních kurátorů byla zejména přímá práce s cílovou skupinou, kterou tvořily osoby propuštěné z výkonu trestu odnětí svobody. Se společenskými a legislativními změnami se měnilo složení cílové skupiny a na činnost sociálních kurátorů byly a jsou kladeny nové požadavky. Významnou změnu v pracovní náplni sociálních kurátorů způsobilo schválení nových právních předpisů v sociální oblasti v roce Přijetím zákona o sociálních službách a zákona o pomoci v hmotné nouzi se změnila nejenom terminologie. Souběžným zrušením podstatných ustanovení zákona o sociálním zabezpečení 2, působnostního zákona 3, prováděcí vyhlášky 4 a zároveň nabytím účinnosti nově přijatých zákonů, byly významným způsobem upraveny 1 V textu jsou, pro označení osob, používány pouze maskulinní tvary daného podstatného jména. Výrazy nejsou přechylovány do feminina, aby nedošlo ke snížení srozumitelnosti textu. Např. označením sociální kurátor, uživatel atd. je myšlena osoba v dané pozici či postavení, ať už se jedná o muže či ženu (sociálního kurátora sociální kurátorku, uživatele - uživatelku). 2 Zákon č. 100/1988 Sb. o sociálním zabezpečení 3 Zákon č. 114/1988 Sb. o působnosti orgánů ČSR v sociálním zabezpečení 4 Vyhláška č. 182/1991 Sb. Ministerstva práce a sociálních věcí České republiky ze dne 26. dubna 1991, kterou se provádí zákon o sociálním zabezpečení a zákon České národní rady o působnosti orgánů České republiky v sociálním zabezpečení 75 legislativní podmínky činnosti sociálních kurátorů. Zákon o sociálních službách 5 stanovil na obecních úřadech obcí s rozšířenou působností povinnost koordinovat sociální služby pro osoby ohrožené sociálním vyloučením a zároveň umožnil propojení koordinačních aktivit s výkonem přímé práce s cílovou skupinou klientů sociálních kurátorů. Zákon o pomoci v hmotné 6 nouzi transformoval do mimořádné okamžité pomoci možnost poskytovat věcné a finanční dávky osobám ohroženým sociálním vyloučením obecními úřady obcí s rozšířenou působností. To umožňuje sociálním kurátorům souhrnně řešit situace osob sociálně vyloučených a osob ohrožených sociálním vyloučením. Pověření k výkonu koordinačních činností představuje provádění rozsáhlé řady analytických a koncepčních rozvah, včetně realizace konkrétních opatření. Jedná se o specializované činnosti, které významně přesahují rámec přímé práce s klientem, původního těžiště práce sociálních kurátorů. Příručka klade značný důraz na vymezení koordinační činnosti sociálních kurátorů a snaží se srozumitelným způsobem přiblížit nejen sociálním kurátorům a metodikům sociální prevence jednotlivé oblasti koordinačních činností. Cílová skupina a legislativa V 70. letech 20. století vznikla v ČSSR potřeba následné péče o osoby propuštěné z výkonu trestu. Tato potřeba vyústila ve vytvoření funkce sociálního kurátora při okresních národních výborech, který se podílel na dovršení nápravy odsouzených po propuštění z nápravně výchovných ústavů. Metodicky byla práce kurátorů řízena Ministerstvem práce a sociálních věcí ČR, které také od roku 1971 vydávalo publikaci Práce sociálních kurátorů, kde byly zpracovány i metodické pokyny pro realizaci sociální práce v rámci postpenitenciární péče. Od roku 1975 vznikala první koncepce sociální péče o osoby tzv. společensky nepřizpůsobené. Práce sociálních kurátorů se řídila zákonem č. 121/1975 Sb., o sociálním zabezpečení ( 97 poprvé definoval občany společensky nepřizpůsobené) a vyhláškou č. 130/1976 Sb., kterou se provádí zákon o sociálním zabezpečení a zákon ČNR o působnosti orgánů České socialistické republiky v sociálním zabezpečení. V 90. letech 20. století dochází k výraznějším změnám pod vlivem přijetí standardů a norem OSN a Rady Evropy, v důsledku reformy veřejné správy v roce 2003, kdy došlo ke zrušení okresních úřadů a vlivem rozšíření nabídky služeb v souvislosti s rozvojem neziskového sektoru. V rámci reformy veřejné správy byly přeneseny kompetence okresních úřadů v oblasti sociální péče o osoby společensky nepřizpůsobené na obecní úřady obcí s rozšířenou působností, které od (zákon č. 320/2002 Sb., o změně a zrušení některých zákonů v souvislosti s ukončením činnosti okresních úřadů, ve znění pozdějších předpisů) v této oblasti rozhodovaly o poskytování peněžitých a věcných dávek, o poskytování bezúročných půjček a koordinovaly péči o výše uvedenou cílovou skupinu. S reformou veřejné správy v rámci přenesené působnosti byla na obecních úřadech obcí s rozšířenou působností ustanovena funkce koordinátora sociální péče o osoby společensky nepřizpůsobené (dle zákona č. 114/1988 Sb., o působnosti orgánů České republiky v sociálním zabezpečení, ve znění pozdějších předpisů), který koordinoval pomoc pro tuto cílovou skupinu osob. V oblasti samostatné působnosti obcí vykonával přímou práci s klientem sociální kurátor. Obě pracovní pozice (koordinátora sociální péče o osoby společensky nepřizpůsobené a sociálního kurátora) na obecních úřadech obcí s rozšířenou působností zpravidla vykonával jako kumulovanou funkci tentýž pracovník. Rozsáhlá změna právní úpravy nastala s účinností od 1. ledna Nová právní úprava zásadním způsobem zasáhla do systému sociální pomoci v České republice, včetně pomoci osobám ohroženým sociálním vyloučením 7. 5 Zákon č. 108/2006 Sb., 92, odst. b 6 Zákon č. 111/2006 Sb., 2, odst. 6 a paragrafy související 7 Sociální vyloučení je podle 3 písm. f) zákona č. 108/2006 Sb., o sociálních službách definováno jakožto vyčlenění osoby mimo běžný život společnosti a nemožnost se do něj zapojit v důsledku nepříznivé sociální situace. 8 96 Přijetím zákona č. 108/2006 Sb., o sociálních službách, ve znění pozdějších předpisů, došlo k přeřazení výkonu činnosti sociálního kurátora do přenesené působnosti. Za nejdůležitější z nových právních předpisů lze tedy považovat následující: zákon č. 108/2006 Sb., o sociálních službách, ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 110/2006 Sb., o životním a existenčním minimu, zákon č. 111/2006 Sb., o pomoci v hmotné nouzi, ve znění pozdějších předpisů. b) je po ukončení léčby chorobných závislostí propuštěna ze zdravotnického zařízení, psychiatrické léčebny nebo léčebného zařízení pro chorobné závislosti, nebo c) je propuštěna ze školského zařízení pro výkon ústavní či ochranné výchovy nebo z pěstounské péče po dosažení zletilosti, respektive v 19 letech, nebo d) nemá uspokojivě naplněny životně důležité potřeby vzhledem k tomu, že je osobou bez přístřeší, nebo e) je osobou, jejíž práva a zájmy jsou ohroženy trestnou činností jiné osoby. Jednotlivé zákony doplňují: vyhláška č. 504/2006 Sb., kterou se provádějí některá ustanovení zákona o pomoci v hmotné nouzi ve znění vyhlášky č. 626/2006 Sb, vyhláška č. 505/2006 Sb., kterou se provádějí některá ustanovení zákona o sociálních službách, metodický pokyn č. 2/2006 k zákonu č. 111/2006 Sb. Cílovou skupinu sociálního kurátora v rámci činnosti obecních úřadů obcí s rozšířenou působností vymezuje zákon č. 108/2006 Sb., o sociálních službách v 92 písm. b), kde se jedná o: osoby ohrožené sociálním vyloučením z důvodu předchozí ústavní nebo ochranné výchovy nebo výkonu trestu, osoby, jejichž způsob života může vést ke konfliktu se společností. Osoby, ohrožené trestnou činností jiné osoby by neměly být cílovou skupinou sociálního kurátora, stejně jako MPSV ČR nikdy nedoporučovalo kumulaci funkcí sociálního kurátora a kurátora pro mládež. Pokud se taková osoba na sociálního kurátora spontánně obrátí se žádostí o pomoc, žádný právní předpis sociálnímu kurátorovi nejen nebrání v základní pomoci (radou) takové osobě, ale zákon o sociálních službách přímo předpokládá, že základní sociální poradenství je součástí každé služby a každý poskytovatel je povinen základní poradenství o sociálních službách poskytnout. K vlastní odborné sociální práci s takovou osobou je však v prvé řadě zapotřebí odborných kapacit, kterými disponují zejména specializované subjekty. Sociální kurátor by měl takové osobě spíše zprostředkovat kontakt na odborné pracoviště. Cílová skupina sociálního kurátora je rovněž vymezena v 2 odst. 6 zákona č. 111/2006 Sb., o pomoci v hmotné nouzi, ve znění pozdějších předpisů (dále jen zákon o pomoci v hmotné nouzi), dle kterého za osobu v hmotné nouzi může orgán pomoci v hmotné nouzi považovat též osobu, která nesplňuje podmínky uvedené v odstavci 2, avšak v daném čase, s ohledem na neuspokojivé sociální zázemí a nedostatek finančních prostředků, nemůže úspěšně řešit svoji situaci a je ohrožena sociálním vyloučením, jestliže zejména: a) je propuštěna z výkonu vazby nebo z výkonu trestu odnětí svobody, nebo Zákon o pomoci v hmotné nouzi dále stanovuje, že obecní úřad obce s rozšířenou působností v souladu s 62 písm. a) tohoto zákona rozhoduje o přiznání a výši mimořádné okamžité pomoci 8 pro tyto specifické cílové skupiny a dávku vyplácí. Poskytnutí této dávky je možné podmínit sestavením a plněním programu individuálního motivačního postupu 9, který vypracovává obecní úřad obce s rozšířenou působností a který je určený k odvrácení sociálního vyloučení osob uvedených v 2 odst. 6 zákona č.111/2006 Sb., o pomoci v hmotné nouzi. Pracovní náplň sociálního kurátora stejně jako jeho působnost je rovněž odvozena z odstavce b) 92 zákona č. 108/ 2006 Sb., o sociálních službách, který stanovuje, že obecní úřad obce s rozšířenou působností koordinuje poskytování sociálních služeb a poskytuje odborné sociální poradenství 10 osobám ohroženým sociálním vyloučením z důvodu předchozí ústavní nebo ochranné výchovy nebo výkonu trestu, osobám jejichž práva a zájmy jsou ohroženy trestnou činností jiné osoby a osobám, jejichž způsob života může vést ke konfliktu se společností; přitom spolupracuje se zařízeními pro výkon ústavní nebo ochranné výchovy, s Vězeňskou službou České republiky (VS ČR), Probační a mediační službou České republiky (PMS ČR), správními úřady a územními samosprávnými celky. V péči o skupinu občanů propuštěných z výkonu trestu odnětí svobody (VTOS) a občanů, proti nimž je vedeno trestní řízení, popřípadě jimž byl výkon trestu odnětí svobody podmíněně odložen, spolupracuje sociální kurátor s Vězeňskou službou ČR 11, Probační a mediační službou. Spolupráce probíhá v souladu s interními normami těchto institucí a v souladu se zákony ČR. Jedná se o: zákon č. 141/1961 Sb., trestní řád, ve znění pozdějších předpisů, 20 odst. 9, zákona č. 169/1999 Sb., o výkonu trestu odnětí svobody a o změně některých souvisejících zákonů, ve znění pozdějších předpisů, 2 odst. 1 a 57 odst. 2 vyhl. Ministerstva spravedlnosti ČR č. 109/1994 Sb., kterou se vydává řád výkonu vazby, ve znění pozdějších předpisů, 8 Podrobně příručka str Podrobně příručka str Odborné sociální poradenství je dle odst. 3) 37 zákona č. 108/2006 Sb., o sociálních službách poskytováno se zaměřením na potřeby jednotlivých okruhů sociálních skupin osob v občanských poradnách, manželských a rodinných poradnách, poradnách pro seniory, poradnách pro osoby se zdravotním postižením, poradnách pro oběti trestných činů a domácího násilí; zahrnuje též sociální práci s osobami, jejichž způsob života může vést ke konfliktu se společností. Součástí odborného poradenství je i půjčování kompenzačních pomůcek. (Jednotlivé činnosti vykonávané v rámci odborného sociálního poradenství jsou uvedeny v příručce na str. 25) Podrobně příručka str7 5 a 13 odst. 3 vyhl. Ministerstva spravedlnosti ČR č. 345/1999 Sb., kterou se vydává řád výkonu trestu odnětí svobody, ve znění pozdějších předpisů, nařízení generální ředitelky VS ČR č.j. 389/2000-GŘ/416 ze dne , 5 zákona č. 257/2000 Sb., o Probační a mediační službě, ve znění pozdějších předpisů. Náplň práce sociálního kurátora Vymezení činností sociálního kurátora v oblasti přímé práce s klientem V oblasti péče o klienty, kteří jsou propuštěni ze školských zařízení pro výkon ústavní nebo ochranné výchovy po dosažení zletilosti, spolupracuje sociální kurátor s orgánem sociálně právní ochrany dětí (OSPOD) v souladu s těmito zákony: 24 odst. 1 písm. j) a k) zákona č. 109/2002, o výkonu ústavní výchovy nebo ochranné výchovy ve školských zařízeních a o preventivně výchovné péči ve školských zařízeních a o změně dalších zákonů, ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 359/1999 Sb., o sociálně právní ochraně dětí, ve znění pozdějších předpisů. Dále sociální kurátoři spolupracují také se soudy, úřady práce, nestátní neziskové organizace (dále NNO), obecními úřady (odbor sociálních věcí, bytový odbor apod.), ubytovateli, školskými zařízeními, Policií ČR, potenciálními zaměstnavateli atd. Kvalifikační předpoklady pro výkon povolání sociálního kurátora jsou odvozené od předpokladů pro výkon povolání sociálního pracovníka stanovené 110 zákona č. 108/2006 Sb., o sociálních službách, kde odst. 1) vymezuje, že předpokladem k tomuto výkonu je způsobilost k právním úkonům, bezúhonnost, zdravotní způsobilost a odborná způsobilost 12 podle tohoto zákona. Aplikuje metody kontinuální sociální práce, kterými minimalizuje následky nepříznivé sociální situace klientů. Usiluje o vytvoření optimálního socioterapeutického vztahu s klientem a pomáhá mu formulovat cíle spolupráce a nabízí klientovi alternativy strategií k jejich dosažení. V rámci základního sociálního poradenství poskytuje klientům informace potřebné k překonání jejich nepříznivé životní situace. V rámci odborného sociálního poradenství pomáhá klientům zprostředkovat kontakt se společenským prostředím, snaží se zabránit sociální izolaci klientů, pomáhá jim při uplatňování práv a oprávněných zájmů, je klientům nápomocen při obstarávání osobních záležitostí a realizuje sociálně terapeutické činnosti, které se zaměřují na obnovení vztahů klientů s jejich okolím, jejich praktických schopností a dovedností. Pomáhá zmírnit dopad vlivu rizikových skupin na klienta. Vypracovává program individuálního motivačního postupu při řešení aktuální situace klientů, kteří se ocitli v hmotné nouzi tak, aby došlo k odvrácení sociálního vyloučení těchto klientů. Kontaktuje klienty ve věznicích, ve školských zařízeních zajišťujících ústavní a ochrannou výchovu, v léčebnách, nouzových nocležnách a dalších zařízeních poskytujících sociální služby. Společně s odborníky v těchto zařízeních připravuje plynulý přechod klientů do života mimo tato zařízení a napomáhá jejich následné adaptaci. Vyhledává zájemce o sociální služby v jejich přirozeném prostředí. Vyjednává v zájmu klientů, je-li k tomu klienty zmocněn, především záležitosti spojené s ubytováním, zaměstnáním, zdravotním a materiálním zabezpečením po návratu do běžného života. Na požádání poskytuje klientům asistenci při různých jednáních. Vede spisovou dokumentaci. Vede statistické výkazy V Rozhoduje o přiznání mimořádné okamžité pomoci z důvodu ohrožení osoby sociálním vyloučením, dávku vyplácí a eviduje. Při rozhodování o této dávce spolupracuje s příslušným zaměstnancem pověřeného obecního úřadu, pokud jde o zjištění plnění podmínek uvedených v 2 odst. 2 zákona o pomoci v hmotné nouzi. 12 Odbornou způsobilostí se podle odst. 4) 110 zákona č. 108/2006 Sb., o sociálních službách rozumí: a) vyšší odborné vzdělání získané absolvováním vzdělávacího programu akreditovaného podle zvláštního právního předpisu v oborech vzdělání zaměřených na sociální práci a sociální pedagogiku, sociální pedagogiku, sociální a humanitární práci, sociální práci, sociálně právní činnost, charitní a sociální činnost, b) vysokoškolské vzdělání získané studiem v bakalářském nebo magisterském studijním programu zaměřeném na sociální práci, sociální politiku, sociální pedagogiku, sociální péči nebo speciální pedagogiku, akreditovaném podle zvláštního právního předpisu, c) absolvování akreditovaných vzdělávacích kurzů v oblastech uvedených v písmenech a) a b) v celkovém rozsahu nejméně 200 hodin a praxe při výkonu povolání sociálního pracovníka v trvání nejméně 5 let, za podmínky 12 ukončeného vysokoškolského vzdělání v oblasti studia, která není uvedena v písmenu b) 138 Spolupracuje s rodinami klientů s cílem obnovit nebo zlepšit vzájemné vztahy. Spolupracuje se školskými zařízeními pro výkon ústavní nebo ochranné výchovy, se soudy, s Policií ČR, s Vězeňskou službou České republiky, s Probační a mediační službou České republiky, se zdravotnickými zařízeními, se správními úřady a územními samosprávnými celky. Dodržuje profesní etiku stanovenou Etickým kodexem Společnosti sociálních pracovníků ČR. Účastní se odborných konferencí, seminářů a celoživotního vzdělávání. Vymezení činností sociálního kurátora v oblasti výkonu koordinační činnosti Mapuje a vyhodnocuje potřeby uživatelů sociální služby. Mapuje a vyhodnocuje aktuální stav poskytovaných služeb v regionu pro danou cílovou skupinu a aktivně spolupracuje se všemi subjekty pomoci osobám ohroženým sociálním vyloučením, formuje sociální síť poskytovatelů sociálních služeb, kterou využívá při práci s uživateli. Iniciuje vznik chybějících sociálních služeb pro cílovou skupinu osob ohrožených sociálním vyloučením. Vzdělává se tak, aby jeho odbornost vždy odpovídala požadavkům praxe, zúčastňuje se vzdělávacích akcí důležitých pro výkon jeho profese, spolupodílí se na plánování vzdělávacích akcí. Kompetence sociálních kurátorů v oblasti výkonu koordinační činnosti Vymezení kompetencí sociálních kurátorů v oblasti výkonu koordinační činnosti Sociální kurátor pověřený výkonem koordinační činnosti působí v oblasti přenesené působnosti, tj. v oblasti výkonu státní správy, která je zajišťována obecními úřady obcí s rozšířenou působností. Těžištěm jeho činnosti je mapování sociálních služeb pro cílovou skupinu v lokalitě, předávání relevantních informací mezi poskytovateli sociálních služeb, podporování jejich spolupráce, koordinace systému sociálních služeb a vyhodnocování jeho funkčnosti. V souladu s legislativní úpravou tedy sociální kurátor vykonává také analytickou a koncepční činnost, zajišťuje součinnost s relevantními institucemi a spolupracuje s metodikem sociální prevence. Sociální kurátor pověřený výkonem koordinační činnosti v rámci svých povinností vykonává následující činnosti: Mapuje a vyhodnocuje aktuální stav poskytovaných sociálních služeb v regionu pro danou cílovou skupinu: V rámci této povinnosti především: vytváří a aktualizuje adresáře poskytovatelů sociálních služeb, zajišťuje aktualizaci údajů o poskytovatelích sociálních služeb, vyhodnocuje a doplňuje informace do Informačního portálu a databáze služeb sociální prevence pro osoby ohrožené sociálním vyloučením, zabezpečuje shromažďování relevantních informací o poskytovaných sociálních službách, vyhodnocuje funkčnost a efektivitu sociálních služeb, zjišťuje počty uživatelů relevantních sociálních služeb, analyzuje získaná data, navrhuje a iniciuje řešení problémových situací, navrhuje a iniciuje vytváření sítí potřebných sociálních služeb, vyhledává nové partnery ke spolupráci/nové členy sociální sítě (další obce, poskytovatele sociálních služeb, NNO), které na základě vlastní znalosti a podložených výstupů směřuje do lokalit, ve kterých jsou dané sociální služby nedostupné, 14 159 distribuuje informace směrem k poskytovatelům sociálních služeb, místním samosprávám a metodikovi sociální prevence, zprostředkovává nabídky sociálních služeb uživatelům v regionu. Mapuje, vyhodnocuje a zdůvodňuje potřeby cílové skupiny ve své spádové oblasti: zjišťuje potřeby a problémy uživatelů sociálních služeb, hledá optimální řešení problémů a iniciuje je, prosazuje potřeby a zájmy cílové skupiny uživatelů; ty může prosazovat např. z pozice člena sociálních komisí nebo v rámci účasti na jednání těchto komisí. Koncepční činnost: účastní se tvorby vybraných strategických dokumentů (např. komunitního plánu rozvoje sociálních služeb, strategie prevence kriminality atd.), navrhuje variantní řešení pro zabezpečení poskytovaných sociálních služeb v regionu z prostředků evropských strukturálních fondů popř. jiných finančních zdrojů, působí jako poradní orgán pro navrhované projekty poskytovatelů sociálních služeb, případně se podílí na hodnocení projektů týkajících se cílové skupiny uživatelů. Spolupodílí se na plánování vzdělávacích akcí: pro svůj vlastní profesní růst vytváří individuální vzdělávací plán a při jeho naplňování spolupracuje s metodikem sociální prevence. Vymezení metod realizace jednotlivých činností Mapování a vyhodnocování aktuálního stavu poskytovaných sociálních služeb v regionu pro danou cílovou skupinu spočívá zejména ve: 1. Vytváření a v aktualizaci adresářů poskytovatelů sociálních služeb Zdrojem informací pro tvorbu adresáře jsou poskytovatelé, zadavatelé a uživatelé sociálních služeb. Podklady lze získávat zejména: na schůzkách komunitního plánování či na jiných pracovních skupinách v rámci sítě sociálních služeb, přímým ústním či písemným dotazováním poskytovatelů, zadavatelů a uživatelů sociálních služeb, z příslušných oddělení odboru sociálních věcí, z databáze z dotačních řízení obce, využíváním internetového Informačního portálu a databáze služeb sociální prevence pro osoby ohrožené sociálním vyloučením. Ten shromáždí podrobné údaje o poskytovaných službách systému sociální pomoci cílové skupině v jednotlivých regionech. Poskytovatelům sociálních služeb pomůže v hledání návazné péče o uživatele služby, sociálním kurátorům pověřeným výkonem koordinační činnosti a metodikům sociální prevence umožní mapování služeb v regionu, MPSV ČR poskytne podklady pro koncepční rozhodování v dané oblasti 13, využíváním dalších databází a informačních portálů, které jsou k dispozici, např. on-line databáze se zadáním lokality - www. bezdomovci.eu; regionální databáze např. při krajských úřadech; na internetové adrese připravilo ministerstvo financí databázi neziskových organizací s názvem CEDR. Systém má sloužit jednotlivým ministerstvům a krajským úřadům jako podpůrný nástroj pro sledování, evidenci, vyhodnocení a kontrolu dotací poskytovaných ze státního rozpočtu; informační portál o ilegálních a legálních drogách www. drogy-info.cz, na kterém je k dispozici adresář krajských protidrogových koordinátorů a další relevantní odkazy, vyhledáváním metodou sněhové koule (nabalováním, dotazováním známých subjektů - poskytovatelů, zadavatelů a uživatelů, zda mohou doporučit další, neznámé poskytovatele). Adresář je vhodné vést v elektronické podobě, lze periodicky tisknout, doplňovat. Data je nutné průběžně aktualizovat. 2. Zajištění aktualizace údajů o poskytovatelích sociálních služeb, vyhodnocování informací z elektronického Informačního portálu a databáze služeb sociální prevence pro osoby ohrožené sociálním vyloučením Sociální kurátor pověřený výkonem koordinační činností iniciuje vyplnění elektronického dotazníku ze strany poskytovatelů sociálních služeb a monitoruje správnost vložených dat. Zajišťuje informovanost poskytovatelů o databázi a jejím využití, verifikuje informace vložené poskytovateli, především typ poskytované sociální služby, přičemž využívá místních a regionálních znalostí. V případě zjištění nepravdivých a zastaralých údajů iniciuje jejich opravu u poskytovatele sociální služby nebo u provozovatele Informačního portálu a databáze služeb sociální prevence pro osoby ohrožené sociálním vyloučením. Sociální kurátor pověřený výkonem koordinační činnosti vkládá do databáze Informačního portálu informace o své činnosti a údaje o komunitním plánování, pakliže v obci probíhá, a to o cílové skupině osob ohrožených sociálním vyloučením. Je-li v obci více sociálních kurátorů, kteří jsou pověřeni výkonem koordinační činnosti, údaje o komunitním plánování vkládá pouze jeden sociální kurátor pověřený výkonem koordinační činnosti určený zaměstnavatelem10 Údaje z databáze využívá sociální kurátor pověřený výkonem koordinační činnosti zejména k orientaci v sociálních službách v regionu a k vyhodnocování počtu a typu poskytovaných sociálních služeb v regionu pro cílovou skupinu. Prostřednictvím údajů z databáze Informačního portálu informují sociální kurátoři pověřeni výkonem koordinační činnosti také metodiky sociální prevence o situaci cílové skupiny v jednotlivých regionech. 3. Vyhodnocování funkčnosti a efektivity sociálních služeb Hlavními kritérii jsou především počty uživatelů jednotlivých sociálních služeb, jejich spokojenost, zda sociální služby přispívají k integraci uživatelů do společnosti a podporují uživatele v zachování či získání jeho osobní autonomie, jak reagují na potřeby uživatelů, jaká je informovanost uživatelů a potenciálních uživatelů o sociálních službách, zda jsou služby místně a časově dostupné, v jakých prostorech jsou sociální služby poskytovány, jak jsou sociální služby zajištěny personálně a jak jsou dodržovány další standardy kvality (zákon č. 108/206 Sb., o sociálních službách a prováděcí vyhláška), jaký je způsob čerpání finančních prostředků, efekt intervence apod. Tyto informace lze získat v rámci návštěvy organizace, z rozhovorů s uživateli, z monitorovacích zpráv projektů, z rozhovorů s ostatními poskytovateli sociálních služeb a z dalších referencí. Vhodným rámcem pro vyhodnocování funkčnosti a efektivity sociálních služeb je komunitní plánování, kde může sociální kurátor pověřený výkonem koordinační činnosti naplňovat řadu svých aktivit. Komunitní plánování je jednou z metod plánování sociálních služeb v určité lokalitě tak, aby co nejvíce odpovídaly jejím potřebám a místním specifikům. Při komunitním plánování jsou zapojováni všichni členové systému sociálních služeb (poskytovatelé, uživatelé a zadavatelé) do zjišťování potřeb, přípravy a realizace plánu sociálních služeb. Charakteristickým rysem je zapojení uživatelů (současných i potencionálních) do všech fází tvorby komunitního plánu rozvoje sociálních služeb. Tento způsob plánování zlepšuje dostupnost a kvalitu sociálních služeb. Komunitní plán je výsledkem vyjednávání mezi všemi účastníky, je realizován v rámci partnerství všech zúčastněných, odpovídá místním potřebám a podmínkám a zajišťuje efektivní využití finančních prostředků (Komunitní plánování, 2002). 4. Zjišťování počtu uživatelů sociálních služeb Počty současných uživatelů získává sociální kurátor pověřený výkonem koordinační činnosti v součinnosti s poskytovateli sociálních služeb, kteří evidují počty svých klientů, příp. kontaktů, zejména vychází z evidence své přímé práce s klientem, z evidencí Probační a mediační služby, z evidencí neziskových organizací zaměřených na cílovou skupinu osob ohrožených sociálním vyloučením. (Evidence vycházející z počtu uživatelů bez jmenného seznamu vede k riziku zdvojování, kdy téhož uživatele vykazuje více organizací, pokud čerpá více služeb.) Počty uživatelů sociálních služeb může sociální kurátor pověřený výkonem koordinační činnosti získat také z databáze Informačního portálu pro osoby ohrožené sociálním vyloučením (viz Příklady aktuálních výzkumů pro sociální kurátory a metodiky sociální prevence). Kromě aktuálních uživatelů monitoruje pracovník i počty případných čekatelů a neuspokojených zájemců o sociální služby (převyšuje-li poptávka v lokalitě nabídku). Sociální kurátor pověřený výkonem koordinační činnosti dále monitoruje pravděpodobnou velikost cílové populace, kde vychází např. ze statistik cílových skupin v přepočtu na počet obyvatel v lokalitě (např. počet drogově závislých apod.). 5. Analýze získaných dat Získaná data o stavu, efektivitě sociálních služeb, počtu uživatelů a cílové populaci sociální kurátor pověřený výkonem koordinační činnosti analyzuje. Kritériem při analýze jsou Standardy kvality sociálních služeb. Analýza je metodou poznávání a popisování (Tomeš, 2003), v tomto případě zjištěných údajů o systému sociálních služeb v rámci územní jednotky. Jedná se o interpretaci informací, jejich vzájemné porovnávání, hledání souvislostí. Pomůckou může být hledání odpovědí na otázky (Tomeš, 2003): Proč je situace v lokalitě taková? Co zjištěný stav znamená? Jaké odlišnosti od údajů v jiných obcích a lokalitách se objevují a proč? Mohou některé údaje spolu souviset? Jaké jsou důvody možných souvislostí? Na základě analýzy se sociální kurátor pověřený výkonem koordinační činnosti může spolupodílet na návrzích opatření vedoucích ke zvýšení efektivity a kvality poskytovaných sociálních služeb. Svoje návrhy může prezentovat v rámci pracovních skupin, v síti sociálních služeb, v rámci komunitního plánování. Výsledky analýzy jsou využívány jako podklad pro plán a návrh financování dalšího rozvoje sociálních služeb. Žádoucí je například jejich využití při tvorbě grantové politiky obce či při komunitním plánování. Prezentace analýzy by měla být především srozumitelná a přehledná, měla by obsahovat popis současného stavu, analýzu zjištěných údajů a jejich interpretaci, srovnání zjištěných informací, například s jinými lokalitami, závěry a doporučení pro další rozvoj sociálních služeb. Závěry je třeba zpracovat z pohledu místních podmínek a je třeba stanovit priority potřeb a jejich pořadí. Vhodná prezentace je nezbytná k získání podpory pro rozvoj stávajících či nových sociálních služeb. 6. Navrhování a iniciace řešení problémových situací a vytváření sítě sociálních služeb V rámci iniciování řešení problémových situací vyhledává sociální kurátor pověřený výkonem koordinační činnosti nové partnery a vytváří sítě sociálních služeb. Sítí je myšleno spojení lidí a organizací, umožňující jejich vzájemnou 18 19 Zobrazit více
Zpráva o činnosti odboru sociálních věcí 2013 Stejně jako jsme se potýkali loni v lednu se sociální reformou, kdy byly převáděny veškeré dávky na ÚP, tak od letošního ledna bojujeme s novelou zákona o Více Standardy kvality sociálně-právní ochrany dětí
Standardy kvality sociálně-právní ochrany dětí 1. Místní a časová dostupnost 1a Orgán sociálně-právní ochrany zajišťuje účinné poskytování sociálně-právní ochrany v potřebném rozsahu na celém území své Více Metodická příručka pro metodiky a koordinátory sociální péče o osoby tzv. společensky nepřizpůsobené (pracovní verze)
Metodická příručka pro metodiky a koordinátory sociální péče o osoby tzv. společensky nepřizpůsobené (pracovní verze) www.osu.cz/metakor Metodická příručka pro metodiky a koordinátory sociální péče o osoby Více Standardy kvality pro OSPOD
1. Místní a časová dostupnost 1a Orgán sociálně-právní ochrany zajišťuje účinné poskytování sociálně-právní ochrany v potřebném rozsahu na celém území své spádové oblasti. 1b Doba výkonu sociálně-právní Více Odbor sociálních služeb MPSV ČR. Mgr. Anna Kotoučová
Komunitní plánování - věc veřejná Jak zjistit, co lidé opravdu chtějí? Jak zlepšit život v obci? Co to je komunitní plánování? Metoda, která umožňuje zpracovávat rozvojové materiály pro různé oblasti veřejného Více STANDARD č. 4 Personální zabezpečení výkonu sociálně-právní ochrany dětí
STANDARD č. 4 Personální zabezpečení výkonu sociálně-právní ochrany dětí Agenda sociálně-právní ochrany dětí (dále jen SPOD) je svěřena dle vnitřní směrnice Organizačního řádu Městského úřadu v Českém Více 27. Speciální pedagog. Anotace. Téma: systémová podpora
EHP Fondy 2009 2014 Program CZ04 - Ohrožené děti a mládež Transformace péče o ohrožené děti a mládež Krajský úřad Pardubického kraje, sál J. Kašpara 16. 10. 2015 Ing. Kateřina Budínská, projektová manažerka Více 4. Personální zabezpečení výkonu sociálně-právní ochrany dětí. Název standardu. Kritéria standardu. Závazné pro: Vypracovala: Schválila: Dne a podpis:
Název standardu 4. Personální zabezpečení výkonu sociálně-právní ochrany dětí 4a) Orgán sociálně-právní ochrany má v rámci stanovené organizační struktury určen počet pracovních míst a zpracované pracovní Více VÝŇATEK Z VYHLÁŠKY Č. 72 / 2005 STANDARDNÍ PORADENSKÉ ČINNOSTI ŠKOLY
VÝŇATEK Z VYHLÁŠKY Č. 72 / 2005 STANDARDNÍ PORADENSKÉ ČINNOSTI ŠKOLY Standardní činnosti školy Obsah Standardní činnosti školy...1 1.Standardní činnosti výchovného poradce...2 Poradenské činnosti:...2 Více SYSTÉM VČASNÉ INTERVENCE KARLOVY VARY. Karlovy Vary 2010
SYSTÉM VČASNÉ INTERVENCE KARLOVY VARY Karlovy Vary 2010 Příprava projektu Dlouhodobá kvalitní spolupráce subjektů péče o ohrožené děti Komise a pracovní skupina prevence kriminality Grantový systém města Více Přenos zkušeností v oblasti fungování systému péče o ohrožené děti a rodinu z pohledu spolupráce jednotlivých aktérů na místní úrovni
Projekt Přenos zkušeností v oblasti fungování systému péče o ohrožené děti a rodinu z pohledu spolupráce jednotlivých aktérů na místní úrovni Operační program: Lidské zdroje a zaměstnanost Prioritní osa: Více KONCEPCE ENVIRONMENTÁLNÍHO VZDĚLÁVÁNÍ,VÝCHOVY A OSVĚTY VE ZLÍNSKÉM KRAJI
Příloha č. 1 KONCEPCE ENVIRONMENTÁLNÍHO VZDĚLÁVÁNÍ,VÝCHOVY A OSVĚTY VE ZLÍNSKÉM KRAJI - 1 - 1. Terminologie V koncepci environmentálního vzdělávání, výchovy a osvěty ve Zlínském kraji je jednotně užívána Více Standardy kvality sociálně-právní ochrany dětí při poskytování sociálněprávní ochrany zařízeními pro děti vyžadující okamžitou pomoc
ZÁKLADNÍ CHARAKTERISTIKA PORADENSKÝCH SLUŽEB VE ŠKOLE (školní rok 2010/2011) 1. Vymezení poradenských služeb ve škole 2. Standardní činnosti poradenských pracovníků školy 3. Standardní činnosti pedagogů, Více Studijní texty. Téma: Vzdělávání a příprava obyvatelstva v oblasti bezpečnosti a obrany státu
Studijní texty Název předmětu: Řízení bezpečnosti Téma: Vzdělávání a příprava obyvatelstva v oblasti bezpečnosti a obrany státu Zpracoval: Ing. Miroslav Jurenka, Ph.D. Operační program Vzdělávání pro konkurenceschopnost Více Etický kodex sociálních pracovníků
Základní škola Kopřivnice, Alšova 1123, okres Nový Jičín Š K O L N Í P O R A D E N S K É P R A C O V I Š T Ě - K O N C E P C E Č I N N O S T I 1. Činnost školního poradenského pracoviště Školní poradenské Více Raná péče v ČR-preventivní komunitní služba pro rodiny dětí s postižením. Mgr. Pavla Matyášová Společnost pro ranou péči 3. března 2012, Olomouc
Raná péče v ČR-preventivní komunitní služba pro rodiny dětí s postižením Mgr. Pavla Matyášová Společnost pro ranou péči 3. března 2012, Olomouc V ČR raná péče v systému sociálních služeb Raná péče je terénní Více Obecní úřad je v souladu se zákonem o SPOD:
Obecní úřad Bříza je v souladu s ustanovením 4 zákona č. 359/1999 Sb., o sociálně-právní ochraně dětí, v platném znění, (dále jen zákon o SPOD) orgánem sociálně-právní ochrany. Výkon sociálně-právní ochrany Více KONCEPCE VZDĚLÁVÁNÍ DĚTÍ SE SPECIÁLNÍMI VZDĚLÁVACÍMI POTŘEBAMI. I. Společná ustanovení Základní charakteristika poradenských služeb ve škole
KONCEPCE VZDĚLÁVÁNÍ DĚTÍ SE SPECIÁLNÍMI VZDĚLÁVACÍMI POTŘEBAMI Název školy: ZŠ Liberec, Sokolovská Adresa: Sokolovská 328, Liberec 13, 460 14 IČO: 68 97 46 39 I. Společná ustanovení Základní charakteristika Více Zpráva o činnosti za období od 1. 1. 2014 do 31. 12. 2014
Zpráva o činnosti za období od 1. 1. 2014 do 31. 12. 2014 Název střediska: Poradenské centrum KHAMORO Druh služby: Terénní programy, id. 3645646 Kapacita služby: V danou chvíli je možno poskytnout službu Více Systémová podpora profesionálního výkonu sociální práce. Multifunkčnost sociálního pracovníka
Systémová podpora profesionálního výkonu sociální práce Multifunkčnost sociálního pracovníka Představení, cíl příspěvku Mgr. Naděžda Škrabalová, DiS. Cílem je podpořit účastníky semináře při stanovování Více Case management jako metoda koordinace případové práce a jeho využitelnost. Ostrava, 16. 6. 2015
Case management jako metoda koordinace případové práce a jeho využitelnost Ostrava, 16. 6. 2015 Moravskoslezský kraj Plánování sociálních služeb II. Odborný seminář Case management v sociální oblasti Odborný Více PRÁVNÍ ÚPRAVA SOCIÁLNÍCH SLUŽEB V ČR Mgr. Ivana Štěpánková
PRÁVNÍ ÚPRAVA SOCIÁLNÍCH SLUŽEB V ČR Mgr. Ivana Štěpánková SPOLEČNÝ ZÁKLAD Zákon FS ČSSR č.100/1988 Sb., o sociálním zabezpečení Zákon ČNR č. 114/1988 Sb., o působnosti orgánů ČR v sociálním zabezpečení Více Standard kvality sociálně-právní ochrany
Standard kvality sociálně-právní ochrany dle zákona č. 359/1999 Sb., o sociálně-právní ochraně dětí, v platném znění Obecní úřad Ploskovice Ploskovice 2015 1 Obecní úřad Ploskovice je v souladu s ustanovením Více Školní poradenské pracoviště ZŠ J.A. Komenského, Blatná Školní rok 2009-2010
Školní poradenské pracoviště ZŠ J.A. Komenského, Blatná Školní rok 2009-2010 EVROPSKÁ UNIE I N V E S T I C E D O R O Z V O J E V Z D Ě L Á V Á N Í Naše škola je zapojena do systémového projektu ministerstva Více Pracovní profily sociálních pracovníků vykonávajících sociálně-právní ochranu dětí
Pracovní profily sociálních pracovníků vykonávajících sociálně-právní ochranu dětí vykonává funkci kolizního opatrovníka nezletilým dětem, zastupuje je při jednání u soudu, policie, dle potřeby i u jiných Více Tento projekt je spolufinancován Evropským sociálním fondem a státním rozpočtem České Republiky. Komunitní plánování
Komunitní plánování Komunitní plánování je metoda, která umožňuje zpracovávat rozvojové materiály obce pro různé oblasti veřejného života na úrovni obce, kraje a která výrazně posiluje principy zastupitelské Více 1. VYMEZENÍ ODBORNÉ STÁŽE
Gymnázium T. G. Masaryka, Litvínov, Studentská 640, příspěvková organizace Studentská 640 436 67 Litvínov Poradenské služby poskytované ve škole Poradenské služby jsou ve škole zajišťovány výchovným poradcem Více Křižovnická pečovatelská služba. Personální a organizační zajištění pečovatelské služby Platnost od 1. 3. 2015
STANDARD Č.9 Personální a organizační zajištění Platnost od 1. 3. 2015 Organizační struktura a počet pracovních míst Stanovení počtu a struktury zaměstnanců je v kompetenci ředitele KPS. Struktura zaměstnanců Více Metodika Programu pro pěstounské rodiny Slezské diakonie
Metodika Programu pro pěstounské rodiny Slezské diakonie Program pro pěstounské rodiny Slezské diakonie jako Pověřená osoba v oblasti náhradní rodinné péče má zpracovanou METODIKU - funkční systém vnitřních Více Koordinace ucelené rehabilitace osob se zdravotním postižením
Akční plán EVVO Krajské koncepce environmentálního vzdělávání, výchovy a osvěty Zlínského kraje Prioritní oblast 1: Opatření 1.1. Opatření 1.2. Opatření 1.3. Kvalitní vzdělávací a výukové programy Určení Více Základní zásady základní sociální
Předmět úpravy Podmínky pro poskytování sociálních služeb a příspěvku na péči Podmínky pro vydávání oprávnění k poskytování soc.služeb, pro výkon veřejné správy a inspekci soc.. služeb Předpoklady pro Více Metodická příručka. pro sociální kurátory. Metodická příručka pro sociální kurátory
Ostravská univerzita v Ostravě Fakulta sociálních studií Centrum pro podporu projektů Metodická příručka pro sociální kurátory a metodiky sociální prevence Metodická příručka pro sociální kurátory a metodiky Více Metodický pokyn č. 4
Metodický pokyn č. 4 Poradna pro cizince a uprchlíky DIECÉZNÍ KATOLICKÁ CHARITA HRADEC KRÁLOVÉ Velké náměstí 37/46, 500 01 Hradec Králové, IČO: 42197449 Název: Poslání, cíle a principy poradny pro cizince Více PLÁN VÝCHOVNÉHO A KARIÉROVÉHO PORADENSTVÍ - ŠKOLNÍ ROK 2010/2011
PLÁN VÝCHOVNÉHO A KARIÉROVÉHO PORADENSTVÍ - ŠKOLNÍ ROK 2010/2011 V Olomouci, 1.9.2010 1. Činnost výchovné poradkyně Funkce výchovné poradkyně je zřizována podle 34 zákona ČNR č. 76/1978 Sb. (ve smyslu Více Asociace pracovníků v rané péči, z.s. Vlachova 1502/20,155 00 Praha 5 Stodůlky, IČ 26641933 www.aprp.cz
Optimální model rané péče Optimální model popisuje službu rané péče při optimálním stavu finančního, personálního a materiálního zabezpečení. Cena služby poskytované optimálním způsobem je 40 000,- Kč Více od roku 1989 procesem transformace sociální péče zajišťovaná státem se proměnila v široké spektrum nabídky sociálních služeb poskytovaných též
od roku 1989 procesem transformace sociální péče zajišťovaná státem se proměnila v široké spektrum nabídky sociálních služeb poskytovaných též nestátními neziskovými organizacemi, církvemi, samosprávou Více Možnost financování projektů z OP LZZ prioritní osa 3 v období 2007-2013. Mgr. Ivana Příhonská Praha, 19. října 2011
Možnost financování projektů z OP LZZ prioritní osa 3 v období 2007-2013 Mgr. Ivana Příhonská Praha, 19. října 2011 Sociální integrace a rovné příležitosti Podpora a rozvoj systému sociálních služeb je Více PROFILOVÁ ČÁST MATURITNÍ ZKOUŠKY Forma: povinná ústní zkouška. (SOCIÁLNÍ PÉČE, SOCIÁLNÍ POLITIKA) Sociální péče sociální činnost pro etnické skupiny
PROFILOVÁ ČÁST MATURITNÍ ZKOUŠKY Forma: povinná ústní zkouška Předmět: SOCIÁLNÍ PÉČE (SOCIÁLNÍ PÉČE, SOCIÁLNÍ POLITIKA) Obor vzdělání: Sociální péče sociální činnost pro etnické skupiny Kód oboru: 75-41-M/005 Více Základní škola a mateřská škola Stod, příspěvková organizace Komenského nám. 10, 33301 Stod
Základní škola a mateřská škola Stod, příspěvková organizace Komenského nám. 10, 33301 Stod Š K O L N Í P O R A D E N S T V Í PORADENSKÉ SLUŽBY VE ŠKOLE VÝCHOVNÝ PORADCE METODIK PREVENCE SPECIÁLNÍ PEDAGOG Více Standard č. 9. Personální a organizační zajištění Terénní osobní asistence
Standard č. 9 Personální a organizační zajištění Terénní osobní asistence Počet zaměstnanců, jejich vzdělání a dovednosti odpovídají potřebám uživatelů a plně umožňují naplňování standardů kvality námi Více Systém dalšího vzdělávání pracovníků Probační a mediační služby. Probační a mediační služba České republiky
Systém dalšího vzdělávání pracovníků Probační a mediační služby Probační a mediační služba České republiky 1 Systém dalšího, specifického vzdělávání pracovníků PMS ČR (SDV) Systém vzdělávání v rámci Probační Více DOPORUČENÝ POSTUP Č. 1/2012
Ministerstvo práce a sociálních věcí ČR odbor sociálních služeb a sociální práce DOPORUČENÝ POSTUP Č. 1/2012 K REALIZACI ČINNOSTÍ SOCIÁLNÍ PRÁCE NA OBECNÍCH ÚŘADECH TYPU II., TYPU III., ÚJEZDNÍCH A KRAJSKÝCH Více Individuální projekt OP LZZ
Individuální projekt OP LZZ Systémová podpora procesů transformace systému péče o rodiny a děti Hradec Králové, 16. října 2012 Klára Trubačová vedoucí oddělení koncepce rodinné politiky a ochrany práv Více Obecným obsahem poradenských služeb je tedy činnost přispívající
A. Koncepce činnosti, aktivity, orientace B.1. Základní charakteristika zařízení Pedagogicko-psychologická poradna (PPP) zajišťuje spektrum psychologických a speciálně pedagogických služeb, které jsou Více Aktuální situace v oblasti náhradní péče o děti v ČR. 17. září 2014. Odbor ochrany práv dětí
Aktuální situace v oblasti náhradní péče o děti v ČR 17. září 2014 Odbor ochrany práv dětí Národní strategie ochrany práv dětí a související AKČNÍ PLÁN K NAPLNĚNÍ NÁRODNÍ STRATEGIE OCHRANY PRÁV DĚTÍ 2012 Více Strategie a integrovaný akční program ke zvýšení zaměstnanosti a lepšímu vzdělávání v Moravskoslezském kraji na roky 2015 2023
Strategie a integrovaný akční program ke zvýšení zaměstnanosti a lepšímu vzdělávání v Moravskoslezském kraji na roky 2015 2023 Verze březen 2015 1 STRUČNÝ SOUHRN MS Pakt je strategickou komunikační platformou Více AKČNÍ PLÁN NA PODPORU RODIN S DĚTMI
Prevence rizikových forem chování a MŠMT VII. ročník krajské konference k primární prevenci rizikového chování 24. října 2013 Kroměříž Ing. Radka Heřmánková odbor vzdělávání, oddělení prevence a speciálního Více IP Podpora vzdělávání v sociální oblasti v MSK III CZ.1.04/3.1.00/A9.00011. lektor: Mgr. Jaroslava Krömerová
Proces střednědobého plánování rozvoje sociálních služeb v Moravskoslezském kraji v letech 2015 2020 v kontextu návaznosti na rozvoj a strategii komunitního plánování sociálních služeb v Ostravě IP Podpora Více Síťování klíčových aktérů v oblasti vzdělávání žáků s OMJ
Síťování klíčových aktérů v oblasti vzdělávání žáků s OMJ Projekt Program na podporu pedagogických pracovníků při práci s žáky cizinci VI je spolufinancován z prostředků Evropského fondu pro integraci Více 1. Základní informace o sociálních službách: 2. Základní pojmy v oblasti sociálních služeb a komunitního plánování sociálních služeb:
MĚSTSKÝ ÚŘAD HUSTOPEČE Dukelské nám. 2/2, 693 17 Hustopeče SOCIÁLNÍ ODBOR VÁŠ DOPIS ZN.: ZE DNE: NAŠE ZN.: SOC/415/07 Krajský úřad Jihomoravského kraje VYŘIZUJE: Mgr. Josef Mauler TEL.: 519441029 Žerotínovo Více Deinstitucionalizace v České republice. 3. Fórum poskytovatel ov služieb 2. února 2011
Deinstitucionalizace v České republice 3. Fórum poskytovatel ov služieb 2. února 2011 Situace v České republice Nízký počet pracovníků v přímé péči Nedostatek odborných pracovníků Nedostatečná kvalifikace Více INFORMACE O ZAKÁZCE INFORMACE O ZAKÁZCE
Občanské sdružení D.R.A.K. Oblačná 450/1, 460 05 Liberec 5 Seminář "Dobrá praxe - IP5, 19.05.2015 Veřejná zakázka č. OLP/136/2014: Zajištění služby sociální prevence sociálně aktivizační služby pro rodiny Více Základní škola a Mateřská škola Ústí nad Labem, SNP 2304/6, příspěvková organizace
Základní škola a Mateřská škola Ústí nad Labem, SNP 2304/6, příspěvková organizace SNP 2304/6, Ústí nad Labem, IČ 44226233 SMĚRNICE č. 17/2007 Poradenské sluţby ve škole Obsah: ČL.1 ČL.2 ČL.3 ČL.4 ČL.5 Více PŘEHLED ČINNOSTÍ NA ODBORU SOCIÁLNÍCH VĚCÍ A ZDRAVOTNICTVÍ ZA ROK 2011
PŘEHLED ČINNOSTÍ NA ODBORU SOCIÁLNÍCH VĚCÍ A ZDRAVOTNICTVÍ ZA ROK 2011 Přehled činností na odboru sociálních věcí a zdravotnictví byl zpracován za období měsíců leden až listopad roku 2011. Veškerou agendu Více PARDUBICKÝ KRAJ METODIKA ŘÍZENÍ A KOORDINACE SÍTĚ SOCIÁLNÍCH SLUŽEB PARDUBICKÉHO KRAJE
PARDUBICKÝ KRAJ METODIKA ŘÍZENÍ A KOORDINACE SÍTĚ SOCIÁLNÍCH SLUŽEB PARDUBICKÉHO KRAJE I. Úvodní ustanovení 1. Pardubický kraj v návaznosti na 3, 95 a 101a zákona č. 108/2006 Sb., o sociálních službách, Více PERSEFONA, o.s. Tel.: 737 834 345 545 245 996 E-mail: domacinasili@persefona.cz
PERSEFONA, o.s. Komplexní služby obětem domácího násilí sexuálního zneužívání znásilnění Vzdělávání laické i odborné veřejnosti Analytická a publikační činnost Tel.: 737 834 345 545 245 996 E-mail: domacinasili@persefona.cz Více 1. AKČNÍ PLÁN REALIZACE STRATEGIE PROTIDROGOVÉ POLITIKY MORAVSKOSLEZSKÉHO KRAJE NA OBDOBÍ 2005 2006
1. AKČNÍ PLÁN REALIZACE STRATEGIE PROTIDROGOVÉ POLITIKY MORAVSKOSLEZSKÉHO KRAJE NA OBDOBÍ 2005 2006 Moravskoslezský kraj Krajský úřad kraje odbor sociálních věcí 1. AKČNÍ PLÁN REALIZACE STRATEGIE PROTIDROGOVÉ Více PRŮVODCE METODIKOU VZDĚLÁVACÍCH PLÁNŮ
Metodika CELOŽIVOTNÍ VZDĚLÁVÁNÍ V SOCIÁLNÍCH SLUŽBÁCH I. PRŮVODCE METODIKOU VZDĚLÁVACÍCH PLÁNŮ OBSAH I.1 ÚVOD I.2 CÍLE VEŘEJNÉ ZAKÁZKY MPSV I.3 VÝCHODISKA PRO TVORBU VZDĚLÁVACÍCH PLÁNŮ I.3.1 AUTODIAGNOSTICKÁ Více 2. AKČNÍ PLÁN REALIZACE STRATEGIE PROTIDROGOVÉ POLITIKY MORAVSKOSLEZSKÉHO KRAJE NA OBDOBÍ 2007 2009
2. AKČNÍ PLÁN REALIZACE STRATEGIE PROTIDROGOVÉ POLITIKY MORAVSKOSLEZSKÉHO KRAJE NA OBDOBÍ 2007 2009 Moravskoslezský kraj Krajský úřad kraje odbor sociálních věcí 2. akční plán realizace Strategie protidrogové Více Právní úprava. Zákon č. 110/2006 Sb., o životním a existenčním minimu Zákon č. 111/2006 Sb., o pomoci v hmotné nouzi.
Právní úprava Zákon č. 110/2006 Sb., o životním a existenčním minimu Zákon č. 111/2006 Sb., o pomoci v hmotné nouzi. je definováno jako minimální hranice příjmů osob, která se považuje za nezbytnou k zajištění Více Organizační řád Drážní inspekce
Ústřední át Těšnov 5 110 00 Praha 1 Č. j.: 5 227/2009/DI Organizační řád Drážní inspekce Vydán na základě Rozhodnutí ministra dopravy ze dne 24. května 2007, kterým se vydává úplné znění statutu Drážní Více PREVENCE A NÁVAZNÉ SLUŽBY VČETNĚ AKTIVIT
MĚSTO TŘINEC MĚSTSKÝ ÚŘAD, ODBOR SOCIÁLNÍCH VĚCÍ Jablunkovská 160, 739 61 Třinec Metodika odboru sociálních věcí č. 8/2014 ve znění Dodatku č. 1 s účinností ode dne 01.06.2015 PREVENCE A NÁVAZNÉ SLUŽBY Více Vzdělání a vzdělávání pracovníků v zařízeních sociálních služeb Mgr. Ivana Štěpánková, OSZSP ČR
Vzdělání a vzdělávání pracovníků v zařízeních sociálních služeb Mgr. Ivana Štěpánková, OSZSP ČR V SOCIÁLNÍCH SLUŽBÁCH VYKONÁVAJÍ ODBORNOU ČINNOST a) sociální pracovníci (108/2006 Sb., 505/2006 Sb.) b) Více PROCES SOCIÁLNÍ PRÁCE VE ZDRAVOTNICKÝCH ZAŘÍZENÍCH
Strana 1 z 7 Název: PROCES SOCIÁLNÍ PRÁCE VE ZDRAVOTNICKÝCH ZAŘÍZENÍCH Platnost od: 2. 5. 2008 Platnost do: odvolání Nahrazuje: ----- Personál: Všeobecné sestry, porodní asistentky, zdravotně sociální Více Role MŠMT v primární prevenci rizikového chování Pražské drogové fórum primární prevence, Praha 21. května 2014
Role MŠMT v primární prevenci rizikového chování Pražské drogové fórum primární prevence, Praha 21. května 2014 1 Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy Karmelitská 7, 118 12 Praha 1 tel.: +420 234 Více TÉMATA K MATURITNÍ ZKOUŠCE ZE SOCIÁLNÍ PÉČE
Střední škola sociální péče a služeb, nám. 8. května 2, Zábřeh TÉMATA K MATURITNÍ ZKOUŠCE ZE SOCIÁLNÍ PÉČE Studijní obor: Forma zkoušky: 75 41- M/004 Sociální péče, sociálně správní činnost ústní Školní Více Společného monitorovacího výboru operačních programů Praha Adaptabilita a Praha Konkurenceschopnost
U S N E S E N Í Společného monitorovacího výboru operačních programů Praha Adaptabilita a Praha Konkurenceschopnost číslo 12 ze dne 3. prosince 2008 k Evaluačnímu plánu Operačního programu Praha Konkurenceschopnost Více Sociální služby v kostce
Sociální služby v kostce Sociální služby v ČR začal v roce 2007 řešit zákon č. 108/2006 Sb. o sociálních službách a vyhláška 505/2006 Sb. (v novém znění vyhláška 162/2010 Sb.). Na tento zákon se mnoho Více Místní akční plány rozvoje vzdělávání
Místní akční plány rozvoje vzdělávání Ferdinand Hrdlička hrdlicka.ferdinand@vlada.cz Tel:+420 607 827 090 MAP v kontextu OP VVV Prioritní osa 3 je postavena na základní tezi, že klíčovým článkem kvality Více du39k 32 338/2000-22 METODICKÝ POKYN k environmentálnímu vzdělávání, výchově a osvětě ve škole a školských zařízeních
32 338/2000-22 METODICKÝ POKYN k environmentálnímu vzdělávání, výchově a osvětě ve škole a školských zařízeních Ministerstvo školství, V Praze dne 14. prosince 2001 mládeže a tělovýchovy ČR 1. Úvodní ustanovení Více Individuální projekt OP LZZ
Individuální projekt OP LZZ Systémová podpora procesů transformace systému péče o rodiny a děti Karlovy Vary, 8. říjen 2012 PhDr. Miloslav Macela ředitel odboru rodiny a ochrany práv dětí Reforma systému Více Operační program Výzkum, vývoj a vzdělávání. Petra Bartáková, MSc. NM pro řízení OP. Synergie IROP
Operační program Výzkum, vývoj a vzdělávání Petra Bartáková, MSc. NM pro řízení OP Synergie IROP Hlavní zaměření programu Globálním cílem OP VVV je urychlit přechod ČR k růstu prostřednictvím lidského Více Vzdělávání sociálních pracovníků v ČR
Vzdělávání sociálních pracovníků v ČR Výzvy a trendy ve vzdělávání v sociální práci Prešov 2012 Alois Křišťan Martin Bednář Osnova prezentace 1) ASVSP a systém vzdělávání v ČR 2) Legislativní zakotvení Více INSPEKČNÍ ZPRÁVA. Základní škola Loket, okres Sokolov. T. G. Masaryka 128, 357 33 Loket. Identifikátor školy: 600 073 041
Česká školní inspekce Karlovarský inspektorát INSPEKČNÍ ZPRÁVA Základní škola Loket, okres Sokolov T. G. Masaryka 128, 357 33 Loket Identifikátor školy: 600 073 041 Termín konání inspekce: 20. 22. března Více Memorandum o spolupráci
Memorandum o spolupráci Česká republika - Úřad vlády ČR Agentura pro sociální začleňování (dále jen Agentura ) zastoupená: Bc. Martinem Šimáčkem, ředitelem sídlem: nábřeží Edvarda Beneše 4, 118 01, Praha Více Zdravé město Hodonín systém sociální integrace občanů
Zdravé město Hodonín systém sociální integrace občanů - pomocí Komunitního plánování soc. služeb - ve spolupráci města s místními organizacemi Vize našeho města Město Hodonín je lázeňským místem a regionálním Více Sociálně právní ochrana dětí
Tento studijní materiál vznikl v rámci projektu Inovace systému odborných praxí a volitelných předmětů na VOŠ Jabok (CZ.2.17/3.1.00/36073) Sociálně právní ochrana dětí VK Mezioborová spolupráce v rámci Více Sociální poradenství
Sociální poradenství Dle zákona č. 108/2006 o sociálních službách: 2 odst. 1) Každá osoba má nárok na bezplatné poskytnutí základního sociálního poradenství ( 37 odst. 2) o možnostech řešení nepříznivé Více OPZ - IP 2.3 KOMUNITNĚ VEDENÝ MÍSTNÍ ROZVOJ (CLLD)
OPZ - IP 2.3 KOMUNITNĚ VEDENÝ MÍSTNÍ ROZVOJ (CLLD) SEMINÁŘ PRO MAS PRAHA 29. 7. 2015 VĚCNÉ ZAMĚŘENÍ OPZ IP 2.3 CLLD Specifický cíl 2.3.1: Zvýšit zapojení lokálních aktérů do řešení problémů nezaměstnanosti Více Dlouhodobý plán výchovného poradenství
Základní škola, Zruč nad Sázavou, Okružní 643 Dlouhodobý plán výchovného poradenství Zpracovala: Mgr. Zdeňka Kunčická, výchovná poradkyně Schválila: Mgr. Jana Marečková, ředitelka školy Ve Zruči nad Sázavou Více Mateřská škola Vlkava, okres Mladá Boleslav Za Školou 87, 294 43 Čachovice. Organizační řád
Mateřská škola Vlkava, okres Mladá Boleslav Za Školou 87, 294 43 Čachovice Organizační řád Organizační řád Mateřské školy Vlkava Č.j.: 112/2013 Platnost od: 2.9.2013 Účinnost od: 2.9.2013 Zpracovaný v Více PRAVIDLA PRO POSKYTNUTÍ NADAČNÍHO PŘÍSPĚVKU
I. ÚČEL A POSLÁNÍ NADACE TAŤÁNY KUCHAŘOVÉ - KRÁSA POMOCI Účelem nadace je zajištění finanční, materiální, humanitární, právní, odborné, personální nebo vzdělávací podpory a pomoci zdravotně, sociálně či Více Aktuální otázky a informace Ministerstva školství, mládeže a tělovýchovy z oblasti primární prevence rizikového chování
Aktuální otázky a informace Ministerstva školství, mládeže a tělovýchovy z oblasti primární prevence rizikového chování Dítě a droga Krajská konference k problematice rizikového chování dětí, žáků a studentů Více Kvalita ve veřejné správě. Ing. Mgr. David Sláma ředitel odboru strategického rozvoje a koordinace veřejné správy Ministerstvo vnitra
Kvalita ve veřejné správě Ing. Mgr. David Sláma ředitel odboru strategického rozvoje a koordinace veřejné správy Ministerstvo vnitra Kvalita ve veřejné správě Kvalita ve veřejné správě = míra naplňování Více Personální audit. a personální strategie na úřadech. územních samosprávných celků
Personální audit a personální strategie na úřadech územních samosprávných celků Dělat (vybrat) správné věci je úkolem zejména zastupitelů města. Dělat (vybrat) správné věci Správně je provádět Správně Více 114/1988 Sb. ZÁKON. Část první. Orgány sociálního zabezpečení a jejich úkoly. Orgány sociálního zabezpečení
Stav k 5.3.2007 114/1988 Sb. ZÁKON ze dne 27. června 1988 České národní rady o působnosti orgánů České republiky v sociálním zabezpečení, jak vyplývá ze změn a doplnění provedených zákonem České národní Více Činnosti PMS v trestním řízení
Postavení PMS PMS jako složka ministerstva spravedlnosti přispívá k efektivnímu řešení věcí projednávaných soudy. Mezi její přinos patří zejména zrychlení, zefektivnění a zjednodušení trestního řízení Více Celostátní síť pro venkov-vize a skutečnost. Ing. Jana Bačkovská metodik vzdělávání Ústav zemědělské ekonomiky a informací Praha

matches:
zákona č. 114
zákona č. 108
zákona č. 108
zákona č. 111
zákona č.111
zákona č. 108
zákona č. 169
zákona č. 108
zákona č. 257
zákona č. 109
zákona č. 108
zákona č. 108
zákona č. 359
zákona č. 359
ČL.1
ČL.2
ČL.3
ČL.4
ČL.5
zákona č. 108
zákona č. 108


text:
1 7 As 155/ ČESKÁ REPUBLIKA R O Z S U D E K J M É N E M R E P U B L I K Y Nejvyšší správní soud rozhodl v senátě složeném z předsedkyně JUDr. Elišky Cihlářové a soudců JUDr. Jaroslava Hubáčka a JUDr. Karla Šimky v právní věci žalobce: Ing. M. Č., zastoupený JUDr. Zdeňkem Weigem, advokátem se sídlem Nad Zátiším 22, Praha 4, proti žalovanému: Krajský úřad Pardubického kraje, se sídlem Komenského náměstí 125, Pardubice, v řízení o kasační stížnosti žalobce proti rozsudku Krajského soudu v Hradci Králové pobočka v Pardubicích ze dne , č. j. 53 A 8/ , t a k t o : I. Kasační stížnost s e z a m í t á. II. Žádný z účastníků n e m á právo na náhradu nákladů řízení. O d ů v o d n ě n í : Rozsudkem Krajského soudu v Hradci Králové pobočka v Pardubicích ze dne , č. j. 53 A 8/ , byla zamítnuta žaloba podaná žalobcem (dále jen stěžovatel ) proti rozhodnutí Krajského úřadu Pardubického kraje (dále jen (krajský úřad ) ze dne , č. j. KrÚ 29508/2012/ODSHI/8, kterým bylo zamítnuto stěžovatelovo odvolání a potvrzeno rozhodnutí Magistrátu města Pardubice (dále jen magistrát ) ze dne , č. j. OSA/P-1225/11-D/46, jímž byl stěžovatel uznán vinným ze spáchání přestupku proti bezpečnosti a plynulosti provozu na pozemních komunikacích podle ust. 22 odst. 1 písm. f) bodu 2 zákona č. 200/1990 Sb. ve znění pozdějších předpisů (dále jen zákon o přestupcích ), kterého se dopustil tím, že dne v 00:19 h jako řidič osobního motorového vozidla zn. Audi S5, RZ X jel na dálnici ve směru jízdy na Hradec Králové rychlostí 194 km/h (po odečtení povolené odchylky měřícího zařízení), čímž překročil nejvyšší povolenou rychlost o 64 km/h. Za tento přestupek mu byla uložena pokuta podle ust. 11, 12 a 22 odst. 7 zákona o přestupcích ve výši Kč a zákaz činnosti spočívající v zákazu řízení všech motorových vozidel po dobu 8 měsíců. V odůvodnění rozsudku krajský soud uvedl, že stěžovatel v žalobě uvádí jediný bod, a to nepřezkoumatelnost napadeného rozhodnutí a rozhodnutí správního orgánu I. stupně s tím, že ani jedno z nich se nevypořádalo s jeho námitkou, že policejní vozidlo za ním jelo bez předepsaného osvětlení (obrysová a potkávací nebo dálková světla) a bez použití výstražného světla modré barvy. V odůvodnění rozsudku krajský soud uvedl,
2 7 As 155/2012 že podle obsahu správního spisu stěžovatel v průběhu přestupkového řízení nejprve popíral, že by jel tak vysokou rychlostí, jaká mu byla naměřena (odvolání proti prvnímu rozhodnutí magistrátu). V podání ze dne pak vznesl námitku nezákonnosti pořízeného videozáznamu spočívající v tom, že policejní vozidlo jelo vyšší než povolenou rychlostí, bez předepsaného osvětlení a bez výstražného světla modré barvy. Na této námitce setrval i v odvolání proti druhému prvoinstančnímu rozhodnutí a magistrátu vytýkal, že se zabýval toliko jízdou bez výstražného světla. Krajský soud k tomu uvedl, s odkazem na str. 5 rozhodnutí magistrátu, že se správní orgán I. stupně k namítané nezákonnosti videozáznamu, a tedy jeho nepřípustnosti coby důkazního prostředku, vyjádřil. Jedná se sice o argumentaci stručnou, nicméně zcela jasnou. Z odůvodnění prvoinstančního rozhodnutí je totiž zcela nepochybné, že magistrát považuje videozáznam za přípustný a zákonný důkazní prostředek, když i případné páchání přestupku policisty při pořizování videozáznamu nemá na jeho zákonnost vliv. Pokud stěžovatel v odvolání namítal, že magistrát se zabýval jen jízdou bez výstražného světla, neodpovídá tato námitka skutečnosti. Magistrát v odůvodnění svého rozhodnutí zmínil nejen jízdu bez tohoto světla, ale i způsob a rychlost jízdy a další okolnosti, které mohou znamenat páchání přestupku Policií ČR při pronásledování vozidla jedoucího vyšší než povolenou rychlostí, a uzavřel, že tyto skutečnosti nemohou mít vliv na přesnost měření, resp. přípustnost a zákonnost pořízeného videozáznamu. Krajský úřad se k uvedené problematice v reakci na stěžovatelovu odvolací námitku také podrobně vyjádřil na str. 7 napadeného rozhodnutí, přičemž případně použil i odkaz na rozsudek Nejvyššího správního soudu ze dne , č. j. 7 As 3/ a na ust. 18 odst. 9 zákona č. 361/2000 Sb., ve znění pozdějších předpisů (dále jen zákon o silničním provozu ). Pokud se týká namítaného neosvětlení policejního vozidla, k tomu krajský úřad správně pouze poukázal na skutečnost, že není oprávněn řešit správnost postupu policejní hlídky při měření rychlosti. Nicméně jeho rozhodnutí nelze oddělovat od rozhodnutí prvoinstančního. Naopak, tato rozhodnutí materiálně tvoří jeden celek, a pokud se správní orgán I. stupně již k některé z námitek vyjádřil, může odvolací orgán jeho vyjádření převzít (odkázat na ně, resp. se s ním ztotožnit), aniž by ho opakoval. Ostatně takto judikuje i Nejvyšší správní soud, např. v rozsudku ze dne , č. j. 4 As 11/ Magistrát se vyjádřil komplexně k možnému přestupkovému jednání policejní hlídky, včetně případné jízdy neosvětleným policejním vozem tak, že toto nemá vliv na zákonnost pořízeného videozáznamu, a tedy i jeho přípustnost v přestupkovém řízení coby stěžejního důkazního prostředku. Krajský úřad se pak s tímto postupem ztotožnil, hodnotil ho jako správný a v souladu se zákonem, odvolací námitky shledal nedůvodnými s tím, že nejsou pochybnosti o stěžovatelově vině. Podle názoru krajského soudu se správní orgány s námitkami stěžovatele vypořádaly a jejich rozhodnutí tedy nelze považovat za nepřezkoumatelná. Pokud se týká stěžovatelem namítaného překročení nejvyšší povolené rychlosti policejním vozidlem, krajský soud plně odkázal na odůvodnění napadeného správního rozhodnutí, v němž je podrobně a správně uvedeno, s použitím odkazu na zákonnou úpravu ( 18 odst. 9 silničního zákona) a rozsudek Nejvyššího správního soudu ze dne , č. j. 7 As 3/ , že Policie ČR je při měření rychlosti vozidla překračujícího nejvyšší povolenou rychlost oprávněna sama tuto rychlost překročit, když je to nezbytné k plnění jí zákonem stanovených povinností. Stejně tak i ohledně nepoužití výstražného světla, se krajský soud ztotožnil s argumentací krajského úřadu, že policejní vozidlo nemuselo toto světlo použít. Ze zákonné úpravy totiž nevyplývá, že by Policie ČR při měření rychlosti vozidla za jízdy musela používat výstražné světlo modré barvy. Užití tohoto světla je pouze zákonem danou možností, nikoliv povinností ( 41 zákona o silničním provozu). Pokud jde o namítané neosvětlení policejního vozidla, krajský soud se ztotožnil s argumentací obou správních orgánů, že i případné neosvětlení vozidla nemohlo způsobit nezákonnost videozáznamu (argumentace magistrátu) a stěžovatel mohl pouze vznést námitku nesprávného postupu příslušnému nadřízenému policejnímu orgánu (argumentace krajského úřadu). Pro úplnost odkázal na ust. 4 písm. b) zákona silničním
3 pokračování 7 As 155/ provozu (povinnost účastníka silničního provozu řídit se pokyny policisty), 79a citovaného zákona (oprávnění Policie ČR měřit rychlost vozidel), 97 odst. 1 zákona č. 273/2008 Sb., ve znění pozdějších předpisů (možnost každého upozornit na nedostatky v činnosti policisty nebo na skutečnost, že se policista dopustil jednání naplňujícího znaky trestného činu, správního deliktu, případně kázeňského přestupku) a 62 odst. 1 citovaného zákona (oprávnění Policie ČR pořizovat zvukové, obrazové a jiné záznamy). Z těchto ustanovení jednoznačně vyplývá, že Policie ČR je oprávněna měřit rychlost vozidel, pořizovat zvukové a obrazové záznamy. Takto pořízený videozáznam je zákonným důkazním prostředkem, i kdyby při jeho pořizování policista páchal přestupek. Proti případnému nezákonnému postupu policisty se mohl stěžovatel ohradit formou upozornění podle ust. 97 odst. 1 zákona č. 273/2008 Sb., ve znění pozdějších předpisů. Dále krajský soud po seznámení se s videozáznamem uvedl, že námitku neosvětlení navíc shledal nedůvodnou. Ke stěžovatelem předestřené teorii obavy z lupičů krajský soud podotkl, že ani v případě, že by policejní vozidlo jelo neosvětlené, nebyl stěžovatel oprávněn začít zvyšovat rychlost nad nejvyšší povolenou rychlost a ujíždět, neboť podmínky nutné obrany ani krajní nouze nebyly naplněny ( 2 zákona o přestupcích). Takové jednání odporuje i běžné logice průměrně uvažující dospělé osoby. V případě ohrožení jiným vozidlem není přece rozumnou a přiměřenou reakcí zvyšovat rychlost a vystavovat tak sebe i ostatní účastníky silničního provozu nebezpečí dopravní nehody. Plně postačí dodržovat konstantní povolenou rychlost, sledovat jednání rizikového vozidla a v případě potřeby přivolat mobilním telefonem pomoc Policie ČR. Tedy i tuto stěžovatelovu argumentaci vyhodnotil krajský soud jako účelovou, odporující běžné logice a nevyviňující stěžovatele z jím spáchaného přestupku. Závěrem ke stěžovatelově replice krajský soud uvedl, že stěžovatel předložil CD, které má podle něj dokumentovat, že policejní vůz nebyl osvětlen. Krajský soud nedoplnil dokazování tímto CD (ostatně stěžovatel to ani výslovně nenavrhoval), neboť z videozáznamu založeného ve správním spise je zcela zřejmý opak, tedy že vůz osvětlen byl. Předložené CD by tak nemohlo přinést větší objasnění skutečností důležitých pro řízení. Proti tomuto rozsudku podal stěžovatel v zákonné lhůtě kasační stížnost z důvodů uvedených v ust. 103 odst. 1 písm. a), b) a d) s. ř. s. V kasační stížnosti stěžovatel poukázal na to, že ve vyjádření ze dne , a následně v odvolání i v žalobě, namítal, že se policejní vůz při měření rychlosti pohyboval po dálnici bez předepsaného osvětlení, ač byla hluboká noc (00:21 h). Osádka policejního vozu při kontrole stěžovatelovy rychlosti nepoužila dálková, tlumená, obrysová světla ani zvláštní výstražné světlo modré barvy. Tvrdil tedy, že policejní vůz nebyl vůbec osvětlen, což ve stěžovateli vyvolalo obavu z možného přepadení, neboť takto si policie obvykle nepočíná, a ani počínat nesmí. Magistrát se s touto argumentací vypořádal pouze obecně odkazem na blíže nespecifikovanou judikaturu Nejvyššího správního soudu, která se této námitky ani netýkala. Krajský úřad argumentoval rozsudkem Nejvyššího správního soudu sp. zn. 7 As 3/2011, který se však týká skutečnosti, že dálniční policie nemusí respektovat dodržování nejvyšší povolené rychlosti. Argumentoval též odkazem na ust. 18 odst. 8 zákona o silničním provozu s tím, že zde není uvedeno, že by policie musela nutně používat při překročení nejvyšší povolené rychlosti výstražné světlo modré barvy. Tak však stěžovatel nikdy neargumentoval. S námitkou o povinném osvětlení vozidla Policie ČR při jízdě za snížené viditelnosti obrysovými, potkávacími nebo dálkovými světly ve smyslu ust. 32 zákona o silničním provozu se tedy krajský úřad nijak nevypořádal. Dále stěžovatel za použití citace z odůvodnění napadeného rozsudku na str. s 6 druhý odstavec a na str. 7 vyslovil nesouhlas se závěry krajského soudu, jakož i s důvody, na základě nichž dospěl k závěru, že policejní vozidlo bylo osvětleno (str. 8 rozsudku). Především pokud, jak tvrdí stěžovatel, policejní vozidlo osvětleno nebylo, nemůže být záznam o rychlosti vozidla stěžovatele považován za zákonně získaný, když toto vozidlo porušilo ust. 32 zákona o silničním provozu, které se v plném rozsahu vztahuje i na policejní automobily. V takovém případě byl záznam o rychlosti stěžovatelova vozidla pořízen způsobem odporujícím zákonu a nemůže být v přestupkovém
4 7 As 155/2012 řízení využit jako rozhodující důkaz. Jako důkazy mohou být v (jakémkoli) řízení užity pouze důkazy, které byly získány zákonným způsobem. Za takové situace je obrana stěžovatele, že se domníval, že byl v noci pronásledován neznámým vozidlem, opodstatněná. Skutečnost, že si stěžovatel mohl na neosvětlení policejního vozidla stěžovat nadřízenému policistů, je pro danou věc nepodstatná a nezpůsobilá konvalidovat nezákonně získaný důkaz za zákonně získaný. Názor krajského soudu vyslovený po seznámení se s videozáznamem pokládá stěžovatel za subjektivní, resp. za názor, že v záznamu každý vidí pouze to, co chce vidět. Stěžovatel se domnívá, že krajský soud měl k posouzení záznamu stran osvětlení nebo neosvětlení policejního vozidla povolat znalce, který je obeznámen s praxí měření rychlosti automobilovým radarem. Soud takovými znalostmi vybaven není, stejně jako stěžovatel. Ten však byl přímým účastníkem tohoto děje. Pokud jde o úvahu krajského soudu týkající se posuzování obavy stěžovatele z lupičů, ani tato argumentace není logická. Podle krajského soudu si měl stěžovatel za dané situace přivolat policii mobilním telefonem. K tomu stěžovatel podotkl že voláním z mobilu za jízdy by spáchal obdobný (bodovaný) přestupek jako rychlou jízdou. Obavě z lupičů se tedy měl vyhnout spácháním jiného dopravního přestupku. Tento způsob uvažování krajského soudu se stěžovateli zdá poněkud nešťastným, neboť kdyby šlo o opravdové lupiče, nerad by dostal za pravdu v nemocniční sádře a horším případě na pitevním stole. Protože výrok rozsudku trpí vadami uvedenými v kasační stížnosti, stěžovatel navrhl, aby Nejvyšší správní soud napadený rozsudek zrušil a věc vrátil krajskému soudu k dalšímu řízení. Nejvyšší správní soud přezkoumal napadený rozsudek v souladu s ust. 109 odst. 3 a 4 s. ř. s., vázán rozsahem a důvody, které uplatnil stěžovatel v podané kasační stížnosti, a přitom sám neshledal vady uvedené v odstavci 4, k nimž by musel přihlédnout z úřední povinnosti. V kasační stížnosti stěžovatel především namítal, že se krajský soud nevypořádal s námitkou o povinném osvětlení vozidla policie při jízdě za snížené viditelnosti ve smyslu ust. 32 zákona o silničním provozu. Ve vztahu k této stížní námitce považuje Nejvyšší správní soud za nezbytné poukázat na to, že stěžovatel v žalobě neargumentoval tím, že v rozporu s ust. 32 zákona o silničním provozu nemělo policejní vozidlo rozsvícena světla, ale pouze namítal, že S odvolací námitkou, že policejní vozidlo měřící rychlost žalobce nebylo osvětleno ani předepsaným osvětlením pro jízdu za snížené viditelnosti, resp. v noci obrysovými, potkávacími nebo dálkovými světly ( 32 zákona č. 361/2000 Sb.), se žalované (a ani prvostupňové) rozhodnutí nevypořádává vůbec. S takto formulovanou žalobní námitkou se krajský soud vypořádal tím, že na str. 6 ve druhém odstavci uvedl: Pokud se týká namítaného neosvětlení policejního vozidla, je pravdou, že výslovně se žalovaný k tomuto nevyjádřil, resp. pouze poukázal, a soud musí v této souvislosti poznamenat že správně, na skutečnost, že není oprávněn řešiot správnost postupu policejní hlídky při měření rychlosti. Nicméně jeho rozhon utí nelze oddělovat od rozhodnutí prvoinstančního. Naopak, tato rozhodnutí je třeba posuzovat společně, neboť materiálně tvoří jeden celek, a pokud se správní orgán I. stupně již k některé z námitek vyjádřil, může odvolací orgán jeho vyjádření převzít (odkázat na ně, resp. se s ním ztotožnit), aniž by ho opakoval. ( ) Správní orgán I. stupně se pak vyjádřil komplexně k možnému přestupkovému jednání policejní hlídky (tedy včetně případné jízdy neosvětleným policejním vozem) tak, že toto nemá vliv na zákonnost pořízeného videozáznamu a tedy i jeho přípustnost v přestupkovém řízení coby stěžejního důkazního prostředku. Takové vypořádání se s předmětnou žalobní námitkou je s ohledem na její formulaci podle názoru Nejvyššího správního soudu zcela dostačující a nemůže z něj být dovozována nepřezkoumatelnost. V další stížní námitce vyslovil stěžovatel nesouhlas se závěry krajského soudu, jakož i s důvody, na základě nichž dospěl k závěru, že policejní vozidlo bylo osvětleno. Tato stížní námitka obsahuje polemiku se závěry a názory, které byly krajským soudem vysloveny
5 pokračování 7 As 155/ pro úplnost. Nejedná se tedy o stěžejní právní argumentaci, na základě níž dospěl krajský soud k finálnímu závěru o nedůvodnosti žaloby. Stěžovatel se v rámci této námitky na základě svého tvrzení o neosvětlení policejní vozidla provádějícího měření rychlosti jeho jízdy snaží dosáhnout toho, aby důkaz (výsledek měření rychlosti) byl vyhodnocen jako nezákonně získaný. V daném případě však jednak nebylo prokázáno, že policejní vozidlo s měřícím přístrojem, které sledovalo stěžovatelovo vozidlo, bylo neosvětlené, a jednak tato okolnost nemůže zpochybnit výsledky naměření rychlosti stěžovatelem řízeného vozidla. Stěžovateli se tak nepodařilo nijak zpochybnit správnost výsledků měření rychlosti jím řízeného vozidla a argumentace týkající se tvrzené obavy z lupičů, kterými zdůvodňoval rychlost jízdy, nemá v daných souvislostech žádnou relevanci. Ze všech shora uvedených důvodů Nejvyšší správní soud neshledal kasační stížnost důvodnou, a proto ji podle ust. 110 odst. 1 věta druhá s. ř. s. zamítl bez jednání postupem podle ust. 109 odst. 2 s. ř. s., podle kterého o kasační stížnosti rozhoduje zpravidla bez jednání. Výrok o náhradě nákladů řízení se opírá o ust. 60 odst. 1 věta první ve spojení s 120 s. ř. s., podle kterého, nestanoví-li tento zákon jinak, má účastník, který měl ve věci plný úspěch právo na náhradu nákladů řízení před soudem, které důvodně vynaložil proti účastníkovi, který ve věci úspěch neměl. Nejvyšší správní soud žádnému z účastníků náhradu nákladů nepřiznal, protože stěžovatel v řízení úspěch neměl a krajskému úřadu žádné náklady s tímto řízením nevznikly. P o u č e n í : Proti tomuto rozsudku n e j s o u opravné prostředky přípustné. V Brně dne 11. července 2013 JUDr. Eliška Cihlářová předsedkyně senátu

matches:
soud
zákona č. 200
soud
soud
soud
zákona č. 361
soud
soud
soud
zákona č. 273
zákona č. 273
soud
soud
soud
soud
soud
soud
Soud
soud
soud
soud
soud
zákona č. 361
soud
soud
soud
soud
soud