Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/112/ES ze dne 16. prosince 2008 , kterou se mění směrnice Rady 76/768/EHS, 88/378/EHS, 1999/13/ES a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/53/ES, 2002/96/ES a 2004/42/ES za účelem jejich přizpůsobení nařízení (ES) č. 1272/2008 o klasifikaci, označování a balení látek a směsí (Text s významem pro EHP)
SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2008/112/ES
kterou se mění směrnice Rady 76/768/EHS, 88/378/EHS, 1999/13/ES a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/53/ES, 2002/96/ES a 2004/42/ES za účelem jejich přizpůsobení nařízení (ES) č. 1272/2008 o klasifikaci, označování a balení látek a směsí
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 95 a čl. 175 odst. 1 této smlouvy,
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 ze dne 16. prosince 2008 o klasifikaci, označování a balení látek a směsí (3) stanoví harmonizaci klasifikace a označování látek a směsí uvnitř Společenství. Uvedené nařízení nahradí směrnici Rady 67/548/EHS ze dne 27. června 1967 o sbližování právních a správních předpisů týkajících se klasifikace, balení a označování nebezpečných látek (4) a směrnici Evropského parlamentu a Rady 1999/45/ES ze dne 31. května 1999 o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se klasifikace, balení a označování nebezpečných přípravků (5).
Nařízení (ES) č. 1272/2008 vychází ze zkušeností se směrnicemi 67/548/EHS a 1999/45/ES a obsahuje kritéria pro klasifikaci a označování látek a směsí stanovená Globálně harmonizovaným systémem klasifikace a označování chemických látek (GHS), který byl přijat na mezinárodní úrovni v rámci Organizace spojených národů.
Některá ustanovení o klasifikaci a označování obsažená ve směrnicích 67/548/EHS a 1999/45/ES jsou také používána při uplatňování dalších právních předpisů Společenství, jako jsou směrnice Rady 76/768/EHS ze dne 27. července 1976 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se kosmetických prostředků (6), směrnice Rady 88/378/EHS ze dne 3. května 1988 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se bezpečnosti hraček (7), směrnice Rady 1999/13/ES ze dne 11. března 1999 o omezování emisí těkavých organických sloučenin vznikajících při používání organických rozpouštědel při některých činnostech a v některých zařízeních (8), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/53/ES ze dne 18. září 2000 o vozidlech s ukončenou životností (9), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/96/ES ze dne 27. ledna 2003 o odpadních elektrických a elektronických zařízeních (OEEZ) (10) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/42/ES ze dne 21. dubna 2004 o omezování emisí těkavých organických sloučenin vznikajících při používání organických rozpouštědel v některých barvách a lacích a výrobcích pro opravy nátěru vozidel (11).
Zahrnutí kritérií GHS do právních předpisů Společenství má za důsledek zavedení nových tříd a kategorií nebezpečnosti, které pouze částečně odpovídají systému klasifikace a označování stanovenému směrnicemi 67/548/EHS a 1999/45/ES. Analýza možných účinků přechodu od starého systému klasifikace a označování k novému vedla k závěru, že prostřednictvím úpravy odkazů na klasifikační kritéria ve směrnicích 76/768/EHS, 88/378/EHS, 2000/53/ES a 2002/96/ES podle nového systému zavedeného nařízením (ES) č. 1272/2008 by měla být oblast působnosti uvedených směrnic zachována.
Směrnici 76/768/EHS je dále nutné přizpůsobit tak, aby bylo vzato v úvahu přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek, o zřízení Evropské agentury pro chemické látky, o změně směrnice 1999/45/ES a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 793/93, nařízení Komise (ES) č. 1488/94, směrnice Rady 76/769/EHS a směrnic Komise 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (12).
Je vhodné změnit směrnici 1999/13/ES s ohledem na nahrazení věty označující specifickou rizikovost R40 dvěma novými větami označujícími specifickou rizikovost R40 a R68 ve shodě se směrnicí 67/548/EHS, aby byl zajištěn bezchybný přechod na standardní věty o nebezpečnosti stanovené nařízením (ES) č. 1272/2008.
Přechod od kritérií pro klasifikaci obsažených ve směrnicích 67/548/EHS a 1999/45/ES by měl být zcela dokončen 1. června 2015. Výrobci kosmetických prostředků, hraček, barev, laků a výrobků pro opravy nátěru vozidel, vozidel a elektrických a elektronických zařízení patří mezi výrobce, dovozce a následné uživatele ve smyslu nařízení (ES) č. 1272/2008, stejně jako subjekty, na jejichž činnosti se vztahuje směrnice 1999/13/ES. Tato směrnice by jim všem měla umožnit, aby připravili svou strategii přechodu v obdobném časovém rámci, jaký je stanoven v nařízení (ES) č. 1272/2008.
Směrnice 76/768/EHS, 88/378/EHS, 1999/13/ES, 2000/53/ES, 2002/96/ES a 2004/42/ES by měly být odpovídajícím způsobem změněny,
Změny směrnice 76/768/EHS
Slovo „přípravek“ ve smyslu čl. 3 bodu 2 nařízení (ES) č. 1907/2006 ve znění k 30. prosinci 2006 se v celém znění směrnice nahrazuje slovem „směs“ v odpovídajícím mluvnickém tvaru a příslušná věta se případně odpovídajícím způsobem mluvnicky upravuje.
V čl. 4a odst. 1 se písmeno d) nahrazuje tímto:
provádět na svém území zkoušky přísad nebo kombinací přísad na zvířatech za účelem splnění požadavků této směrnice, a to nejpozději dnem, do něhož mají být takové zkoušky nahrazeny jednou nebo více validovanými metodami uvedenými v nařízení Komise (ES) č. 440/2008 ze dne 30. května 2008, kterým se stanoví zkušební metody podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (14), nebo v příloze IX této směrnice.
S účinkem ode dne 1. prosince 2010 se článek 4b nahrazuje tímto:
Použití látek klasifikovaných podle části 3 přílohy VI nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 ze dne 16. prosince 2008 o klasifikaci, označování a balení látek a směsí (15) jako karcinogenní, mutagenní v zárodečných buňkách nebo toxické pro reprodukci kategorií 1A, 1B a 2 je v kosmetických prostředcích zakázáno. Za tímto účelem přijme Komise regulativním postupem podle čl. 10 odst. 2 nezbytná opatření. Látka klasifikovaná jako kategorie 2 může být použita v kosmetických prostředcích pouze tehdy, byla-li zhodnocena Vědeckým výborem pro bezpečnost spotřebitele a shledána jako přípustná pro použití v kosmetických prostředcích.
S účinkem ode dne 1. prosince 2010 se v čl. 7a odst. 1 písm. h) druhém pododstavci poslední věta nahrazuje tímto:
„Kvantitativní informace požadované podle písmene a), které mají být veřejně přístupné, jsou omezeny na látky, jež splňují kritéria některé z těchto tříd nebo kategorií nebezpečnosti stanovených v příloze I nařízení (ES) č. 1272/2008;
V příloze IX se první věta nahrazuje tímto:
„Tato příloha uvádí alternativní metody validované Evropským střediskem pro validaci alternativních metod (ECVAM) Společného výzkumného střediska, které splňují požadavky této směrnice a které nejsou uvedeny v nařízení (ES) č. 440/2008.“
Změny směrnice 88/378/EHS
Směrnice 88/378/EHS se mění takto:
S účinkem ode dne 1. prosince 2010 se v příloze II části II oddíle 2 písmeno b) nahrazuje tímto:
Hračky nesmějí obsahovat jako takové žádné látky nebo směsi, které by se mohly stát vznětlivými po úniku nehořlavých těkavých složek, jestliže tyto hračky vzhledem k vlastnostem nepostradatelným pro své použití (zejména materiály a vybavení pro chemické pokusy, modelářství, modelování z plastu nebo keramiky, emailování, fotografické nebo podobné práce) obsahují směsi nebezpečné ve smyslu směrnice 67/548/EHS nebo látky, které splňují kritéria některé z těchto tříd nebo kategorií nebezpečnosti stanovených v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 ze dne 16. prosince 2008 o klasifikaci, označování a balení látek a směsí (16):
S účinkem ode dne 1. června 2015 se v příloze II části II oddíle 2 písmeno b) nahrazuje tímto:
Hračky nesmějí obsahovat jako takové žádné látky nebo směsi, které by se mohly stát vznětlivými po úniku nehořlavých těkavých složek, jestliže tyto hračky vzhledem k vlastnostem nepostradatelným pro své použití (zejména materiály a vybavení pro chemické pokusy, modelářství, modelování z plastu nebo keramiky, emailování, fotografické nebo podobné práce) obsahují látky nebo směsi, které splňují kritéria některé z těchto tříd nebo kategorií nebezpečnosti stanovených v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 ze dne 16. prosince 2008 o klasifikaci, označování a balení látek a směsí (17):
S účinkem ode dne 1. prosince 2010 se v příloze II části II oddíle 3 bodě 3 první odstavec nahrazuje tímto:
Hračky nesmějí obsahovat směsi nebezpečné ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/45/ES ze dne 31. května 1999 o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se klasifikace, balení a označování nebezpečných přípravků (18) ani látky, které splňují kritéria některé z těchto tříd nebo kategorií nebezpečnosti stanovených v příloze I nařízení (ES) č. 1272/2008:
v množstvích, která by mohla poškodit zdraví dětí, které si nimi hrají. V každém případě je přísně zakázáno přidávat k hračce nebezpečné látky nebo směsi, jestliže by měly být používány jako takové při použití hračky.
S účinkem ode dne 1. června 2015 se v příloze II části II oddíle 3 bodě 3 první odstavec nahrazuje tímto:
Hračky nesmějí obsahovat látky ani směsi, které splňují kritéria některé z těchto tříd nebo kategorií nebezpečnosti stanovených v příloze I nařízení (ES) č. 1272/2008:
v množstvích, která by mohla poškodit zdraví dětí, které si nimi hrají. V každém případě je přísně zakázáno přidávat k hračce nebezpečné látky nebo směsi, jestliže by měly být používány jako takové při použití hračky.“
S účinkem ode dne 1. prosince 2010 se v příloze IV oddíle 4 nadpis a písmeno a) nahrazují tímto:
„4. Hračky, které obsahují nebezpečné látky nebo směsi. Chemické hračky:
Aniž je dotčeno použití nařízení (ES) č. 1272/2008, musí být v návodech k použití hraček obsahujících směsi, které jsou nebezpečné, nebo látky, které splňují kritéria některé z těchto tříd nebo kategorií nebezpečnosti stanovených v příloze I nařízení (ES) č. 1272/2008:
stručně a ve formě přizpůsobené typu hračky uvedena upozornění na nebezpečný charakter těchto látek nebo směsí a bezpečnostní pravidla, která musí uživatel dodržovat, aby byla vyloučena nebezpečí s nimi spojená. Musí být rovněž doporučena první pomoc, kterou je třeba poskytnout v případě vážného úrazu, k němuž může při použití hračky dojít. Musí být také uvedeno, že hračky musí být uloženy mimo dosah velmi malých dětí.“
S účinkem ode dne 1. června 2015 se v příloze IV oddíle 4 nadpis a písmeno a) nahrazují tímto:
„4. Hračky, které obsahují nebezpečné látky nebo směsi. Chemické hračky
Aniž je dotčeno použití nařízení (ES) č. 1272/2008, musí být v návodech k použití hraček obsahujících látky nebo směsi, které splňují kritéria některé z těchto tříd nebo kategorií nebezpečnosti stanovených v příloze I uvedeného nařízení:
Změny směrnice 1999/13/ES
Směrnice 1999/13/ES se mění takto:
s účinkem ode dne 1. prosince 2010 se odstavec 6 nahrazuje tímto:
„6. Látky nebo směsi, kterým jsou přiřazeny standardní věty o nebezpečnosti H340, H350, H350i, H360D nebo H360F nebo věty označující specifickou rizikovost R45, R46, R49, R60 nebo R61 nebo které jimi musí být označovány z důvodu obsahu těkavých organických sloučenin klasifikovaných podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 ze dne 16. prosince 2008 o klasifikaci, označování a balení látek a směsí (19) jako karcinogenní, mutagenní nebo toxické pro reprodukci, musí být co nejdříve nahrazeny méně škodlivými látkami nebo směsmi do té míry, do jaké je to možné, a s ohledem na doporučení uvedené v čl. 7 odst. 1.
s účinkem ode dne 1. června 2015 se odstavec 6 nahrazuje tímto:
„6. Látky nebo směsi, kterým jsou přiřazeny standardní věty o nebezpečnosti H340, H350, H350i, H360D nebo H360F nebo které jimi musí být označovány z důvodu obsahu těkavých organických sloučenin klasifikovaných podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 ze dne 16. prosince 2008 o klasifikaci, označování a balení látek a směsí (20) jako karcinogenní, mutagenní nebo toxické pro reprodukci, musí být co nejdříve nahrazeny méně škodlivými látkami nebo směsmi do té míry, do jaké je to možné, a s ohledem na doporučení uvedené v čl. 7 odst. 1.
za slova „věta označující specifickou rizikovost R40“ se vkládají slova „nebo R68“;
za slova „označení R40“ se vkládají slova „nebo R68“;
s účinkem ode dne 1. června 2015 se slova „věta označující specifickou rizikovost R40 nebo R68“ nahrazují slovy „standardní věta o nebezpečnosti H341 nebo H351“;
s účinkem ode dne 1. června 2015 se slova „označení R40 nebo R68“ nahrazují slovy „standardní věty o nebezpečnosti H341 nebo H351“;
s účinkem ode dne 1. června 2015 se v odstavci 9 slova „přiřazena jedna z vět označujících specifickou rizikovost uvedených v odstavcích 6 a 8 nebo které musí být touto větou označovány“ nahrazují slovy „přiřazena jedna ze standardních vět o nebezpečnosti uvedených v odstavcích 6 a 8 nebo které musí být touto standardní větou označovány“;
odstavec 13 se mění takto:
slova „označení R40, R60 nebo R61“ se nahrazují slovy „věty označující specifickou rizikovost R40, R68, R60 nebo R61“;
s účinkem ode dne 1. června 2015 se slova „věty označující specifickou rizikovost R40, R68, R60 nebo R61“ nahrazují slovy „standardní věty o nebezpečnosti H341, H351, H360F nebo H360D“.
Změna směrnice 2000/53/ES
S účinkem ode dne 1. prosince 2010 se v článku 2 směrnice 2000/53/ES bod 11 nahrazuje tímto:
‚nebezpečnou látkou‘ jakákoli látka, která splňuje kritéria některé z těchto tříd nebo kategorií nebezpečnosti stanovených v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 ze dne 16. prosince 2008 o klasifikaci, označování a balení látek a směsí (21):
třída nebezpečnosti 5.1;
Změny směrnice 2002/96/ES
Směrnice 2002/96/ES se mění takto:
S účinkem ode dne 1. prosince 2010 se v článku 3 písmeno l) nahrazuje tímto:
‚nebezpečnou látkou nebo směsí‘ jakákoli směs, která je považována za nebezpečnou podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/45/ES ze dne 31. května 1999 o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se klasifikace, balení a označování nebezpečných přípravků (22), nebo jakákoli látka, která splňuje kritéria některé z těchto tříd nebo kategorií nebezpečnosti stanovených v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 ze dne 16. prosince 2008 o klasifikaci, označování a balení látek a směsí (23):
S účinkem ode dne 1. června 2015 se v článku 3 písmeno l) nahrazuje tímto:
‚nebezpečnou látkou nebo směsí‘ jakákoli látka nebo směs, která splňuje kritéria některé z těchto tříd nebo kategorií nebezpečnosti stanovených v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 ze dne 16. prosince 2008 o klasifikaci, označování a balení látek a směsí (24):
V příloze II oddíle 1 se třináctá odrážka nahrazuje tímto:
components containing refractory ceramic fibres as described in part 3 of Annex VI to Regulation (EC) No 1272/2008,“.
Změna směrnice 2004/42/ES
Článek 2 směrnice 2004/42/ES se mění takto:
V bodě 3 se slovo „přípravkem“ nahrazuje slovem „směsí“.
V bodě 8 se slovo „přípravek“ nahrazuje slovem „směs“ a slova „který se používá“ se nahrazují slovy „která se používá“.
1. Členské státy do 1. dubna 2010 přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí. Neprodleně sdělí Komisi znění těchto předpisů.
(1) Úř. věst. C 120, 16.5.2008, s. 50.
(2) Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 3. září 2008 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 28. listopadu 2008.
(6) Úř. věst. L 262, 27.9.1976, s. 169.
(7) Úř. věst. L 187, 16.7.1988, s. 1.
(8) Úř. věst. L 85, 29.3.1999, s. 1.
(10) Úř. věst. L 37, 13.2.2003, s. 24.
(11) Úř. věst. L 143, 30.4.2004, s. 87.
(12) Úř. věst. L 396, 30.12.2006, s. 1. Opravené znění v Úř. věst. L 136, 29.5.2007, s. 3.
(14) Úř. věst. L 142, 31.5.2008, s. 1.“
(15) Úř. věst. L 353, 31.12.2008, s. 1.“
(16) Úř. věst. L 353, 31.12.2008, s. 1.“
(17) Úř. věst. L 353, 31.12.2008, s. 1.“
(18) Úř. věst. L 200, 30.7.1999, s. 1.“
(19) Úř. věst. L 353, 31.12.2008, s. 1.“;
(20) Úř. věst. L 353, 31.12.2008, s. 1.“;
(21) Úř. věst. L 353, 31.12.2008, s. 1.“
(22) Úř. věst. L 200, 30.7.1999, s. 1.
(23) Úř. věst. L 353, 31.12.2008, s. 1.“
(24) Úř. věst. L 353, 31.12.2008, s. 1.“


text:
Kupní smlouva. (dále jen smlouva ) uzavřená dle 2079 a následujících zákona č. 89/2012 Sb., občanský zákoník, (dále jen občanský zákoník ) - PDF
Download "Kupní smlouva. (dále jen smlouva ) uzavřená dle 2079 a následujících zákona č. 89/2012 Sb., občanský zákoník, (dále jen občanský zákoník )"
1 Kupní smlouva (dále jen smlouva ) uzavřená dle 2079 a následujících zákona č. 89/2012 Sb., občanský zákoník, (dále jen občanský zákoník ) Evidenční číslo kupujícího: D Evidenční číslo prodávajícího: Číslo akce kupujícího: I. Smluvní strany Kupující: Název: Povodí Labe, státní podnik Adresa sídla: Hradec Králové, Víta Nejedlého 951/8, PSČ Statutární orgán: Ing. Marián Šebesta, generální ředitel, Osoba oprávněná k podpisu: Ing. Bohumil Pleskač, ředitel závodu Hradec Králové, Zástupce pro věci technické: p. Josef Březina, vedoucí provozního střediska služeb p. Josef Jíša, technický pracovník IČ: DIČ: CZ Bankovní spojení: ČSOB Hradec Králové č. ú /0300 Zápis v obchodním rejstříku: Krajský soud v Hradci Králové oddíl A vložka 9473 Tel: Fax: na straně jedné (dále jen jako kupující ) Prodávající: Název:... Adresa sídla:... Statutární orgán:... Zástupce pro věci smluvní:... Zástupce pro věci technické:... IČ:... DIČ:... Bankovní spojení:... Zápis v rejstříku:... Tel: na straně druhé (dále jen jako prodávající ) 1/5
2 II. Předmět koupě Podkladem pro uzavření této smlouvy je nabídka prodávajícího ze dne podaná pro veřejnou zakázku nazvanou (dále též dodávka ), upravenou zákonem č. 137/2006 Sb., o veřejných zakázkách, ve znění pozdějších předpisů. Prodávající se touto smlouvou zavazuje odevzdat kupujícímu předmět koupě a umožnit mu nabýt k němu vlastnické právo pro Českou republiku s právem hospodařit pro kupujícího. Předmětem koupě je nový, nepoužitý, kvalitní a úplný tandemový vlek za nákladní automobil dle požadavků kupujícího, stanovených technickou specifikací dodávky předmětu koupě, a to včetně dopravy na místo předání a záručního servisu. Podrobný popis předmětu koupě včetně technické specifikace je nedílnou přílohou č. 1 smlouvy. Kupující se zavazuje předmět koupě převzít a zaplatit prodávajícímu kupní cenu sjednanou v článku V. této smlouvy. Společná specifikace předmětu koupě: jedná se výhradně o nový a nepoužívaný tandemový vlek za nákladní automobil 2 osý kategorie O4, vozidlo je schválené pro provoz v ČR dle zákona č. 56/2001 Sb., o podmínkách provozu vozidel na pozemních komunikacích, ve znění pozdějších předpisů, technická specifikace vozidla vyhovuje platné legislativě k datu předání vozidla prodávajícím kupujícímu, je schválena výbava a příslušenství, včetně montáže dle přílohy č. 1, v předávaném vozidle jsou doplněny všechny další provozní kapaliny, součástí předmětu koupě je technický průkaz vozidla a veškeré příslušné technické dokumenty k předmětu koupě, včetně příslušenství (návody k obsluze a údržbě v českém jazyce, servisní knížky, záruční podmínky včetně výbavy a příslušenství) budou předány zároveň s předáním předmětu koupě. III. Termín koupě Termín odevzdání předmětu koupě do místa plnění je sjednán do s možností dřívějšího plnění. IV. Způsob odevzdání předmětu koupě a místo odevzdání Prodávající se zavazuje dopravit předmět koupě na své náklady kupujícímu na níže uvedenou adresu: Povodí Labe, státní podnik, provozní středisko služeb, Stavební 915, Hradec Králové Prodávající vyzve zástupce pro věci technické kupujícího k převzetí předmětu koupě em na adresu s kopií na nejpozději 7 pracovních dnů před dnem odevzdání předmětu koupě. Prodávající dohodne s zástupcem pro věci technické kupujícího datum a čas odevzdání předmětu koupě. Převzetí předmětu koupě nastane po provedené kontrole sjednaných technických specifikací předmětu koupě dle přílohy této kupní smlouvy. Kupující má právo předmět koupě se zjevnými vadami nepřevzít. Po předání předmětu koupě podepíší zástupci obou smluvních stran dodací list, který vyhotoví prodávající a který bude podkladem pro vystavení faktury kupujícímu. 2/5
3 Za kupujícího k převzetí předmětu koupě je určen zástupce pro věci technické, případně jiný oprávněný zástupce, uvedený v této kupní smlouvě. V. Kupní cena a platební podmínky Celková kupní cena za předmět koupě se dohodou smluvních stran stanovuje jako cena smluvní a nejvýše přípustná, pevná a je dána cenovou nabídkou zhotovitele ze dne... Celková kupní cena je stanovena dohodou smluvních stran takto:...,- Kč bez DPH (slovy:... korun českých bez DPH) Daň z přidané hodnoty bude uplatněna v souladu se zákonem č. 235/2004 Sb., o dani z přidané hodnoty, ve znění pozdějších předpisů. Kupující se zavazuje zaplatit prodávajícímu kupní cenu na základě daňového dokladu, jehož součástí je kupujícím potvrzený dodací list. Daňový doklad vystaví prodávající po odevzdání předmětu koupě. Daňový doklad je splatný do 30 dnů ode dne jeho prokazatelného doručení kupujícímu, a to bezhotovostním bankovním převodem na účet prodávajícího. Za datum doručení se považuje razítko podatelny kupujícího. Dodací list a daňový doklad vyhotoví prodávající. Dodací list a daňový doklad bude označen číslem akce kupujícího a evidenčním číslem kupní smlouvy v souladu s údaji uvedenými v této smlouvě. Na dodacím listu bude uvedeno výrobní číslo předmětu koupě. Daňový doklad bude obsahovat náležitosti stanovené zákonem o DPH a ust. 435 odst. 1 občanského zákoníku. Kupující je oprávněn vrátit vadný daňový doklad prodávajícímu, a to až do lhůty jeho splatnosti. V případě prodlení se zaplacením kupní ceny se kupující zavazuje zaplatit prodávajícímu úrok z prodlení ve výši 0,05 % z dlužné částky za každý den prodlení. Dohodnutá cena je cenou bezvýhradně závaznou a nejvýše přípustnou, která může být překročena pouze v souvislosti se změnou daňových či jiných zákonných předpisů přímo souvisejících s předmětem koupě, z jiných důvodů dohodnutou cenu překročit nelze. Změna ceny musí být potvrzena uzavřením oboustranně potvrzeného písemného dodatku. Cena obsahuje ocenění všech položek nutných k řádnému splnění předmětu koupě včetně veškerých nákladů nutných na řádné splnění veřejné zakázky. Jedná se zejména o: dopravu do sjednaného místa předání předmětu koupě, seznámení s obsluhou a údržbou při předání předmětu koupě, uvedení předmětu koupě do provozu a ověření plné funkčnosti. VI. Převod vlastnictví Prodávající je povinen odevzdat kupujícímu předmět koupě se všemi doklady potřebnými k převzetí a užívání předmětu koupě. Kupující nabývá vlastnické právo pro Českou republiku s právem hospodařit pro kupujícího k odevzdanému předmětu koupě jeho převzetím a potvrzením převzetí na dodacím listu. 3/5
4 VII. Odpovědnost za vady, reklamační řízení Záruka za jakost předmětu koupě činí 24 měsíců ode dne odevzdání předmětu koupě. Do záruční doby se nezapočítává doba, po kterou není možné předmět koupě používat v důsledku reklamované závady. Záruční doba počíná běžet od data potvrzení dodacího listu kupujícím. Z reklamace jsou vyloučené vady předmětu koupě, které vznikly po jeho převzetí kupujícím, pokud ke škodě došlo vlivem kupujícího, třetí osoby nebo náhodnou událostí. Pravidelné servisní prohlídky zavazuje se zajistit prodávající v souladu s pokyny výrobce. Odstranění záruční závady bude zcela bezplatné. VIII. Smluvní pokuty V případě nesplnění termínu odevzdání předmětu koupě dle článku II. této smlouvy se prodávající zavazuje zaplatit kupujícímu smluvní pokutu ve výši 0,2 % z kupní ceny (bez DPH) neodevzdaného předmětu koupě za každý započatý kalendářní den prodlení. Smluvní pokuta se nezapočítává na náhradu škody vzniklé z porušení termínu plnění dle této smlouvy. V případě prodlení prodávajícího s řádným odstraněním každé jednotlivé reklamované vady v průběhu záruční doby je prodávající povinen zaplatit kupujícímu smluvní pokutu ve výši 1.000,- Kč za každý i započatý den prodlení. V případě prodlení prodávajícího s odevzdáním předmětu koupě dle článku II. této smlouvy v délce trvání 15 dnů se prodávající zavazuje zaplatit kupujícímu smluvní pokutu ve výši Kč. Smluvní pokuta se nezapočítává na náhradu škody vzniklé z porušení termínu plnění dle této smlouvy. Všechny výše uvedené smluvní pokuty jsou splatné do deseti dnů od doručení vyúčtování smluvní pokuty. IX. Odstoupení od smlouvy Kupující má právo bez zbytečného odkladu odstoupit od této smlouvy v případě prodlení prodávajícího s odevzdáním předmětu koupě delším než 14 dnů. Odstoupení od smlouvy je kupující povinen písemně oznámit prodávajícímu. X. Ostatní ujednání Prodávající je povinen při realizaci smlouvy respektovat veškeré závazné právní předpisy a platné české technické normy a platné bezpečnostní předpisy. Veškerá jednání (včetně písemných dokumentů) budou vedena v českém jazyce. Prodávající je povinen odevzdat společně s předmětem koupě i všechny doklady stanovené právními předpisy ČR a další doklady vztahující se k jeho převzetí a používání. XI. Ustanovení přechodná a závěrečná Práva a povinnosti touto smlouvou výslovně neupravené se řídí příslušnými ustanoveními občanského zákoníku o smlouvě kupní. 4/5
5 Změny a doplňky k této smlouvě lze provést na základě vzájemné dohody jen formou písemných dodatků, chronologicky číslovaných, které nabývají platnosti podpisem oprávněnými zástupci obou smluvních stran. Smlouva je vyhotovena ve 4 stejnopisech s platností originálu, přičemž každá ze smluvních stran obdrží 2 vyhotovení. Účastníci prohlašují, že tuto smlouvu uzavřeli na základě své pravé a svobodné vůle, že při jejím uzavírání nejednali v tísni či za nevýhodných podmínek, smlouvu si řádně přečetli a s jejím obsahem plně souhlasí, což stvrzují svými vlastnoručními podpisy. Přílohy: Příloha č. 1 - Technická specifikace dodávky V Hradci Králové dne Za prodávajícího... Za kupujícího Ing. Bohumil Pleskač ředitel závodu Hradec Králové 5/5
Kupní smlouva (dále jen smlouva ) uzavřená dle 2079 a následujících zákona č. 89/2012 Sb., občanský zákoník, (dále jen občanský zákoník ) Evidenční číslo kupujícího: D918160009 Evidenční číslo prodávajícího:
Preambule. (dále jen Prodávající )
KUPNÍ SMLOUVA uzavřená na základě veřejné zakázky Dodávka skříňových vozidel pro ČT Praha pro část 1, zadávané ve zjednodušeném podlimitním řízení, vyhlášeném dle zákona č. 137/2006 Sb., o zadávání veřejných

matches:
zákona č. 89
zákona č. 89
zákona č. 89
soud
zákona č. 56
zákona č. 89
zákona č. 137


text:
Kdy vyslat uchazeče o zaměstnání na vstupní léka | epravo.cz
ID: 106863upozornění pro uživatele
Zákon č. 202/2017 Sb. přinesl s účinností od 1. 11. 2017 změnu v termínu povinné vstupní lékařské prohlídky a též změnu pravidel její úhrady.
Od 1. listopadu 2017 došlo k nenápadné změně ust. § 32 zákoníku práce, který ukládá zaměstnavateli povinnost v případech stanovených zvláštním právním předpisem zajistit, aby se fyzická osoba (uchazeč o zaměstnání) podrobila vstupní lékařské prohlídce, [1] když se tak musí stát nikoliv jako dosud „před uzavřením pracovní smlouvy“, nýbrž nově „před vznikem pracovního poměru“. Pracovní poměr vzniká ve smyslu ust. § 36 zákoníku práce dnem, který byl sjednán v pracovní smlouvě jako den nástupu do práce (to lze dovodit i v případě právního vztahu založeného dohodou o práci konané mimo pracovní poměr) nebo dnem, který byl uveden jako den jmenování na pracovní místo vedoucího zaměstnance. Zaměstnavatelé by proto měli raději setrvat u dosavadního načasování prohlídky, jinak nesou riziko, že uzavřou pracovní smlouvu (dohodu) nebo jmenují na vedoucí pracovní místo zdravotně nezpůsobilého zaměstnance, a z toho vyplývající organizačně administrativní komplikace. (Nebo podmiňovat vznik pracovně-právního vztahu pozitivním výsledkem vstupní lékařské prohlídky). Rovněž tak by museli hradit náklady na vstupní prohlídku i v případě, že jim to zákon neukládá, a to ani po zpřísnění vůči nim od 1. 11. 2017, v ust. § 59 odst. 2 zákona č. 373/2011 Sb., o specifických zdravotních službách, ve znění pozdějších předpisů: Vstupní lékařskou prohlídku hradí osoba ucházející se o zaměstnání. Zaměstnavatel osobě ucházející se o zaměstnání vstupní lékařskou prohlídku uhradí, jestliže s ní uzavře pracovněprávní nebo obdobný vztah. Přičemž uvedená věta první a druhá odstavce 2. § 59 se nepoužije, jestliže osoba ucházející se o zaměstnání se s případným zaměstnavatelem dohodne o úhradě vstupní lékařské prohlídky i v případě neuzavření pracovněprávního nebo obdobného vztahu, anebo stanoví-li právní předpis jinak. Vstupní lékařskou prohlídku, jde-li o posouzení zdravotní způsobilosti osoby ucházející se o zaměstnání k práci v noci, hradí případný zaměstnavatel vždy.
Zaměstnavatel vstupní lékařskou prohlídku zajistí podle ust. § 59 odst. 1 zákona č. 373/2011 Sb., o specifických zdravotních službách, ve znění pozdějších předpisů, vždy před vznikem
[1] pracovního poměru,
[2] právního vztahu založeného dohodou o pracích konaných mimo pracovní poměr, má-li být osoba ucházející se o zaměstnání zařazena k práci, která je podle zákona o ochraně veřejného zdraví prací rizikovou nebo je součástí této práce činnost, pro jejíž výkon jsou podmínky zdravotní způsobilosti stanoveny prováděcím právním předpisem podle ust. § 60 zákona č. 373/2011 Sb. nebo jinými právními předpisy; zaměstnavatel může vstupní lékařskou prohlídku vyžadovat též, má-li pochybnosti o zdravotní způsobilosti osoby ucházející se o práci, která není prací rizikovou a která má být vykonávána na základě právního vztahu založeného dohodou o pracích konaných mimo pracovní poměr, nebo
[3] vztahu obdobného vztahu pracovněprávnímu.

matches:
§ 32
§ 36
§ 59
zákona č. 373
§ 59
§ 59
zákona č. 373
§ 60
zákona č. 373


text:
Stížnost na nevhodné chování soudních osob (Vzor 2016) | vzory.cz Vzory.cz
Občan a úřad, Soudime se, Vy a vzory stížnost, stížnost na nevhodné chování soudce, stížnost na nevhodné chování vzor, stížnost na průtahy, stížnost na průtahy vzor, stížnost na soudce vzor	Stížnost na nevhodné chování soudních osob anebo narušování důstojnosti řízení před soudem je podávána dle zákona č. 6/2002 Sb., o soudech a soudcích (dále jen ZOSS), konkrétně dle ust. § 164 a násl. Stížnost na nevhodné chování soudních osob anebo narušování důstojnosti řízení před soudem může podat každá fyzická nebo právnická osoba a tato stížnost nesmí být účastníkovi na újmu v řízení. Stížnost před okresním soudem vyřizuje předseda okresního soudu (vyřízením stížnosti může předseda soudu pověřit místopředsedu), u kterého je řízení vedeno (jinak viz ust. § 167-171 ZOSS). Stížnost lze podat písemně či ústně do protokolu. Každou stížnost je předseda soudu povinen prošetřit a musí ji vyřídit do 2 měsíců od jejího doručení (lhůtu lze překročit dle ust. § 173 odst. 2 ZOSS). O výsledku prošetření stížnosti musí být stěžovatel vyrozuměn, a pokud byla stížnost shledána důvodnou, musí být stěžovatel vyrozuměn i o přijatých opatřeních.Pokud se stěžovatel domnívá, že stížnost nebyla řádně vyřízena, může dle § 174 odst. 1 písm. b) ZOOS požádat předsedu krajského soudu, aby přešetřil způsob vyřízení stížnosti vyřizované předsedou okresního soudu.Jestliže stěžovatel podá další stížnost, která ovšem nebude obsahovat nové skutečnosti, není třeba ji prošetřovat ( ust. § 174 odst. 2) ZOOS).K tomu podobné vzory:průtahy v soudním řízení: http://www.vzory.cz/vzory/spory-soudy/stiznost-na-prutahy-v-civilnim-rizeni/#.V_T0XVLr2Ulžádost o nařízení jednání a návrh na určení lhůty http://www.vzory.cz/vzory/rodina-manzelstvi/prutahy-v-soudnim-rizeni/#.V_T0NVLr2UkOkresní soud v Mostěk rukám předsedy souduzn. 20C 5/2011 Stížnost na nevhodné chování soudce Vážený pane předsedo, dne 5.10.2015 se konalo jednání ve věci 20C 5/2011, které řídil předseda senátu JUDr. Milan Nový. U tohoto jednání se předseda senátu bavil s mou osobou velmi opovržlivým až urážlivým způsobem, nebylo mi umožněno se ve věci vyjádřit, ačkoliv soudce do protokolu sám nadiktoval mé vyjádření a dále v podstatě po celou dobu jednání se soudce věnoval spíše svému mobilnímu telefonu. Žádám tedy o prošetření nevhodného chování soudce a případnému sdělení, jaké opatření bylo přijato. Děkuji za vyřízení žádosti. V Mostě dne 6.10.2015 Jaroslav VopičkaKrajský soud v Ústí nad Labemk rukám předsedy soudu Žádost o přešetření vyřízení stížnosti Vážený pane předsedo, dne 6.10.2015 jsem poslal k Okresnímu soudu v Mostě stížnost na nevhodné chování soudce, kterou přikládám v příloze. Tato stížnost byla s ohledem na vyjádření předsedy senátu 20C vyhodnocena jako nedůvodná, o čemž jsem byl vyrozuměn předsedou soudu dne 29.10.2015, toto vyrozumění rovněž v příloze přikládám.Dle ust. § 174 odst. 1) písm. b) Vás zdvořile žádám o přešetření způsobu vyřízení stížnosti vyřizované předsedou Okresního soudu v Mostě pod č. 12/2015. V Mostě dne 1.11.2015 Jaroslav Vopička Přílohy:stížnost ze dne 6.10.2015vyrozumění o vyřízení stížnosti ze dne 29.10.2015
Loading...Podívejte se, které další články řeší podobné téma:Průtahy v soudním řízení Pokud v řízení před soudem dochází k neodůvodněným průtahům, existuje několik možností, jak docílit nařízení jednání ve věci,...Stížnost na průtahy v civilním řízení Fyzické a právnické osoby jsou oprávněny obracet se na orgány státní správy soudů se stížnostmi,...Výpověď smlouvy o stavebním spoření za nezletilého bez souhlasu soudu Dne 6.4.2016 nabyla účinnosti novela zákona o stavebním spoření, která podstatným způsobem zjednodušuje postavení rodičů,...Procesní plná moc k zastupování před soudem Další z řady plných mocí – dnes procesní plná moc k zastupování před soudem....Smlouva o nápomoci Smlouva o nápomoci je nový institut, který do našeho právního řádu přinesl zákon č. 89/2012...
(11,754 x zobrazeno)Sledujte Vzory.cz na Facebookuvzory.cz

matches:
zákona č. 6
§ 164
§ 167
§ 173
§ 174
§ 174
soud
soud
§ 174


Datum: 23.04.2014 · Sbírkové č.: 15/2015 · Sp. zn.: 8 Tdo 440/2014 · Typ: Usnesení (Rt) · Pramen: Sb.NS · Autor: Nejvyšší soud - senát · Vydání: 3/2015 · Strana: 365 · Vztah k předpisu: 40/2009 Sb.: §13; 40/2009 Sb.: §21 odst.1; 40/2009 Sb.: §178 odst.2; 40/2009 Sb.: §178 odst.1; 40/2009 Sb.: §205 odst.1 písm.a); 40/2009 Sb.: §205 odst.2;


text:
4 Tdo 1469/2015
4 Tdo 1469/2015-21
Nejvyšší soud rozhodl v neveřejném zasedání konaném dne 22. prosince 2015 o dovolání obviněného S. O. , proti usnesení Krajského soudu v Brně pobočky ve Zlíně ze dne 21. 7. 2015 sp. zn. 6 To 131/2015, v trestní věci vedené u Okresního soudu pro mládež v Kroměříži pod sp. zn. 2 Tm 26/2014, takto:
Podle § 265i odst. 1 písm. b) tr. ř. se dovolání obviněného S. O. odmítá.
Rozsudkem Okresního soudu pro mládež v Kroměříži ze dne 20. 10. 2014 sp. zn. 2 Tm 26/2014 byl obviněný S. O. společně s obviněným A. Č. ve V. M., uznán vinným přečinem krádeže podle § 205 odst. 1, 3 tr. zákoníku ve spolupachatelství ve smyslu § 23 tr. zákoníku (další obviněný D. Č. ve V. M., byl jako mladistvý uznán vinným proviněním krádeže podle § 205 odst. 1, 3 tr. zákoníku ve spolupachatelství ve smyslu § 23 tr. zákoníku), kterého se dopustili tím, že
společně v blíže nezjištěné době v době od 9. 3. 2014 v 17:00 hodin do 8:00 hodin dne 10. 3. 2014 v H., ze samostatného hospodářského stavení bez čísla popisného, které je součástí nemovitosti, z první místnosti odcizili 3 metry prodlužovacího kabelu 220 V v hodnotě 50 Kč, 15 metrů prodlužovacího kabelu 220 V v hodnotě 200 Kč, přímočarou pilu nezjištěné značky v hodnotě 1.500 Kč, obrázek svatého v kruhovém rámu v hodnotě 50 Kč, rámovou ruční pilu v hodnotě 500 Kč, halogenové světlo o výkonu 200 W v hodnotě 200 Kč, halogenové světlo o výkonu 300 W v hodnotě 300 Kč a z druhé neuzamčené místnosti 3 nepoškozené bloky motoru motocyklu Honda CBR 600, rok výroby 1998, v hodnotě 20.000 Kč, 3 hlavy válců motocyklu Honda CBR 600, rok výroby 1998, v hodnotě 15.000 Kč, hlavu válce motoru motocyklu Suzuki GSXL 1000 v hodnotě 5.000 Kč, převody, vačky a spojovací materiál k uvedeným motorům v hodnotě 10.000 Kč a dále z dvora hospodářského stavení odcizili 15 m kabelu 400 V v hodnotě 600 Kč, čímž poškozenému J. G., způsobili škodu ve výši 53.400 Kč.
Za to byl obviněnému O. uložen trest odnětí svobody podle § 205 odst. 3 tr. zákoníku ve výši dvanácti měsíců, který mu byl podle § 81 odst. 1 tr. zákoníku a § 82 odst. 1 tr. zákoníku podmíněně odložen na zkušební dobu dvou roků.
Podle § 228 odst. 1 tr. ř. byla všem třem obviněným uložena povinnost společně a nerozdílně nahradit poškozenému J. G., náhradu škody ve výši 3.400 Kč. Podle § 229 odst. 2 tr. ř. byl tento poškozený se zbytkem nároku na náhradu škody odkázán na řízení ve věcech občanskoprávních.
Proti předmětnému rozsudku soudu prvého stupně podal obviněný S. O. odvolání v celém rozsahu (ostatní obvinění se stejně jako státní zástupce práva na odvolání vzdali a obvinění navíc ve smyslu § 129 odst. 2 tr. ř. prohlásili, že netrvají na vyhotovení odůvodnění rozsudku soudu prvého stupně, přičemž zároveň prohlásili, že si nepřejí, aby v jejich prospěch podaly odvolání jiné oprávněné osoby, načež byl v tomto rozsahu vyhotoven tzv. zjednodušený rozsudek bez odůvodnění).
Krajský soud v Brně pobočka ve Zlíně usnesením ze dne 21. 7. 2015 sp. zn. 6 To 131/2015 podané odvolání obviněného zamítl podle § 256 tr. ř. jako nedůvodné.
Proti předmětnému usnesení soudu druhého stupně podal obviněný prostřednictvím svého obhájce dovolání v celém rozsahu, ve kterém uplatnil dovolací důvod podle § 265b odst. 1 písm. g) tr. ř., tedy že rozhodnutí spočívá na nesprávném právním posouzení skutku nebo jiném nesprávném hmotně právním posouzení.
Ve svém mimořádném opravném prostředku obviněný velmi stručně uvedl, že trvá na tom, že se nedopustil protiprávního jednání, pro které byl odsouzen. Odvolací soud neprovedl jím navržené důkazy, načež dokazování zůstalo neúplné a nebyl tak zjištěn skutkový stav, o kterém nejsou důvodné pochybnosti. Obviněný v dovolání rovněž položil otázku, jak by bylo možné překonat oplocení objektu poškozeného J. G. ve výši 2 až 2,5 metru s věcmi, které musely být velmi těžké.
Závěrem obviněný navrhl, aby Nejvyšší soud napadené usnesení soudu druhého stupně zrušil a přikázal soudu druhého stupně věc znovu projednat a rozhodnout.
Státní zástupce činný u Nejvyššího státního zastupitelství po prostudování obsahu dovolání obviněného sdělil, že svého práva na vyjádření ve smyslu § 265h odst. 2 tr. ř. nevyužije. Zároveň uvedl, že ve smyslu § 265r odst. 1 písm. c) tr. ř. souhlasí s rozhodnutím věci Nejvyšším soudem v neveřejném zasedání.
Nejvyšší soud jako soud dovolací především zkoumal, zda je výše uvedené dovolání přípustné, zda bylo podáno včas a oprávněnou osobou, zda má všechny obsahové a formální náležitosti a zda poskytuje podklad pro věcné přezkoumání napadeného rozhodnutí či zda tu nejsou důvody pro odmítnutí dovolání. Přitom dospěl k následujícím závěrům.
Dovolání proti usnesení Krajského soudu v Brně pobočky ve Zlíně ze dne 21. 7. 2015 sp. zn. 6 To 131/2015 je přípustné z hlediska ustanovení § 265a odst. 1, odst. 2 písm. h) tr. ř. Obviněný je podle ustanovení § 265d odst. 1 písm. b) tr. ř. osobou oprávněnou k podání dovolání (pro nesprávnost výroku rozhodnutí soudu, který se jí bezprostředně dotýká). Dovolání, které splňuje náležitosti obsahu dovolání podle ustanovení § 265f odst. 1 tr. ř., obviněný podal prostřednictvím svého obhájce, tedy v souladu s ustanovením § 265d odst. 2 tr. ř., ve lhůtě uvedené v ustanovení § 265e odst. 1 tr. ř. a na místě určeném týmž zákonným ustanovením.
Dovolací důvod podle § 265b odst. 1 písm. g) tr. ř. je dán v případech, kdy rozhodnutí spočívá na nesprávném právním posouzení skutku nebo jiném nesprávném hmotně právním posouzení. Uvedenou formulací zákon vyjadřuje, že dovolání je určeno k nápravě právních vad rozhodnutí ve věci samé, pokud tyto vady spočívají v právním posouzení skutku nebo jiných skutečností podle norem hmotného práva, nikoliv z hlediska procesních předpisů. Tento dovolací důvod neumožňuje brojit proti porušení procesních předpisů, ale výlučně proti nesprávnému hmotně právnímu posouzení (srov. usnesení Ústavního soudu ze dne 1. 9. 2004 sp. zn. II. ÚS 279/03). Skutkový stav je při rozhodování o dovolání hodnocen pouze z toho hlediska, zda skutek nebo jiná okolnost skutkové povahy byly správně právně posouzeny, tj. zda jsou právně kvalifikovány v souladu s příslušnými ustanoveními hmotného práva. S poukazem na tento dovolací důvod totiž nelze přezkoumávat a hodnotit správnost a úplnost zjištění skutkového stavu či prověřovat úplnost provedeného dokazování a správnost hodnocení důkazů ve smyslu § 2 odst. 5, 6 tr. ř. (srov. usnesení Ústavního soudu ze dne 15. 4. 2004 sp. zn. IV. ÚS 449/03). Nejvyšší soud není povolán k dalšímu, již třetímu justičnímu zkoumání skutkového stavu (srov. usnesení Ústavního soudu ze dne 27. 5. 2004 sp. zn. IV. ÚS 73/03). Případy, na které dopadá ustanovení § 265b odst. 1 písm. g) tr. ř., je tedy nutno odlišovat od případů, kdy je rozhodnutí založeno na nesprávném skutkovém zjištění. Dovolací soud musí vycházet ze skutkového stavu tak, jak byl zjištěn v průběhu trestního řízení a jak je vyjádřen především ve výroku odsuzujícího rozsudku, a je povinen zjistit, zda je právní posouzení skutku v souladu s vyjádřením způsobu jednání v příslušné skutkové podstatě trestného činu s ohledem na zjištěný skutkový stav.
Nejvyšší soud zároveň upozorňuje, že ve smyslu ustanovení § 265b odst. 1 tr. ř. je dovolání mimořádným opravným prostředkem určeným k nápravě výslovně uvedených procesních a hmotně právních vad, ale nikoli k revizi skutkových zjištění učiněných soudy prvního a druhého stupně ani k přezkoumávání jimi provedeného dokazování. Těžiště dokazování je totiž v řízení před soudem prvního stupně a jeho skutkové závěry může doplňovat, popřípadě korigovat jen soud druhého stupně v řízení o řádném opravném prostředku (§ 259 odst. 3 tr. ř., § 263 odst. 6, 7 tr. ř.). Tím je naplněno základní právo obviněného dosáhnout přezkoumání věci ve dvoustupňovém řízení ve smyslu čl. 13 Evropské úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod (dále jen Evropská úmluva) a čl. 2 odst. 1 Protokolu č. 7 k Evropské úmluvě. Dovolací soud ovšem není obecnou třetí instancí zaměřenou na přezkoumání všech rozhodnutí soudů druhého stupně a samotnou správnost a úplnost skutkových zjištění nemůže posuzovat už jen z toho důvodu, že není oprávněn bez dalšího přehodnocovat provedené důkazy, aniž by je mohl podle zásad ústnosti a bezprostřednosti v řízení o dovolání sám provádět (srov. omezený rozsah dokazování v dovolacím řízení podle § 265r odst. 7 tr. ř.). Pokud by zákonodárce zamýšlel povolat Nejvyšší soud jako třetí stupeň plného přezkumu, nepředepisoval by katalog dovolacích důvodů. Už samo chápání dovolání jako mimořádného opravného prostředku ospravedlňuje restriktivní pojetí dovolacích důvodů Nejvyšším soudem (srov. usnesení Ústavního soudu ze dne 27. 5. 2004 sp. zn. IV. ÚS 73/03).
Pro úplnost Nejvyšší soud odkazuje na ustálenou judikaturu k výkladu a aplikaci dovolacího důvodu podle ustanovení § 265b odst. 1 písm. g) tr. ř., jak je souhrnně vyjádřena ve zprávě trestního kolegia Nejvyššího soudu o analýze a vyhodnocení účinnosti novely trestního řádu č. 265/2001 Sb. ve vztahu k soudnímu řízení ze dne 29. 9. 2004 sp. zn. Ts 42/2003, uveřejněné pod č. 36/2004 Sb. rozh. tr. nebo v dalších četných rozhodnutích Nejvyššího soudu, zejména v usnesení velkého senátu ze dne 28. 6. 2006 sp. zn. 15 Tdo 574/2006, uveřejněné pod č. 21/2007 Sb. rozh. tr. Uvedenou problematikou se pak zabýval i Ústavní soud, např. v usnesení ze dne 9. 10. 2007 sp. zn. I. ÚS 1692/07 a v usnesení ze dne 5. 2. 2009 sp. zn. III. ÚS 3272/07, v němž zdůraznil, že Ústavní soud se ztotožňuje se stanoviskem Nejvyššího soudu, podle kterého dovolací námitky, které se týkají skutkových zjištění a hodnocení důkazů, jsou mimo rámec dovolacího důvodu o nesprávném právním posouzení věci .
Námitky obviněného uplatněné pod dovolacím důvodem podle § 265b odst. 1 písm. g) tr. ř., nota bene velmi stručně a obecně formulované, se bez dalšího týkají rozsahu dokazování a hodnocení důkazů ve smyslu § 2 odst. 5, 6 tr. ř. Obviněný k tomu bez bližšího rozvedení konstatuje, že skutkový stav nebyl zjištěn bez důvodných pochybností, neboť odvolacím soudem nebyly provedeny obviněným navrhované důkazy, přičemž nebylo zodpovězeno, jak bylo možné překonání 2 až 2,5 metrů vysokého oplocení objektu poškozeného J. G. s věcmi, které musely být velmi těžké. Takto uplatněné námitky však materiálně nespadají pod deklarovaný dovolací důvod, neboť jsou výhradně procesního popř. skutkového charakteru. Jak je uvedeno v poučení k tomuto dovolacímu důvodu, s formálním odkazem na něj totiž nelze přezkoumávat a hodnotit správnost a úplnost zjištění skutkového stavu či prověřovat úplnost provedeného dokazování a správnost hodnocení důkazů ve smyslu § 2 odst. 5, 6 tr. ř. (srov. usnesení Ústavního soudu ze dne 15. 4. 2004 sp. zn. IV. ÚS 449/03).
Nadto Nejvyšší soud uvádí, že okolnostmi stran překonání vysokého oplocení objektu poškozeného J. G. se zabývaly soudy obou stupňů, když například odvolací soud v této souvislosti na str. 3 usnesení uvedl: Co se týče obžalovaným avizované nemožnosti toho, aby jedna osoba, s ohledem na hmotnost odcizených věcí a výšku objektu cca 2 metry, mohla tyto věci přeházet přes plot, což ilustruje i fotodokumentací, možno pouze odkázat na výpověď poškozeného u hlavního líčení, kdy tento uvádí, že nejtěžší položky, a to motory, byly rozdělané na menší části, kdy ty nejtěžší vážily cca 3-4 kg, a tudíž se daly přes zídku přeházet bez větších problémů . Soudy obou stupňů se tedy s totožnou námitkou obviněného vypořádaly řádně a věcně správně.
Z hlediska velmi obecné argumentace obviněného (že soudy obou stupňů zjistily skutkový stav věci na základě hodnocení nedostatečného důkazního rozsahu, přičemž odvolacím soudem nebyly provedeny důkazní návrhy obviněného) nelze zhodnotit ani potenciální zásah do práva obviněného na spravedlivý proces v podobě tzv. opomenutého důkazu, který ve velmi výjimečných případech zakládá přezkumnou povinnost Nejvyššího soudu, konkrétně v případech, kdy bylo procesními stranami navrženo provedení konkrétního důkazu, přičemž tento návrh byl soudem bez věcně adekvátního odůvodnění zamítnut, eventuálně zcela opomenut nebo o situace, kdy v řízení provedené důkazy nebyly v odůvodnění meritorního rozhodnutí, ať již negativně či pozitivně, zohledněny při ustálení jejich skutkového závěru, tj. soud je neučinil předmětem svých úvah a hodnocení, ačkoliv byly řádně provedeny srov. rozhodnutí Ústavního soudu pod sp. zn. III. ÚS 150/93, III. ÚS 61/94, III. ÚS 51/96, IV. ÚS 185/96, II. ÚS 213/2000, I. ÚS 549/2000, IV. ÚS 582/01, II. ÚS 182/02, I. US 413/02, IV. ÚS 219/03 a další.
Obviněný totiž musí tuto skutečnost učinit předmětem dovolání a současně i přesně uvést, v čem konkrétně tato situace nastala, popř. jak by provedení navrženého důkazu mohlo ovlivnit postavení obviněného (přiměřeně srov. usnesení Nejvyššího soudu ze dne 27. 1. 2012 sp. zn. 11 Tdo 1494/2011) pouhá námitka, že odvolací soud neprovedl blíže nespecifikovaný důkazní návrh obviněného, nemůže založit přezkumnou povinnost Nejvyššího soudu.
K úplnosti Nejvyšší soud dodává, že ze spisu, konkrétně z protokolu o veřejném zasedání o odvolání obviněného ze dne 21. 7. 2015 (č. l. 189-190) vyplývá, že návrhy na provedení důkazů výslechem manželky obviněného a prověřovacím pokusem na místě samém (správně patrně vyšetřovacím pokusem pozn. Nejvyššího soudu) se odvolací soud zabýval, načež je po závěrečné poradě senátu zamítl. Přestože v písemném odůvodnění usnesení soudu druhého stupně absentuje pasáž o zamítnutí důkazních návrhů navržených obhajobou při veřejném zasedání dne 21. 7. 2015, z protokolu o veřejném zasedání je patrné, že se jednalo v části o důkaz již provedený, přičemž oba návrhy směřovaly k prokázání skutečnosti výše namítané (nemožnost obviněného přehodit těžké věci přes vysokou zídku), která byla jinými důkazy soudy obou stupňů nad důvodnou pochybnost prokázána. O opomenuté důkazy, které by mohly podstatným způsobem ovlivnit konečné meritorní rozhodnutí soudů, se tak ve skutečnosti jednat nemohlo.
Z těchto jen stručně uvedených důvodů pak Nejvyšší soud odmítl dovolání obviněného S. O. podle § 265i odst. 1 písm. b) tr. ř., neboť bylo podáno z jiného důvodu, než je uveden v § 265b tr. ř., přičemž toto rozhodnutí bylo učiněno v souladu s ustanovením § 265r odst. 1 písm. a) tr. ř. v neveřejném zasedání.

matches:
soud
§ 265
§ 205
§ 23
§ 205
§ 23
§ 205
§ 81
§ 82
§ 228
§ 229
§ 129
soud
§ 256
§ 265
soud
soud
§ 265
§ 265
soud
soud
§ 265
§ 265
§ 265
§ 265
§ 265
§ 265
§ 2
soud
§ 265
soud
soud
§ 265
soud
§ 263
čl. 13
čl. 2
soud
§ 265
soud
soud
§ 265
soud
§ 265
§ 2
§ 2
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
§ 265
§ 265
§ 265