text:
8 As 28/2011 - 78 — Nejvyšší správní soud — Iudictum.cz
8 As 28/2011 - 78
1 As 4/2003 - 48
Nejvyšší správní soud rozhodl v senátu složeném z předsedy JUDr. Jana Passera a soudců JUDr. Michala Mazance a Mgr. Davida Hipšra v právní věci žalobce: T. B., zastoupeného JUDr. Ondřejem Tošnerem, advokátem se sídlem Slavíkova 1568/23, Praha 2, proti žalovanému: Ministerstvo pro místní rozvoj, se sídlem Staroměstské náměstí 6, Praha 1, za účasti osoby zúčastněné na řízení: České vysoké učení technické v Praze, se sídlem Zikova 4, Praha 6, proti rozhodnutí žalovaného ze dne 29. 1. 2008, čj. 14220/2006-83/O-MS-1059/06, o kasační stížnosti žalobce proti rozsudku Městského soudu v Praze ze dne 22. 7. 2010, čj. 10 Ca 67/2008 - 38,
Rozsudek Městského soudu v Praze ze dne 22. 7. 2010, čj. 10 Ca 67/2008 - 38, se zrušuje a věc se vrací tomuto soudu k dalšímu řízení.
Rozhodnutím ze dne 29. 1. 2008, čj. 14220/2006-83/O-MS-1059/06, žalovaný zamítl odvolání předchůdkyně žalobce M. K. proti rozhodnutí Magistrátu hlavního města Prahy, odboru územního rozhodování (dále jen „stavební úřad“) ze dne 24. 8. 2001, čj. MHMP/124229/01/OUR/SZ/W, které potvrdil a jímž stavební úřad k návrhu osoby zúčastněné na řízení rozhodl podle § 39 zákona č. 50/1976 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon), ve znění pozdějších předpisů, o umístění stavby „Sportovní areál ČVUT“.
Žalobce napadl rozhodnutí žalovaného žalobou u Městského soudu v Praze, který ji rozsudkem ze dne 22. 7. 2010, čj. 10 Ca 67/2008 - 38, zamítl.
Městský soud nepřisvědčil námitce, že postupem správních orgánů bylo žalobci znemožněno seznámit se s podklady pro jejich rozhodnutí. Uvedl, že se žalobce nemůže v žalobě dovolávat námitky dodatečného předložení koordinačních výkresů, protože ji neuplatnil v odvolání. Dále městský soud neshledal opodstatněným tvrzení žalobce, že před vydáním rozhodnutí žalovaného nebyl seznámen s plnou mocí vztahující se k zastoupení jeho předchůdkyně. Tuto listinu nelze podle městského soudu považovat za podklad pro rozhodnutí, který by mohl ovlivnit věcnou stránku případu. Dokládá pouze zmocnění k zastupování pro odvolací řízení. Žalobce neuvedl žádné jiné konkrétní podklady, s nimiž nebyl v řízení před žalovaným seznámen, ani neupřesnil, v čem spatřuje nezákonnost napadeného rozhodnutí a jak byl zkrácen na svých právech, proto městský soud shledal námitku obecnou. Doplnil, že ani ze spisového materiálu nevyplývá, že by v rámci odvolacího řízení byly podklady pro rozhodnutí doplněny.
Poté se městský soud zabýval žalobní námitkou, podle níž v řízení nebyl řádně zjištěn skutkový stav, neboť v mezidobí došlo jednak ke změnám právních předpisů, dle kterých byla vydána některá podkladová stanoviska či vyjádření dotčených orgánů, a jednak ke změně v území, v důsledku čehož nemohla zejména vyjádření odpovídat stavu věci. Městský soud přitom posuzoval tvrzení žalobce, že na tyto konkrétní skutečnosti hodlal v řízení upozornit, ale nebylo mu umožněno seznámit se s věcí před vydáním rozhodnutí žalovaného. Podle městského soudu žalobci nic nebránilo v uplatnění těchto skutečností. Žaloba však žádné konkrétní údaje neobsahovala. Žalobce ani neuvedl, zda a jakým způsobem tyto skutečnosti mohly ovlivnit předchozí podkladová vyjádření či samotné rozhodnutí. Okolnost, že stanoviska a vyjádření byla vydána před delší dobou, pak podle soudu nemůže sama o sobě vést k pozbytí jejich platnosti. Změna právní úpravy podle městského soudu nedopadala na posuzovanou problematiku. Obecné tvrzení o změně v území pak podle městského soudu nemohlo bez dalšího odůvodnit nezákonnost rozhodnutí žalovaného. Městský soud neshledal poměrně obecně formulované žalobní body dostatečným důvodem ke zrušení napadeného rozhodnutí.
Žalobce (stěžovatel) brojil proti rozsudku městského soudu kasační stížností z důvodů, které podřadil § 103 odst. 1 písm. a) a b) s. ř. s. Z obsahu stížnosti je přitom zřejmé, že se stěžovatel domáhal zrušení rozhodnutí městského soudu i z důvodu podle § 103 odst. 1 písm. d) s. ř. s.
Stěžovatel nesouhlasil se závěrem městského soudu, že nemohl v žalobě uplatnit námitku vztahující se k postupu správního úřadu, kterým mu bylo znemožněno seznámit se s podklady pro rozhodnutí. Namítl, že „jistě obecně platí, že v žalobě nemohou být účinně uplatněny námitky, aniž by je před tím žalobce uplatnil ve správním řízení…, to však samozřejmě neplatí u těch námitek, u kterých tak učinit žalobce bez své viny nemohl!“ Stěžovatel zjistil vadu řízení vedeného v prvním stupni až v průběhu řízení odvolacího, přičemž mu ani zde nebyla dána možnost se k věci vyjádřit, proto se jednalo o způsobilý žalobní důvod a soud byl povinen jej projednat.
Dále stěžovatel považoval za nesprávné tvrzení městského soudu, že žalobní námitka týkající se nemožnosti seznámit se s podklady pro rozhodnutí by mohla být úspěšná jen tehdy, pokud by žalobce upřesnil, o jaké listiny se jednalo. Vzhledem k tomu, že podstatou tohoto žalobního bodu byla právě nemožnost shlédnout takové podklady, nemohl stěžovatel vědět, o jaké konkrétní písemnosti se jedná, a označil závěr soudu za logicky rozporný.
Obdobně stěžovatel městskému soudu vytkl, že z důvodu obecnosti neshledal důvodnými námitky, na které chtěl upozornit během odvolacího řízení. Zde stěžovatel vyslovil, že bez znalosti podkladů nemohl své připomínky, které by hodlal uplatnit ve správním řízení, konkrétně formulovat pouze pro účely žaloby. Po vydání napadeného rozhodnutí pozbylo upřesnění námitek smyslu. Opačný postup by ve svém důsledku vedl ke zhojení nezákonnosti postupu správního orgánu.
Závěrem stěžovatel namítl, že „nemůže obstát tvrzení soudu, že z uvedeného v žalobě nevyplývá, jakým způsobem mělo dojít k rozhodnutí na základě nikoli zjištěného stavu věci.“ S odkazem na rozsudek Nejvyššího správního soudu ze dne 27. 3. 2009, čj. 4 As 71/2008 - 123, stěžovatel poznamenal, že správní orgán neměl k dispozici jeho námitky a návrhy, proto napadené rozhodnutí nemohlo vycházet ze zjištěného stavu věci. Nemožnost vyjádřit se k podkladům rozhodnutí tedy podle stěžovatele vede nejen k porušení procesních práv účastníka řízení, ale rovněž má zásadní vliv na zjištění všech skutkových a právně významných okolností případu, jež jsou nezbytné pro vydání zákonného rozhodnutí.
Žalovaný navrhl zamítnutí kasační stížnosti. K první stížní námitce konstatoval, že podle rozhodovací praxe soudů i správních orgánů jsou právní nástupci vázáni obsahem právních úkonů svých předchůdců, a připomněl, že v územním řízení platí zásada koncentrace. Ohledně koordinační situace, která je podle stěžovatele zcela zásadním a stěžejním podkladem pro rozhodnutí, neboť právě z ní je zřejmé, o co v územním řízení jde, žalovaný uvedl, že účastníci řízení měli o jeho předmětu zcela jasnou představu.
Dále se žalovaný ztotožnil s názorem městského soudu, že plná moc předložená k potvrzení zastoupení předchůdkyně stěžovatele není podkladem pro rozhodnutí, jenž by mohl ovlivnit věcnou stránku případu. Rovněž pak městskému soudu přisvědčil v tom, že stěžovateli nic nebránilo v uplatnění věcných námitek před vydáním napadeného rozhodnutí a že ani v žalobě žádné takové konkrétní skutečnosti stěžovatel neuvedl.
Závěrem žalovaný přitakal městskému soudu, že změny právních předpisů a změny v území nemohou být samy o sobě důvodem pro zrušení napadeného rozhodnutí, neboť uplynutím času nepozbyla závazná stanoviska platnosti a jiné podklady nebyly zpochybněny.
Jednou z podmínek věcného přezkumu kasační stížnosti je časový aspekt jejího podání. Městský soud doručil napadený rozsudek přímo účastníkovi, který byl v řízení právně zastoupen. Jednalo se o neúčinné doručení, které nemohlo mít odpovídající právní účinky, neboť je v rozporu s § 42 odst. 2 věty první s. ř. s. Tímto doručením nezačala běžet lhůta pro podání kasační stížnosti (srov. usnesení rozšířeného senátu Nejvyššího správního soudu ze dne 4. 11. 2003, čj. 1 As 4/2003 - 48, č. 281/2004 Sb. NSS, všechna rozhodnutí tohoto soudu jsou dostupná i na www.nssoud.cz). Přesto však byla kasační stížnost podána právě v době po doručení rozsudku městského soudu přímo účastníkovi. Nejvyšší správní soud nicméně konstatuje, že vada doručení byla v dané věci odstraněna, neboť městský soud napadený rozsudek následně doručil i právnímu zástupci stěžovatele. Po doručení soudního rozhodnutí zástupci byl navíc k soudu podán přípis, ve kterém stěžovatel vyjádřil, že na již podané kasační stížnosti nadále trvá. Přestože tak byla kasační stížnost doručena městskému soudu ještě před řádným doručením napadeného rozsudku, zdejší soud s ohledem na výše uvedené uzavřel, že na ni nelze pohlížet jako na předčasně podanou (srov. rozsudky Nejvyššího správního soudu ze dne 7. 12. 2005, čj. 3 Azs 421/2004 - 86, a ze dne 23. 10. 2009, čj. 8 Afs 61/2009 - 136).
Nejvyšší správní soud přisvědčil stěžovateli, že v daném případě byl městský soud povinen se zabývat prvním žalobním bodem, přestože odpovídající námitka nebyla uplatněna v rámci odvolacího řízení. Bez ohledu na konkrétní okolnosti posuzované věci totiž obecně platí, že posouzení důvodnosti žalobního bodu nebrání pouhá skutečnost, že tato námitka nebyla obsahem odvolání (srov. usnesení rozšířeného senátu Nejvyššího správního soudu ze dne 26. 8. 2008, čj. 7 Afs 54/2007 - 62, č. 1742/2009 Sb. NSS). Zamítl-li pak městský soud žalobu, aniž by se vypořádal se všemi řádně uplatněnými žalobními námitkami, je jeho rozhodnutí ve smyslu § 103 odst. 1 písm. d) s. ř. s. nepřezkoumatelné pro nedostatek důvodů (srov. rozsudek Nejvyššího správního soudu ze dne 18. 10. 2005, čj. 1 Afs 135/2004 - 73, č. 787/2006 Sb. NSS). Podle usnesení rozšířeného senátu Nejvyššího správního soudu ze dne 28. 7. 2009, čj. 8 Afs 73/2007 - 107, pak zdejší soud takové soudní rozhodnutí zruší i za situace, kdy důvodnost předmětné námitky může sám spolehlivě posoudit podle obsahu spisu. Nejvyšší správní soud v posuzované věci na po drobné odůvodnění uvedených rozhodnutí pro stručnost v plném rozsahu odkazuje. Zároveň přitom podotýká, že je právními názory vyslovenými ve shora označených rozhodnutích vázán. Jelikož se tedy městský soud v napadeném rozsudku odmítl zabývat žalobní námitkou z toho důvodu, že nebyla uplatněna v rámci odvolacího řízení, Nejvyššímu správnímu soudu nezbylo než napadený rozsudek městského soudu pro nepřezkoumatelnost spočívající v nedostatku důvodů zrušit.
Nad rámec nezbytného odůvodnění Nejvyšší správní soud dodává, že podle ustálené judikatury správních soudů může důvodně namítaná procesní vada vést ke zrušení správního rozhodnutí jen v případě, že mohla mít vliv na zákonnost takového rozhodnutí (srov. rozsudky Nejvyššího správního soudu ze dne 4. 6. 2003, čj. 6 A 12/2001 - 51, č. 23/2003 Sb. NSS, a ze dne 8. 2. 2007, čj. 2 Afs 93/2006 - 75). Není totiž důvod rušit rozhodnutí v situaci, kdy je zřejmé, že správní orgán by po odstranění vytýkané vady vydal v dalším řízení rozhodnutí v zásadě shodné (srov. rozsudek Nejvyššího správního soudu ze dne 4. 1. 2011, čj. 2 As 80/2010 - 49). Z uvedeného je pak možné dovodit, že městský soud by mohl shledat důvodnost takové žalobní námitky jedině tehdy, pokud by žalobce konkretizoval, jak mohla tato vada ovlivnit výsledek správního řízení a v čem tedy spatřuje nezákonnost napadeného rozhodnutí (srov. přiměřeně rozsudek rozšířeného senátu Nejvyššího správního soudu ze dne 20. 12. 2005, čj. 2 Azs 92/2005 - 58, č. 835/2006 Sb. NSS).
Namítl-li žalobce v posuzované věci nemožnost seznámit se s podklady pro rozhodnutí, je v návaznosti na výše uvedené právní závěry pro úspěšnost dané námitky nezbytné, aby žalobce upřesnil podklady, jež neměl k dispozici, a jakým způsobem takové pochybení správního orgánu mohlo ovlivnit vydané meritorní rozhodnutí. Jinak řečeno, žalobce musí popsat, co by se změnilo v případě, kdyby k takové procesní vadě nedošlo. Tvrdí-li přitom žalobce, že mu nebylo umožněno seznámit se s určitými listinami, lze předpokládat, že je schopen je identifikovat, popř. popsat vše, co je mu o nich známo. V dalším řízení pak bude na městském soudu, aby vzal uvedené závěry v potaz při hodnocení všech žalobních námitek, které jsou založeny na tvrzeném procesním pochybení.
S ohledem na výše uvedené tedy Nejvyšší správní soud shledal rozsudek městského soudu nepřezkoumatelným pro nedostatek důvodů, a proto je zrušil a věc vrátil městskému soudu k dalšímu řízení (§ 110 odst. 1 s. ř. s.). V něm městský soud rozhodne vázán právním názorem vysloveným Nejvyšším správním soudem v tomto rozsudku (§ 110 odst. 3 s. ř. s.). V novém rozhodnutí městský soud rozhodne rovněž o náhradě nákladů řízení o této kasační stížnosti (110 odst. 2 s. ř. s.).
Zdroj: Rozsudek Nejvyššího správního soudu ze dne 29. 6. 2011, sp. zn. 8 As 28/2011 - 78, dostupné na www.nssoud.cz. Jedná se o neautentické znění, které bylo soudem poskytnuto bezplatně.

matches:
soud
soud
§ 39
zákona č. 50
soud
soud
soud
soud
soud
soud
§ 103
§ 103
soud
soud
§ 42
soud
soud
soud
soud
soud
soud
§ 103
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud


text:
Sdružení dodavatelů investičních celků IČO: 14889153, Praha, výpis z rejstříku (10.07.2020) | Euro.cz
Firma Sdružení dodavatelů investičních celků IČO 14889153
Sdružení dodavatelů investičních celků má aktuální nebo historický záznam v těchto rejstřících: obchodní rejstřík, živnostenský rejstřík.
Sdružení dodavatelů investičních celků (14889153) je Zájmové sdružení právnických osob. Sídlí na adrese Thámova 166/18, Praha 186 00. Do obchodního rejtříku byla zapsána dne 15. 3. 1991 a je stále aktivní. Sdružení dodavatelů investičních celků má celkem jednu provozovnu a jednu živnost.
Jako zdroj dat o Sdružení dodavatelů investičních celků nám sloužily tyto stránky:
Detailní informace o Sdružení dodavatelů investičních celků na Justice.cz
Detailní informace o Sdružení dodavatelů investičních celků na rzp.cz
Výpis dat pro Sdružení dodavatelů investičních celků na portále firmy.euro.cz obsahuje pouze takové informace, které lze dle zákona č. 101/2000 Sb., o ochraně osobních údajů, zveřejňovat i bez souhlasu subjektu těchto údajů.
Základní údaje Sdružení dodavatelů investičních celků
L 59365
Údaje o zřízení: Datum schválení stanov: 12. 3. 2013 Stanovami ze dne 12. 3. 2013 se nahrazuje společenská smlouva ze dne 29.11.1990 (ve znění dodatků), uzavřená členy Sdružení : 8.4.2015
Změna právní formy na formu "zájmové sdružení právnických osob" 31.3.2014
Usnesením Městského soudu v Praze, ze dne 4.12.2013, 73 Cm 232/2013-12, které nabylo právní moci dne 31.1.2014, se usnesení Městského soudu v Praze, ze dne 26.3.2013, 73 Cm 56/2013-3, kterým bylo zrušeno Sdružení dodavatelů investičních celků, SDIC v likv idaci a jmenován likvidátor, zrušuje. 14.2.2014
Usnesením Městského soudu v Praze ze dne 26.03.2013, č.j. 73Cm 56/2013-3 byla společnost zrušena s likvidací a byl jmenován likvidátor. Usnesení nabylo právní moci dne výrok I.-V. 30.04.2013. 13.6.2013 - 14.2.2014
Mostáreň Brezno se sídlem Brezno, SR 30.3.1992
České energetické závody - koncern, Elektromontáže Liberec, se sídlem v Liberci 30.3.1992
Název: Sídlo: Agra Přelouč s.p. Přelouč ČKD Blansko s.p. Blansko ČKD Dukla a.s. Praha ČKD Praha DIZ a.s. Praha Dodavatel technolog.zariadení železnic s.p. Martin Elektromont Brno s.p. Brno Elektromont Košice s.p. Košice Elektromontážní závody Praha s.p. Praha Ferox s.p. Děčín 15.3.1991
Formtrade s.p. Brno Hutní montáže s.p. Ostrava Chemot Brno s.p. Brno Chepos IDO Brno s.p. Brno Chepos ITS s.p. Brno Chirana OTS s.p. Praha Chotěbořské strojírny s.p. Chotěboř Inpro s.p. Praha Inženýrsko dodavatlský podnik s.p. Poprad Janka Radotín s.p. Praha 15.3.1991
Karosa s.p. Vysoké Mýto Kovofiniš s.p. Ledeč n. Sázavou Královopolská strojírna s.p. Brno Modřanské strojírny s.p. Praha Montas s.p. Hradec Králové Montáže Přerov s.p. Přerov Potrubí s.p. Praha První brněnská srojírna s.p. Brno Přerovské strojírny s.p. Přerov Regula Košice s.p. Košice 15.3.1991
Regula Praha s.p. Praha Sigma Engineering s.p. Olomouc Sigma Hranice s.p. Hranice na Moravě Slovenské energetické strojárne s.p. Tlamače Stast s.p. Praha Strojintex s.p. Liberec Škoda, koncern Plzeň s.p. Plzeň Škoda Praha s.p. Praha Tesla Eltos s.p. Praha Tramsporta s.p. Chrudim 15.3.1991
Uničovské strojírny s.p. Uničov Vítkovice s.p. Ostrava Vzduchotechnika s.p. Nové Mesto n.Váh. Závody elektotepelných zařízení Praha s.p. Praha Závody na výrobu vzduchotechnických zařízení s.p. Milevsko ZPA Brno s.p. Brno ZPA Čakovice s.p. Praha ZTS inženýrsko-dodavatelská organizacia s.p.Martin ZVÚ Hradec Králové s.p. Hradec Králové Žďárské strojírny a slévárny s.p. Žďár nad Sázavou 15.3.1991
Údaje o zřízení: Datum uzavření společenské smlouvy:29.11.1990 15.3.1991 - 8.4.2015
Výše členských podílů: á 3 000,-Kčs Zastupování: Sdružení navenek zastupuje předseda. 15.3.1991 - 8.4.2015
Aktuální kontaktní údaje Sdružení dodavatelů investičních celků
Sídlo Sdružení dodavatelů investičních celků
Thámova 166/18 , Praha 186 00 8.4.2015
Sokolovská 1955/278 , Praha 190 00 15.3.1991 - 8.4.2015
Předmět podnikání Sdružení dodavatelů investičních celků
a/ zdokonalování a další rozvíjení vyšších dodavatelských forem ve věcných technických, obchodně-právních, ekonomických, organizačních a řídících souvislostech pro tuzemskou výstavbu a vývoz, 15.3.1991 - 31.3.2014
b/ systémová péče o podmínky výkonu vyšších dodavatelských funkcí včetně zabezpečení informovanosti odborného aktivu pracovníků členů Sdružení a poskytování obecně prospěšných odborných služeb odpovídajících zaměření Sdružení, 15.3.1991 - 31.3.2014
c/ propagace činnosti a dodavatelského programu členů Sdružení a vytváření a organizování podmínek pro obchodní činnost v tuzemsku i zahraničí 15.3.1991 - 31.3.2014
d/ spolupráce s centrálními orgány federace a republik a s dalšími orgány a svazy ve prospěch rozvoje vyších forem dodávek, popř. rozvoje vyšších dodavatelských funkcí a dalších společných zájmů Sdružení v této oblasti 15.3.1991 - 31.3.2014
e/ spolupůsobení při organizování podmínek pro výchovu a rekvalifikaci odborných pracovníků a specialistů působících v řízení, realizaci a rozvoji dodávek uskutečňovaných vyšší dodavatelskou formou v podmínkách tržní ekonomiky a to prostřednictvím kurzů, seminářů, instruktáží a pod. 15.3.1991 - 31.3.2014
f/ poskytování a zprostředkování adresních specializovaných služeb včetně obchodní činnosti za úplatu pro členy Sdružení i mimo jejich okruh, a to na základě samostatné smlouvy. 15.3.1991 - 31.3.2014
vedení firmy Sdružení dodavatelů investičních celků
Statutární orgán Sdružení dodavatelů investičních celků
Prezident sdružení zastupuje sdružení samostatně 8.4.2015
Ing. Rostislav Žoudlík 10.5.2017
Ve svahu 1176/29 , Praha 147 00
Ing. Karel Patočka 15.3.1991 - 30.3.1992
Ing. Vilém Sacher 30.3.1992 - 8.4.2015
Ing. Rudolf Skaunic 8.4.2015 - 10.5.2017
Likvidace Sdružení dodavatelů investičních celků
Ing. Jaroslava Dlabolová 13.6.2013 - 14.2.2014
Sbírka Listin Sdružení dodavatelů investičních celků
L 59365/SL 14 stanovy společnosti Městský soud v Praze 12.3.2015 17.8.2015 18.8.2015 10
L 59365/SL 13 ostatní zápis z VH Městský soud v Praze 12.3.2015 26.1.2015 15.4.2015 8
L 59365/SL 9 účetní závěrka [2011] Městský soud v Praze 31.12.2011 18.8.2014 14.10.2014 5
L 59365/SL 8 účetní závěrka [2010] Městský soud v Praze 31.12.2010 18.8.2014 14.10.2014 6
L 59365/SL 7 účetní závěrka [2009] Městský soud v Praze 31.12.2009 18.8.2014 14.10.2014 6
L 59365/SL 6 účetní závěrka [2008] Městský soud v Praze 31.12.2008 18.8.2014 14.10.2014 6
L 59365/SL 5 účetní závěrka [2007] Městský soud v Praze 31.12.2007 18.8.2014 14.10.2014 5
L 59365/SL 4 účetní závěrka [2006] Městský soud v Praze 31.12.2006 18.8.2014 14.10.2014 6
L 59365/SL 3 účetní závěrka [2005] Městský soud v Praze 31.12.2005 18.8.2014 14.10.2014 6
L 59365/SL 2 účetní závěrka [2004] Městský soud v Praze 31.12.2004 18.8.2014 14.10.2014 7
L 59365/SL 11 účetní závěrka [2013] Městský soud v Praze 31.12.2013 18.8.2014 14.10.2014 8
L 59365/SL 10 účetní závěrka [2012] Městský soud v Praze 31.12.2012 18.8.2014 14.10.2014 8
Živnosti a provozovny Sdružení dodavatelů investičních celků
1004232004
Ing. Rostislav Žoudlík
Sdružení dodavatelů investičních celků - 14889153 - Praha
Profesní sdružení investičních společností a investičních fondů Hospodářské komory České republiky - 02751470 - Praha
Sdružení dodavatelů pro signmaking, z.s. - 62941119 - Praha
Dodávky Technologických Celků, s.r.o. - 64610438 - Ostrava
Asociace investičních fondů, z.s. - 03373088 - Praha
Společnost investičních technologií s.r.o. v likvidaci - 28438761 - Praha
Asociace alternativních investičních fondů ČR(AAIF), s.r.o. - 08543143 - Ostrava
Společnost dodavatelů pro zkvalitňování silniční sítě ve Středočeském kraji, z. s. - 22826262 - Kladno

matches:
zákona č. 101
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud


text:
Téma: Diskuze ke článku ‚Určení otcovství‘ | Právník.org
Diskuze ke článku ‚Určení otcovství‘
Forum › Fóra › Diskuze ke článkům › Diskuze ke článku ‚Určení otcovství‘
Zvolené téma obsahuje celkem 325 odpovědí. Do diskuze (1 účastník) se naposledy zapojil uživatel Lída Muchová a poslední změna je stará 3 roky, 11 měsíců.
17.6.2005 (10:08)
7.9.2005 (0:21)
15.10.2005 (0:36)
24.10.2005 (13:53)
1.11.2005 (23:52)
Dobrý den, jsem těhotná, nezaměstnaná a o dítě se po porodu budu starat sama, protože otec neprojevil zájem… Chtěla jsem se zeptat na nutnost udání otce do rodného listu dítěte, proč je to nutné a co to znamená pro mě, dítě i otce… Děkuji za odpověď 4.11.2005 (17:50)
23.11.2005 (10:54)
25.1.2006 (23:39)
13.2.2006 (10:16)
7.3.2006 (11:09)
8.3.2006 (14:18)
9.3.2006 (13:36)
Dobrý den, synovi jeho bývalá přítelkyně sdělila že je otcem jejího ročního dítěte. Již proběhlo určení otcovství ale na jiného muže které vyznělo v její neprospěch teď to tedy zkouší na syna. Pokud je skutečně otcem rád by se o dítě postaral jak bude v jeho silách jen mu jaksi chybí ta jistota. Můžete nám prosím poradit jaké má možnosti. Jak bez soudů určit otcovství, zda se dá využít již hotových testů a kolik jej to bude stát. V případě že by se prokázalo jeho otcovství, je možné aby byl žalován o výživné i zpětně když o svém otcovství nevěděl? 9.3.2006 (13:37)
20.3.2006 (14:20)
Michala Truhlarova
21.3.2006 (13:44)
12.4.2006 (17:32)
25.5.2006 (11:05)
13.6.2006 (9:40)
13.6.2006 (9:43)
13.6.2006 (9:46)
24.6.2006 (8:56)
velice Vás prosím o radu. Jsem v 6. měsíci těhotenství a otcem dítěte je muž, se kterým jsem se před dvěma měsíci z vážných osobních důvodů rozešla a manželé nejsme. Nyní žiji s partnerem, který mé těhotenství akceptuje, bude vytvářet ty nejlepší podmínky pro výchovu dítěte, avšak zatím nehodlá podstoupit na matrice souhlas s otcovstvím, což za tuto krátkou dobu chápu a nechci na něj vyvíjet nátlak. Proto se chci zeptat, jestli je nutné určit do rodného listu biologického otce dítěte, pokud já s tím nesouhlasím a ani si nepřeji, aby mezi ním a dítětem byly jakékoli citové a právní vazby? Případně, jaké jsou možnosti uvedení otce v rodném listě dítěte? A dále se chci zeptat, jak zabránit psychickému vydírání, při němž tento muž (biologický otec) si nárokuje výchovu dítěte a vyhrožuje soudním určením otcovství, přičemž nesplňuje základní sociální podmínky pro výchovu – nemá zaměstnání, nemá vlastní bydlení ani ostatní materiální a životní podmínky pro výchovu dítěte? 25.6.2006 (18:49)
2.7.2006 (17:51)
lusy.m
10.7.2006 (17:35)
T.Von.
19.7.2006 (13:00)
31.7.2006 (16:20)
máme stejný problém který se naskytl u Vás chci se zeptat jestli Vám někdo odpověděl jestli to jde zařídit i jinak než aby bylo dítě napsané na manžela přítelkyně Moc Vám děkuji za odpověď
S pozdravem Lukáš 21.8.2006 (13:09)
21.8.2006 (13:21)
dekuji 22.8.2006 (13:26)
29.9.2006 (12:54)
Dobry den. Prosim o radu a pomoc. Moje byvala pritelkyne je tehotna a biologickym otcem jsem nejspis ja. Byvala pritelkyne nechce po me otcovstvi (nechce abych ji nic platil), ale ja to chci pisemne. Existuje nejaka predepsana smlouva? Pokud ne co vsechno smlouva musi obsahovat aby byla z pravniho hlediska uznatelna. Dekuji za odpoved
2.10.2006 (21:42)
4.10.2006 (22:18)
22.10.2006 (0:40)
Hana 22.10.2006 (0:43)
Hana 27.10.2006 (13:12)
28.11.2006 (19:37)
5.12.2006 (11:59)
může žena podat žalobu na určení otcovství kdykoliv? Třeba i 5 let po narození dítěte? 7.12.2006 (11:17)
12.12.2006 (20:09)
15.12.2006 (16:23)
15.12.2006 (16:27)
19.1.2007 (16:34)
5.3.2007 (13:30)
11.4.2007 (10:07)
11.4.2007 (10:10)
9.5.2007 (15:27)
Muj kontakt – rykatado14@yahoo.es 9.5.2007 (21:49)
Dobrý den, jak mám postupovat ,když bych chtěl nechat udělat DNA? 10.5.2007 (10:19)
Dobrý den, potřebuji poradit , chtěl bych nechat udělat DNA soudně na koho se mám obrátit ? Děkuji Saiclo@seznam.cz 16.5.2007 (12:26)
22.5.2007 (12:02)
30.5.2007 (8:53)
23.6.2007 (16:06)
Dobrý den.Přišlo mi pozvání k soudu kde mám prohlásit, že jsem otcem dítěte. Jak mám u soudu podat žádost, že bych chtěl test DNA. Kolik stojí DNA a kde se provádí aby to bylo pro soudní řízení přijatelné? Děkuji za odpověď. Mail: p.P08@seznam.cz 23.6.2007 (21:13)
4.7.2007 (20:01)
4.7.2007 (20:03)
10.7.2007 (11:11)
13.7.2007 (14:53)
15.7.2007 (23:09)
19.7.2007 (12:36)
Budete dostávat na co máte nárok, ale po určité době Vám výživné bude chybět. Otce můžete nahlásit třeba za rok. 20.7.2007 (11:40)
21.7.2007 (20:47)
23.7.2007 (13:30)
Dobrý den, zajímalo by mne,jestli je možné mít zapsaného do rodného listu dítěte jméno otce dítěte, i když otec nepodepíše otcovství na matrice. 6e je otcem dítěte nepopírá, ale není schopen to jít na matriku podepsat. Děkuji za radu, či odpověď. Lucka 10.8.2007 (21:13)
11.8.2007 (18:21)
24.8.2007 (9:19)
4.9.2007 (10:26)
24.9.2007 (12:28)
24.9.2007 (13:12)
3.10.2007 (19:50)
Petr Juráň (www.advokat-juran.cz)
10.10.2007 (6:29)
10.10.2007 (19:47)
11.10.2007 (15:23)
15.10.2007 (14:56)
16.10.2007 (16:30)
18.10.2007 (10:06)
18.10.2007 (10:08)
18.10.2007 (10:09)
25.10.2007 (14:56)
25.10.2007 (15:53)
26.10.2007 (11:25)
29.10.2007 (8:20)
Dobrý den, předem Vám děkuji za odpověď a chci se Vás ještě zeptat ohledně toho návrhu na úpravu styku a určení výživného. Biologický otec nikdy ( od narození mého a "jeho syna" ) neprojevil zájem a to myslím doslova. Byl stíhán za neplacení alimentů dalších svých dvou dětí, dokonce co vím tak byl za to i ve vazbě. Zajímalo by mě jestli by měl právo se stýkat s mým synem? Mě osobně by to bylo dost proti srsti. Děkuji 29.10.2007 (8:49)
29.10.2007 (8:53)
29.10.2007 (9:54)
30.10.2007 (22:14)
1.11.2007 (13:24)
1.11.2007 (13:29)
1.11.2007 (22:51)
AndreaŠlosárová
7.11.2007 (13:51)
17.11.2007 (14:00)
19.11.2007 (11:56)
27.11.2007 (13:31)
29.11.2007 (21:08)
30.11.2007 (13:23)
30.11.2007 (13:26)
Mgr. Lucie Jindrová 3.12.2007 (17:07)
5.12.2007 (13:46)
5.12.2007 (20:04)
6.12.2007 (19:35)
6.12.2007 (19:38)
7.12.2007 (3:20)
8.12.2007 (7:58)
11.12.2007 (15:32)
18.12.2007 (15:40)
Dobry den, mam pulrocniho syna ktery se narodil v nemanzelskem svazku v Anglii. Otec je nigerijskeho statniho obcanstvi a narodnosti. Syn ma jmeno meho partnera. Zijeme ve spolecne domactnosti temer dva roky. Nas vztah neklape a tak jsem se chtela zeptat kdyz testy paternity vylouci jeho otcovstvi, co bude nasledovat, a jake ma naroky na dite. 19.12.2007 (19:10)
23.12.2007 (21:06)
26.12.2007 (23:23)
Aha, tak peníze by jste chtěla, ale to, na co má právo otec, tomu už se bráníte. Být vámi, nechám to tak, jak to je. na to jste měla myslet dřív, že finanční nároky dítěte budou stoupat. A to je mu teprve 6 let. 27.12.2007 (0:46)
27.12.2007 (8:45)
27.12.2007 (9:01)
27.12.2007 (9:15)
Dobrý den, v této záležitosti by Vám měly poskytnout konzultaci pracovnice oddělení sociálně právní ochrany dětí na obecním (městském) úřadu. Zde by jste mohla obdržet i potřebné podklady. Určení otcovství a stanovení výživného můžete požadovat společně v jednom návrhu. Jedná se o žalobu o určení otcovství k nezletilému dítěti a o úpravu jeho výchovy a výživy. Jako navrhovatelka jste osvobozena od soudního poplatku. Náklady by jste tedy měla mít minimální. Pokud se rychlosti soudního řízení, můžete doufat, že by se nemělo táhnout příliš dlouho, jelikož se jedná o péči o nezletilého. 27.12.2007 (9:21)
27.12.2007 (14:23)
27.12.2007 (15:10)
1.1.2008 (13:08)
4.1.2008 (17:09)
5.1.2008 (11:44)
5.1.2008 (11:49)
6.1.2008 (19:42)
7.1.2008 (12:43)
Dobrý den,jsem vdaná a čekám dítě.Před 8měsíci jsme měli s manželem krizi a měla jsem přítele, který si teď myslí,že to dítě bude jeho. Může bez mého svolení žádat o testy?A co to bude znamenat pro mě?Manžel souhlasí s tím,že nechceme žádat o určení rodičovství.Děkuji za odpověď 8.1.2008 (8:56)
10.1.2008 (2:45)
10.1.2008 (18:33)
13.1.2008 (13:31)
14.1.2008 (10:27)
14.1.2008 (16:20)
15.1.2008 (9:21)
23.1.2008 (14:38)
23.1.2008 (16:15)
Dobrý den, to, že nejste rozvedená celou věc poměrně komplikuje. K tomu, aby mělo dítě příjmení Vašeho přítele, bude nutno se obrátit na soud. Musí se popřít otcovství manžela a souhlasně prohlásit otcovstí přítele. Je to cesta zdlouhavá, ale musíte ji podstoupit. O radu se můžete obrátit také přímo na matriku na městském úřadu, kde vás budou přesně informovat, co k zápisu příjmení dítěte bude nutné předložit. 23.1.2008 (18:18)
˛jitka kulhánková
25.1.2008 (13:32)
peter Chci vas pozadat o radu. Zil jsem s pritelkyni temer 2 roky a v te dobe otehotnela. V 5 tem mesici tehotentsvi,ale utekla a psala ze si zmenii zmenila telefon i bydliste a zacala me pisemne i telefonicky vydirat abych se o dite nezajimal. Podal jsem na ni tr oznameni a v unoru vloni o zalobu na urceni otcovstvi v Brne. Po pul roce mi doslo ze soudu ze to predavaji na soud kde ma matka ditete trv pobyt do Blanska. Po dalsim pul roce konecne probehlo 1 jednani soudu, nyni v lednu a soud rozhodl, ze zastavuje rizeni bez nahrady skody, protoze byvala pritelkyne se mezitim vdala a vloni v listopadu si nechala na matrice zapsat jako otce ditete sveho noveho manzela. Podle mezinarodniho prava o diteti a ,ceske ustavy a Listiny zakl lid. prav mam prece pravo na geneticke testy a vedet zda je dite moje a starat se o nej a videt ho. proc soud vubec nenaridil geneticke testy , kdyz jsem s ni zil pres 2 roky a do 5 mesice jejiho tehotenstvi ?
25.1.2008 (13:40)
peter jeste bych jsem zapomel dodat ze pri narozeni byl v matrice otec neuveden o dite jsem se zajikimal i prostredn jejiho gynekologa atd atd,ale z jeji strany bylo jen vyhrozovani a vydirabni. Az nasledne po roce si nechala zapsat jako otce ditete sveho noveho manzela .synovi bude ted v cervnu 2 roky a ja ho ani nevidel a ani nevim zda je muj. Ona se mi vysmiva, stale me kontaktuje na me webove strance pod cizimi nicky, hani me a vysmiva se . mam zato ze jsem jeden z mala otcu co se zajima o sve dite a misto aby poprel ze je otcem, tak se k nemu hlasi,ale neni prece mozne abych prisel o sveho syna jen proto, ze soud nedela co ma, prodliva pripad po dobu jednoho roku a mezitim si ona naopise jineho otce. To je prece protiustavni i podle zakl listiny lidskych prav a mezin zakonu o diteti, ktere ma pravo znat sveho otce (rodice) a stykat se s nim.
25.1.2008 (14:46)
25.1.2008 (14:58)
25.1.2008 (15:03)
25.1.2008 (18:45)
peter Diky za odpoved. Vim ze to cele vypada slozite,ale moje otazka je prosta … Ma v nasem state vubec muz pravo na sve dite ?? A jak muze soud ignorovat mou zadost o geneticke urceni otcovstvi jen proto ze si nejaka zenska napise do rodneho listu a na matrice jineho otce ?? To je snad uz protiustavni a protipravni…
27.1.2008 (13:54)
ivan rejdík
27.1.2008 (15:08)
28.1.2008 (15:23)
28.1.2008 (15:45)
29.1.2008 (16:25)
30.1.2008 (16:09)
Dobrý den, mám tak trochu neobvyklý dotaz. Před 10 lety jsem začal žít se svou stávající družkou. Ona měla v té době již tříletého syna. V jeho rodném listě nebyl uveden otec. Jako otec jsem se tam nechal zapsat já. Ale moje přítelkyně ode mě odchází k synovu biologickému otci. Chce napsat synovi do rodného listu tohoto pána. Všichni tři jsme s touto změnou srozuměni a chceme ji provést. Jak je možno postupovat? Za informace předem děkuji. 1.2.2008 (10:18)
marek jediny
1.2.2008 (10:53)
Dobrý den, postupovat budete velmi obtížně, protože celá věc se bude muset řešit soudně. A navíc se budete muset obráti na státní zastupitelství, protože lhůtu pro popření otcovství jste promarnil. Nejedná se tedy o žádnou jednoduchou záležitost, kdy pouze zajdete na matriku a údaj v rodném listu se snadno přepíše. Ochrana zájmů dítěte je velmi striktní. Bližší instrukce si vyžádejte přímo na matrice městského úřadu. 1.2.2008 (10:55)
4.2.2008 (13:44)
4.2.2008 (14:22)
6.2.2008 (10:53)
Michal Krejcirik
6.2.2008 (10:57)
15.2.2008 (10:07)
Marie Cmajdálková
15.2.2008 (13:36)
15.2.2008 (15:03)
15.2.2008 (18:26)
19.2.2008 (10:41)
22.2.2008 (10:05)
5.3.2008 (8:22)
Petra Frešová
Vladka Berková
6.3.2008 (14:39)
Dobrý den, jestliže se k otcovství nehlásí musíte podat žalobu o určení otcovství. Soud si už podstatné okolnosti zjistí a rozhodne. S touto problematikou Vám podrobně poradí na oddělení sociálně-právní ochrany dětí na městském úřadu. 6.3.2008 (14:49)
Dobrý den, tohle bohužel nevyřešíte jen na základě Vašeho přání. Jestli nebudete mít k dispozici souhlas otce, budete se muset obrátit na soud, aby tento souhlas otce nahradil soudním rozhodnutím. Teprve soud zváží veškeré okolnosti případu, odůvodněnost a závažnost požadavku. Teprve se soudním rozhodnutím, které bude ve Váš prospěch (resp. dítěte), můžete podat žádost o změnu příjmení na matriční úřad. Tam by již mělo vše proběhnout hladce. 7.3.2008 (13:51)
Alcides Grance
11.3.2008 (19:05)
Jaromir Galasek
13.3.2008 (10:15)
Děkuji za odpovědi. 16.3.2008 (17:11)
andel666
17.3.2008 (9:56)
17.3.2008 (12:23)
23.3.2008 (19:20)
Jaroslav Radek
23.3.2008 (19:36)
Sarka Nedorostova
23.3.2008 (20:47)
25.3.2008 (10:42)
Děkuji za odpověd. 25.3.2008 (10:45)
26.3.2008 (10:13)
28.3.2008 (11:01)
Hana Dobrý den chtěla bych poprosit o radu.Od ledna roku 2007 s manželem nežiji,ale nejsme rozvedeni mám přítele s kterým jsem těhotná manžel se chce vzdát otcovství.Jsou i v tomto případě nutné testy DNA?A je možné aby dítě mělo v rodném listě uvedeno mé rodné příjmení?Děkuji
29.3.2008 (1:46)
2.4.2008 (9:24)
2.4.2008 (9:36)
5.4.2008 (19:29)
7.4.2008 (11:43)
Nyní bych chtěl udělat testy na určení otcovství-nejsem si zcela jist, že dítě je moje. U soudu mi bylo ale řečeno, že i když se prokáže, že nejsem otcem dítěte, tak i nadále budu muset na dítě platit. Je to pravda? 7.4.2008 (11:47)
7.4.2008 (14:15)
Radek Marusan
9.4.2008 (10:36)
Vy o to žádat soud nemůžete, ani to už není v ničím zájmu. Pro DNA test, který si můžete nechat udělat sama bez soudu, však potřebujete DNA obou srovnávaných osob, což u zemřelého otce půjde ztěží. 14.4.2008 (11:47)
Alena Dobrý den, prosím Vás o radu. Otec mé 3 měsíční dcery je německé národnosti. Trvalé bydliště má v Německu. Nebyli jsme oddáni a nežijeme spolu. Své bývalé přítelkyni vyhrožuje únosem jejich 3 letého syna do Německa, nebo odebráním syna matce a předání do ústavu. Dopustil se také násilného trestného činu a čeká na rozsudek soudu. Z tohoto důvodu jsem ho neuvedla jako otce mé dcery. Vyhrožuje mi, uráží celou moji rodinu a psychicky týral mé 2 děti, které mám ve své péči. Klade si nemožné podmínky každodenně dceru vídat. Jsem povinna mu toto umožnit? Mohu se nějak vyhnout zápisu otce na matrice a německém velvyslanectví? Děkuji Vám za odpověď.
15.4.2008 (21:29)
17.4.2008 (9:03)
denisa kleinova
20.4.2008 (21:34)
23.4.2008 (10:41)
23.4.2008 (10:42)
23.4.2008 (10:44)
23.4.2008 (12:52)
Ten, kdo ví.
23.4.2008 (13:17)
23.4.2008 (13:40)
24.4.2008 (7:01)
29.4.2008 (20:02)
5.5.2008 (10:36)
14.5.2008 (12:38)
14.5.2008 (14:26)
16.5.2008 (11:37)
20.6.2008 (8:34)
f.rono@seznam.sz
26.6.2008 (15:09)
Kdyby jste se s přítelem do doby porodu vzali, pak by syn dostal příjmení po rodičích a pokud by by jste nepřijala příjmení manžela, pak na základě Vaší dohody. Jestli oddána nebudete, pak budete muset podat žalobu o popření otcovství vůči manželovi, nechat proběhnout soud a před soudem rovnou souhlasně prohlásit rodičovství Vás a přítele. S pravomocným rozsudkem (a dalšími přílohami) pak můžete žádat změnu příjmení v rodném listu. 4.7.2008 (13:17)
hana koutná dobry den, chtela bych se zeptat, kdyz dam v porodnici zapsat do RL otce ditete, bez toho aniz by to bylo jiz jim schvaleno, jak dlouho to pak muze zpetne podepsat nez se poda zaloba ?? on si totiz mysli ze to muze podespat kdykoliv v zivote ditete zpetne. to doufam ze je tam nejaka lhuta, jinak by ty maminky byly pekne dlouho v nejistote !! predem dekuji za odpoved. hanka.
12.7.2008 (11:53)
12.7.2008 (12:35)
21.7.2008 (9:14)
Chtěl bych se zeptat jak dlouho trvá procedura určení otcovství v případě, že o něj zažádám? Jedená se o případ ,kdy budu veden v RL jako otec a dítě se zřejmě narodí do lhůt 300 dní po rozvodu. 21.7.2008 (9:23)
1.8.2008 (21:35)
6.8.2008 (7:59)
7.8.2008 (21:03)
monika Kubelová
11.8.2008 (22:27)
11.8.2008 (22:57)
11.8.2008 (22:59)
22.8.2008 (19:01)
26.8.2008 (11:11)
28.8.2008 (21:56)
2.9.2008 (13:37)
2.9.2008 (13:39)
2.9.2008 (13:44)
Dobrý den, Vaše šance jsou mizivé. Musíte se obrátit na státní zastupitelství a seznámit je s Vaším problémem. Jediný, kdo totiž může podat návrh na popření otcovství po marném uplynutí 6-měsíční lhůty, je nejvyšší státní zástupce. A ten tak učiní pouze pokud shledá, že je to v zájmu dítěte, nikoliv v zájmu nepravého rodiče. K podání takového návrhu dochází zřídka, a když už k němu dojde, pak rozhodnutí soudu, které by vyznělo ve prospěch nebiologického otce, je velmi výjimečné. 2.9.2008 (14:19)
2.9.2008 (20:12)
6.9.2008 (23:19)
7.9.2008 (13:12)
7.9.2008 (13:21)
7.9.2008 (16:22)
16.9.2008 (14:05)
19.9.2008 (9:29)
23.9.2008 (17:35)
23.9.2008 (17:38)
23.9.2008 (19:00)
Jako důkaz před soudem je nutno nechat test provést soudním znalcem (musí být opatřen kulatým razítkem). 2.10.2008 (9:29)
Hana Dobrý den,prosím tímto o radu jak postupovat v případě, že dcera byla donucena podepsat před porodem souhlas s otcovstvím, přestože již věděla, že otec nebude s nimi žít. Zároveň musela souhlasit, že dítě ponese jméno po otci. Jelikož jí bylo vyhrožováno, ze strachu o sebe a dítě toto podepsala. Teď, 14dní po porodu, otec skutečně nežije s dcerou, ale nesouhlasí se změnou jména v rodném listu. Nevím, proč by dítě mělo nést jméno otce, který se bude jako otec jenom tvářit a zřejmě bude dceři jenom komplikovat život, aniž by měl skutečný zájem o dítě. Je nějaká možnost minimálně přepsat jméno v RL, v nejlepším případě také popřít otcovství?
8.10.2008 (16:25)
11.10.2008 (9:33)
20.10.2008 (8:48)
26.10.2008 (15:17)
Petra Grogerová
petra dobrý den..mám dotaz,otec mého 10letého syna žádá mě o svolení určení otcovství.nežijeme spolu a syna mám ve vlastní péči. Musí mít mé svolení nebo nikoliv.Děkuji za odpovědˇ.
12.11.2008 (3:02)
Marek Dobrý den, v rodném listu mám zapsáno otec neuveden. Chtěl bych se zeptat, zda je možné u příslušného soudu dohledat spis o určení otcovství, když vím, že proběhlo, ale neznám výsledek ani jméno dotyčného. Problém je, že soud proběhl někdy v roce 1979 – 1981.
13.11.2008 (2:48)
18.11.2008 (4:05)
3.12.2008 (20:52)
Karel Hlustik
9.12.2008 (3:28)
16.12.2008 (9:59)
Vadim Richtr
9.1.2009 (21:24)
10.1.2009 (21:57)
Petr Kalfiřt
20.2.2009 (12:07)
Lucie Fibrichová
5.3.2009 (17:33)
Dobrý den, dostala jsem se do nepříjemné situace. Jsem těhotná a můj (teď už bývalý) přítel a otec dítěte nechce být zapsán do RL, dokud si neudělá testy otcovství. Tvrdí, že po testech bude na dítě výživné platit. Vzhledem k tomu jakým způsobem se mnou do teď jednal, mu ale nevěřím. Potřebovala bych tedy poradit jak postupovat, aby splnil, to co slibuje, testy si skutečně udělal a začal výživné platit. Mohu ho uvést do rodného listu, jako otce i když on si to nepřeje a žádný papír mi nepodepíše? Nechci, aby moje dítě mělo v RL mělo uvedeno: Otec neznámý, když já jsem si jistá kdo otcem je. Mohli byste mi prosím poradit, co mám tedy dělat, zda ho dát k soudu nebo co jiného? Jsem z této situace zoufalá. Děkuji za odpověď! 12.3.2009 (11:34)
12.3.2009 (11:34)
14.3.2009 (18:51)
18.3.2009 (21:11)
Petr Čičmiš
9.4.2009 (20:41)
26.8.2009 (9:54)
27.8.2009 (8:47)
27.8.2009 (21:00)
28.8.2009 (11:02)
Ten znalecký posudek není nutný, je pravdou že by mněl uspět u každého soudu ale je dost drahý. K určení otcovství může postačovat že se v době splození dítěte se manželé spolu nestýkali a vy že jste se s matkou stýkal (sexuálně) ako jediný. Toto účastníci u soudu potrvdí výpovědí a případným testem otcovství (neznaleckým- ten je tak o polovinu levnější).
3.9.2009 (11:26)
4.9.2009 (6:28)
Ano pokud je to v zájmu dítěte. Ale váš případ asi není. Váš dotaz se opozdil o 3 roky.
12.10.2009 (23:20)
Matka se opakovaně odmítá dostavit se synem na testy DNA, které jsou nařízené soudem. Existuje zákonná možnost, jak matku donutit, aby test s dítětem podstoupila? 5.11.2009 (22:51)
Ruda Křenek
19.12.2009 (18:42)
Zdravím potřebuju radu.Má bývala přitelkyně čeka dítě je v 7měsíci řekla mi to až ted už spolu nejsme.Po mě chce at sem v rodnem listě jako otec zapsán stím že mi podetíše papír že se zdava všech naroku na ditě takže alimentu.Pro mě by to asi ted bylo tak nejlepši ale myslím že v rodnem listě když nechci byt zapsan tak nemusim děkuju za rady 20.1.2010 (22:33)
ALICE MALIKOVA
Dobry vecer, chtela bych se zeptat jesly je mozne dodatecne dopsat otce do rodneho listu meho ditete bez jeho vedomi. dekuji za odpoved alice 17.2.2010 (11:52)
Andrea Stenglová
Může se muž bránit v době pokud se dítě ještě nenarodilo?Pokud je známo,že matka měla vztah s několika muži zároveň a teď s jistotou tvrdí, že dítě čeká s jedním určitým.Jak se má muž zachovat,po narození pokud chce otcovství popřít. 17.2.2010 (12:22)
18.2.2010 (14:23)
16.3.2010 (6:10)
Miroslava Ponizilova
Dobry den.chci se zeptat.pred 7lety se mi narodil syn.otec je napsany v rl,u soudu vse potvrdil.ted jsem podala zadost o zvyseni alimentu.v loni se otec ozenil a ted mi komplikuje zivot tim ze chce vymazat minulost a chce testy dna.ja mu 7let nedelam problemy a syna nevidi,nestara se a ani radne neplati.musim s testama souhlasit?prece nemuze me donekonecna vydirat?dekuji 29.3.2010 (11:38)
michaela porschova
29.5.2010 (15:34)
1.6.2010 (8:29)
Domnělý otec o zapsání do RL může požádat soud o určení otcovství. Dluhy by po otci ovšem nedědil, neboť dědictví je možné odmítnout, což by při předluženosti matka bezpochyby učinila. 3.7.2010 (20:03)
27.10.2010 (13:13)
27.10.2010 (17:08)
15.12.2010 (12:29)
5.1.2011 (23:49)
Maria Tiserova
1.3.2011 (19:04)
27.6.2011 (10:54)
9.8.2011 (12:46)
28.9.2011 (19:34)
8.10.2011 (11:45)
7.11.2011 (20:27)
30.11.2011 (13:13)
Nikola Tothova
1.12.2011 (0:16)
3.1.2012 (17:21)
oldřích kříž
jarda kit
8.2.2012 (20:16)
Nikola Matyášová
Dobrý den, prosila bych o radu. Moje babička přepsala před rokem svému synovi (mému otci) dům. Nyní bychom si s manželem chtěli tento dům zrekonstruovat. Nevíme jestli je přepis domu na nás možný, když otec dům vlastní teprve necelý rok. Prosíme jaké jsou podmínky tohoto přepisu? A jakým poplatkům přepis podléhá? Děkujeme za odpověď. 13.2.2012 (9:10)
16.2.2012 (20:15)
19.3.2012 (11:17)
22.6.2012 (12:47)
u soudu a předlož i to že platíš za děcko uveď i částku,nezapomen že sním máš návštěvy 2x/měs.- 2 hod za její přítomnost. jestli se potvrdí že je to tvoje děcko máš právo na práva otce a to i na papíře 28.8.2012 (10:49)
9.10.2012 (19:44)
11.12.2012 (22:27)
U soudu požádat může, avšak zaprvé: soud nemůže donutit ženu a dítě k testu otcovství (teoreticky ano, ale prakticky se to nedělá), zadruhé: promlčecí lhůta namítání otcovství je tři roky věku dítěte, od roku 2014 to bude prodlouženo na šest let věku dítěte. Což obojí pravděpodobně nepomůže v tomto případě. Pokud je žena svolná komunikovat, zkuste ji přesvědčit na "komerční test" paternity a zjistěte, jaká je skutečná situace – nikoliv jen "dojem" z její reakce…
11.12.2012 (22:36)
11.12.2012 (22:42)
Pokud jde o znalecké testy, nedokážu si představit, že by byly podplacené. U některých neznámých nebo malých laboratoří snad, ale pokud si vyberete některou z největších a nejkvalitnějších firem, nemusíte se spolehlivosti obávat. My například v citlivých případech pečlivě instruujeme klienty, jak zacházet s testem, aby mohli vysledku spolehlivě věřit. Druhý partner se totiž v některých případech může pokusit test zmanipulovat i jinak, než podplacením laboratoře.
11.12.2012 (22:46)
Pokud nechceš spoléhat jen na vychytralost právníků (nezapoměň, že pokud bude dítě tvoje, může vysoudit alimenty až 3 roky nazpátek), tak se s ní dohodni na DNA testu. Zjistíš průkazně, zda-li jsi biologickým otcem či nikoliv a pak se můžeš rozhodnout, jak se k tomu postavit. Zda platit, soudit se, nebo se jinak dohodnout bez nákladů na soudy a právní tahanice. Pokud se bude zdráhat jít na test, tak to zřejmě jenom zkoušela. Avšak jistý si být nemůžeš. Test je jednoznačně spolehlivá odpověď. 11.12.2012 (22:51)
Je to velmi obtížné! Mámě několik stovek podobně postižených mužů. Pokud žena (matka, zákonný zástupce dítěte) nesouhlasí, nemůžete si udělat ani test otcovství. Nemáte tedy v ruce téměř žádný důkaz, že dítě je vaše. Soudy matku násilím nedonutí k odběru vzorků a tudíž i námitka otcovství u soudu je těžko řešitelná. Někteří zoufalí otcové zkoušejí anonymní testy bez souhlasu matky, aby se aspoň dověděli pravdu – zda je dítě jejich. To však znamená porušení zákona a mít přístup k dítěti. Bohužel při současné feminizaci soudů tato situace, kdy otec má zajem se starat o dítě (kde není uveden jako otec v RL) není rozumě řešitelná…
11.12.2012 (22:57)
DNA testy otcovství se už ve většině případů dělají (bezbolestně) ze slin dítěte a otce, nikoliv z krve. 12.12.2012 (9:12)
10.1.2013 (20:21)
11.1.2013 (7:46)
DNAtest:CZ
Obraťte se prosím na právníka z oblasti rodinného práva ve vašem okolí. Pokud otec není zapsán v rodném listě je pro něj dítě cizí a nemá na něj žádné právo. Nejprve je nutno požádat soud o určení otcovství (a i k tomu se hodí genetický test, který otcovství potvrzuje) a následně o svěření do péče. Dokáži si však představit, že pokud jsou i jiné důkazy o otcovství (společné bydlení partnerů, společní přátelé a další doložení partnerství) mohl by soud svěřit dítě ještě před určením otcovství rodině otce. Avšak je to pouze spekulace a záleží na výkladu soudu, který preferuje zájem dítěte. Projeví-li tedy otec zájem a bude-li mít test otcovství například od nás, jistě to bude velkou výhodou pro rychlé určení dalšího osudu dítěte.
26.3.2013 (11:20)
veronika meisnerova
1.4.2013 (20:28)
Dana Čihovská
20.4.2013 (14:31)
Lída Muchová
Dobry den chtěla jsem se zeptat jestli soud nakáže testy DNA i když se bývalí přítel k otcoství přiznává a uvedl to i do vyjádření k žalobě že je otcem moji dcerky nebo jestli bude stačit když otcoství přizná i před soudem…V rodném listě zapsaný není jen z toho duvodu že se stále oháněl tím že má právo odmitnout zapsání do rodneho listu ale podle mě to byl jen tah aby oddalil placení alimentů. Autor
Odpověď na téma: Diskuze ke článku ‚Určení otcovství‘

matches: soud soud soud soud soud Soud soud soud soud soud soud soud soud soud soud


text:
NARITA a.s. Praha IČO 28302290 kontakty (20.08.2019) | Finance.cz
NARITA a.s. Praha IČO: 28302290
Tato stránka obsahuje výpis dat z různých rejstříků pro firmu NARITA a.s., která sídlí v obci Praha a bylo jí přiděleno IČO 28302290.
Firma s názvem NARITA a.s. se sídlem v obci Praha byla založena v roce 2008. Společnost je stále aktivní. V jejím vedení se dosud vystřídalo 6 osob. Společnost podniká v oboru Výroba, obchod a služby neuvedené v přílohách 1 až 3 živnostenského zákona a Poskytování nebo zprostředkování spotřebitelského úvěru .
Základní údaje o NARITA a.s. IČO: 28302290
Městský soud v Praze 7.2.2019
B 24174
Akciová společnost 5.9.2008
Následkem realizace fúze sloučením nástupnické společnosti V&W INVEST a.s., se sídlem Brno - Veveří, Veveří 455/8, PSČ 60200, IČO: 28302290, se zanikající společností NARITA a.s., se sídlem Praha 3 - Žižkov, Baranova 1899/6, PSČ 13000, IČO: 24153834, došl o k přechodu jmění zanikající společnosti NARITA a.s. na nástupnickou společnost V&W INVEST a.s., jak je specifikováno v projektu fúze sloučením ze dne 26. 10. 2018. 17.12.2018
Kontakty na NARITA a.s. IČO: 28302290
Baranova 1899/6 , Praha 130 00 4.1.2019
Veveří 455/8 , Brno 602 00 5.9.2008 - 4.1.2019
Obory činností NARITA a.s. IČO: 28302290
poskytování nebo zprostředkování spotřebitelského úvěru 18.5.2011 - 18.2.2019
pronájem nemovitostí, bytů a nebytových prostor 18.2.2019
správa vlastního majetku 18.2.2019
Vedení firmy NARITA a.s. IČO: 28302290
Akciovou společnost zastupuje člen představenstva vždy samostatně v plném rozsahu. 28.4.2015
Způsob jednání: 1. Společnost zastupuje vůči třetím osobám předseda představenstva samostatně ve všech věcech. 2. Podepisování za společnost se provádí tak, že k vytištěné nebo napsané obchodní firmě společnosti připojí svůj podpis předseda představenstva spolu s uvedení m své funkce. 18.5.2011 - 28.4.2015
Způsob jednání: Jménem společnosti je oprávněn jednat samostatně předseda představenstva a místopředseda představenstva ve všech věcech. 5.9.2008 - 18.5.2011
Ing. Milan Vokál 12.6.2015
JUDr. Adam Wilk Ph.D. 5.9.2008 - 18.5.2011
od 5.9.2008 do 27.4.2011
Ing. Milan Vokál 5.9.2008 - 18.5.2011
od 5.9.2008
Dr. Svěráka 1935/4, Boskovice 680 01
Bohumil Vavříček 5.9.2008 - 15.12.2011
od 5.9.2008 do 6.12.2011
Čížovky 2202/26, Boskovice 680 01
Vít Malach 18.5.2011 - 15.12.2011
od 27.4.2011 do 6.12.2011
Na Skalce 1829/15, Boskovice 680 01
Ing. Milan Vokál 18.5.2011 - 16.5.2012
Radovan Macháček 15.12.2011 - 2.8.2014
Martin Kobelka 15.12.2011 - 28.4.2015
od 6.12.2011 do 20.4.2015
Ing. Milan Vokál 16.5.2012 - 28.4.2015
od 27.4.2011 do 20.4.2015
Radovan Macháček 2.8.2014 - 28.4.2015
Ing. Milan Vokál 28.4.2015 - 12.6.2015
MUDr. Krunoslav Roglič 4.1.2019
Husova 1667/23, Boskovice 680 01
Ing. Josef Zemánek 5.9.2008 - 15.12.2011
Martin Kobelka 5.9.2008 - 15.12.2011
Komenského 681/8, Letovice 679 61
Tadeusz Wilk 5.9.2008 - 5.6.2013
Ing. Josef Zemánek 15.12.2011 - 28.4.2015
od 5.9.2008 do 5.9.2009
Jiří Dufek 15.12.2011 - 28.4.2015
315, Horní Štěpánov 798 47
Tadeusz Wilk 5.6.2013 - 28.4.2015
Ing. Josef Zemánek 28.4.2015 - 4.1.2019
od 20.4.2015 do 4.1.2019
Vlastníci firmy NARITA a.s. IČO: 28302290
zakladni 2 000 000 Kč 100% 5.9.2008
Kmenové akcie na jméno 100 000 Kč 20 28.4.2015
Kmenové akcie na majitele 100 000 Kč 20 5.9.2008 - 28.4.2015
Sbírka Listin NARITA a.s. IČO: 28302290
B 5669/SL 25 notářský zápis [NZ 118/2015] rozhodnutí řádné VH, stanovy Krajský soud v Brně 20.4.2015 28.4.2015 29.4.2015 33
B 5669/SL 20 stanovy společnosti Krajský soud v Brně 18.4.2012 23.5.2012 10
B 5669/SL 19 notářský zápis -rozhod.mim.VH,NZ 93/2012 Krajský soud v Brně 18.4.2012 23.5.2012 9
B 5669/SL 18 účetní závěrka - příloha 2010 Krajský soud v Brně 21.6.2011 17.2.2012 2
B 5669/SL 17 účetní závěrka - výkaz 2010 Krajský soud v Brně 21.6.2011 17.2.2012 2
B 5669/SL 16 účetní závěrka - rozvaha 2010 Krajský soud v Brně 21.6.2011 17.2.2012 4
B 5669/SL 15 účetní závěrka - příloha 2009 Krajský soud v Brně 1.3.2010 17.2.2012 2
B 5669/SL 14 účetní závěrka - výkaz 2009 Krajský soud v Brně 21.3.2010 17.2.2012 2
B 5669/SL 13 účetní závěrka - rozvaha 2009 Krajský soud v Brně 20.3.2010 17.2.2012 4
B 5669/SL 12 účetní závěrka - výkaz 2008 Krajský soud v Brně 30.3.2009 17.2.2012 2
B 5669/SL 11 účetní závěrka - rozvaha 2008 Krajský soud v Brně 30.3.2009 17.2.2012 4
B 5669/SL 9 ostatní -záp. ze zas.předst. Krajský soud v Brně 6.12.2011 29.12.2011 2
B 5669/SL 8 notářský zápis -rozhod.jed.akc.,NZ 334/11 Krajský soud v Brně 6.12.2011 29.12.2011 3
B 5669/SL 10 podpisové vzory +ČP Krajský soud v Brně 13.12.2011 29.12.2011 2
B 5669/SL 7 stanovy společnosti Krajský soud v Brně 28.7.2011 11
B 5669/SL 6 podpisové vzory +ČP Krajský soud v Brně 11.5.2011 20.5.2011 2
B 5669/SL 5 notářský zápis -rozhod. VH, NZ 117/2011 Krajský soud v Brně 27.4.2011 20.5.2011 11
B 5669/SL 4 podpisové vzory +ČP Krajský soud v Brně 13.8.2008 15.9.2008 3
B 5669/SL 3 ostatní -zápis dozorčí rady Krajský soud v Brně 14.7.2008 15.9.2008 2
B 5669/SL 2 ostatní -zápis představenstva Krajský soud v Brně 14.7.2008 15.9.2008 3
B 5669/SL 1 notářský zápis -ZS, stanovy, NZ 235/08 Krajský soud v Brně 14.7.2008 15.9.2008 15
výpis firmy NARITA a.s., 28302290 na obchodním rejstříku
výpis firmy V&W INVEST a.s., 28302290 na živnostenském rejstříku

matches: soud soud soud soud soud soud soud soud soud soud soud soud soud soud soud soud soud soud soud soud soud soud


text:
30 Cdo 4982/2015
Nejvyšší soud České republiky rozhodl předsedou senátu JUDr. Pavlem Vrchou v právní věci žalobce P. B. , proti žalované České republice Ministerstvu spravedlnosti, se sídlem v Praze 2, Vyšehradská 16, o zaplacení částky 5.000.000- Kč s příslušenstvím, vedené u Obvodního soudu pro Prahu 2 pod sp. zn. 27 C 141/2014, o dovolání žalobce proti usnesení Městského soudu v Praze ze dne 7. srpna 2015, č. j. 70 Co 291/2015-62, takto:
Obvodní soud pro Prahu 2 (dále již soud prvního stupně ) usnesením ze dne 7. května 2015, č. j. 27 C 141/2014-47, zamítl žádost, kterou se žalobce domáhal, aby mu byl ustanoven zástupce pro řízení.
K odvolání žalobce Městský soud v Praze (dále již odvolací soud ) usnesením ze dne 7. srpna 2015, č. j. 70 Co 291/2015-62, usnesení soudu prvního stupně potvrdil.
Proti shora uvedenému rozsudku odvolacího soudu podal (sám) žalobce, nezastoupen advokátem, dovolání, aniž by doložil potvrzení o právnickém vzdělání.
Soud prvního stupně usnesením ze dne 12. října 2015, č. j. 27 C 141/2014-69, doručeným žalobci dne 15. října 2015, vyzval žalobce k odstranění nedostatku povinného zastoupení v dovolacím řízení ve lhůtě patnácti dnů a současně žalobce poučil o tom, že nebude-li předložena soudu prvního stupně plná moc pro zvoleného advokáta a jím sepsané dovolání, Nejvyšší soud České republiky (dále již Nejvyšší soud nebo dovolací soud ) řízení zastaví.
Žalobce nedostatek povinného zastoupení neodstranil, pouze podal vyjádření k usnesení ze dne 12. října 2015 , ve kterém zopakoval svá tvrzení obsažená v dovolání.
Nejvyšší soud jako soud dovolací (§ 10a o. s. ř.) dospěl k závěru, že dovolací řízení je třeba zastavit.

matches: soud soud soud soud soud Soud soud soud soud soud soud


text:
Výkon evropského zatýkacího rozkazu nemůže být odmítnut s odůvodněním, že vyšetřování bylo rozhodnutím státního zastupitelství zastaveno, když v jeho průběhu byla vyžádaná osoba vyslechnuta pouze jako svědek. Justiční orgány členských států jsou povinny přijmout rozhodnutí o každém evropském zatýkacím rozkazu, který je jim doručen.
AY, maďarský státní příslušník, je předsedou představenstva jisté maďarské společnosti a v Chorvatsku je vůči němu vedeno trestní stíhání. Je podezřelý z toho, že souhlasil s vyplacením značné částky peněz jistému chorvatskému vysokému státnímu úředníkovi výměnou za uzavření dohody mezi maďarskou společností a chorvatskou vládou. Po zahájení vyšetřování s AY v Chorvatsku pro trestný čin podplacení požádaly chorvatské orgány opakovaně (poprvé dne 10. června 2011) své maďarské protějšky o poskytnutí mezinárodní právní pomoci, tj. aby vyslechly AY jako podezřelého a předaly mu předvolání.
Maďarské orgány sice těmto žádostem nevyhověly, zahájily však vyšetřování za účelem ověření, zda byl spáchán trestný čin ohrožující integritu veřejného života v podobě podplácení v mezinárodním styku podle maďarského trestního zákoníku. Toto vyšetřování bylo zastaveno rozhodnutím maďarského Národního úřadu pro vyšetřování ze dne 20. ledna 2012 z důvodu, že spáchané skutky nejsou trestným činem. Vyšetřování vedené maďarskými orgány však nebylo zahájeno vůči AY jako podezřelému, ale pouze v souvislosti s tvrzeným trestným činem, přičemž AY byl v tomto vyšetřování vyslechnut jen jako svědek. Dne 1. října 2013 – po přistoupení Chorvatska k Evropské unii – vydaly chorvatské orgány na AY evropský zatýkací rozkaz. Výkon tohoto zatýkacího rozkazu byl ale maďarskými justičními orgány odmítnut s odůvodněním, že v Maďarsku již bylo trestní řízení týkající se týchž skutků, na jakých se zakládal zatýkací rozkaz, zastaveno. Dne 15. prosince 2015 vydal Županijski Sud u Zagrebu (Župní soud v Záhřebu, Chorvatsko), před nímž probíhá trestní řízení s AY, nový evropský zatýkací rozkaz na AY. Maďarské orgány odmítly přijmout o tomto zatýkacím rozkazu formální rozhodnutí z důvodu, že v Maďarsku není z právního hlediska možné zatknout AY či zahájit nové řízení o výkonu zatýkacího rozkazu. Za těchto podmínek se chorvatský soud Soudního dvora v podstatě táže, zda rámcové rozhodnutí o evropském zatýkacím rozkazu umožňuje orgánům členského státu odmítnout výkon takového zatýkacího rozkazu s odůvodněním, že již bylo v tomto členském státě zastaveno trestní řízení týkající se týchž skutků, kterých se týkal zatýkací rozkaz, a to i tehdy, pokud osoba, na niž byl zatýkací rozkaz vydán, v tomto řízení vystupovala pouze jako svědek, a nikoli jako podezřelý či obviněný. Chorvatský soud se rovněž táže, zda je vnitrostátní orgán povinen přijmout rozhodnutí o každém evropském zatýkacím rozkazu, který mu je doručen, a to i tehdy, kdy už rozhodl o dřívějším evropském zatýkacím rozkazu týkajícím se téže osoby a téhož trestního řízení.
Ve svém stanovisku ze dne 16. května 2018 generální advokát M. Szpunar navrhl Soudnímu dvoru, aby prohlásil, že nemá pravomoc odpovědět na otázky, které justiční orgán, který vydal evropský zatýkací rozkaz, položil s cílem, aby bylo určeno, zda vykonávající orgán může odmítnout rozkaz vykonat. Soudní dvůr naproti tomu v dnešním rozsudku nejprve konstatoval, že přípustnost žádosti o rozhodnutí o předběžné otázce není zpochybněna skutečností, že se položené otázky týkají povinností vykonávajícího justičního orgánu, zatímco předkládající soud je justičním orgánem vydávajícím evropský zatýkací rozkaz. Vydání evropského zatýkacího rozkazu totiž zasahuje do osobní svobody vyžádané osoby a za zaručení základních práv je podle judikatury Soudního dvora v prvé řadě odpovědný vystavující členský stát, a proto je třeba, aby měl justiční orgán, který vydal evropský zatýkací rozkaz, možnost položit Soudnímu dvoru předběžnou otázku.
Soudní dvůr dále připomněl, že vykonávající justiční orgány mohou až na výjimečné okolnosti výkon evropského zatýkacího rozkazu odmítnout pouze v taxativně vyjmenovaných případech stanovených v rámcovém rozhodnutí. Vykonávající justiční orgán, který zůstane po vydání evropského zatýkacího rozkazu nečinný, a nedoručí tedy justičnímu orgánu, který jej vydal, žádné rozhodnutí, proto porušuje své povinnosti podle rámcového rozhodnutí. Soudní dvůr následně zkoumal, zda se v projednávané věci může použít důvod pro povinné odmítnutí výkonu stanovený v čl. 3 bodě 2 rámcového rozhodnutí.
Tento důvod pro odmítnutí výkonu se týká případu, kdy je vykonávající justiční orgán informován o tom, že trestní stíhání proti vyžádané osobě v některém členském státě za tentýž čin skončilo konečným rozhodnutím. Soudní dvůr v tomto ohledu upřesnil, že předpokladem pro vynesení konečného rozhodnutí je existence dřívějšího trestního stíhání zahájeného s vyžádanou osobou. Vzhledem k absenci trestního stíhání vůči AY v projednávané věci jej tedy nelze považovat za osobu, jejíž trestní stíhání skončilo „konečným rozhodnutím“ ve smyslu rámcového rozhodnutí. Rozhodnutí, kterým bylo zastaveno vyšetřování, v jehož průběhu byl AY vyslechnut pouze jako svědek, se proto nelze dovolávat za účelem odmítnutí výkonu zatýkacího rozkazu na základě tohoto důvodu pro odmítnutí výkonu.
Soudní dvůr konečně zkoumal, zda se v projednávané věci použije některý ze tří důvodů, pro které může být výkon odmítnut, stanovených v čl. 4 bodě 3 rámcového rozhodnutí. První z těchto důvodů se týká případu, kdy vykonávající justiční orgán upustí od zahájení trestního stíhání kvůli trestnému činu, pro který byl evropský zatýkací rozkaz vydán, druhý se týká případu, kdy se justiční orgány ve vykonávajícím členském státě rozhodly zastavit trestní stíhání kvůli trestnému činu, pro který byl zatýkací rozkaz vydán, a třetí se týká případu, kdy byl v členském státě vynesen proti vyžádané osobě za stejné jednání pravomocný rozsudek, který zamezuje dalšímu trestnímu stíhání. Soudní dvůr konstatoval, že první a třetí ze shora uvedených důvodů jsou v projednávané věci irelevantní. Pokud jde o druhý důvod, Soudní dvůr zdůraznil, že výklad, podle kterého by výkon evropského zatýkacího rozkazu mohl být odmítnut v případě, kdy se tento zatýkací rozkaz týká týchž skutků, které již byly předmětem dřívějšího rozhodnutí, a bez ohledu na totožnost osoby, vůči níž je trestní stíhání vedeno, by byl zjevně příliš široký a přinášel by s sebou riziko obcházení povinnosti vykonat zatýkací rozkaz. Vzhledem k tomu, že tento důvod pro odmítnutí výkonu je výjimkou, musí být vykládán restriktivně a s ohledem na potřebu podporovat předcházení a potírání zločinnosti. V projednávané věci nebylo vyšetřování maďarskými orgány vedeno vůči AY, nýbrž proti neznámému pachateli, a rozhodnutí, kterým bylo toto vyšetřování zastaveno, nebylo přijato vůči AY. Soudní dvůr z toho dovodil, že se ani druhý ze shora uvedených důvodů pro odmítnutí výkonu nepoužije.
Soudní dvůr proto rozhodl, že výkon evropského zatýkacího rozkazu nemůže být odmítnut s odvoláním na rozhodnutí státního zastupitelství, kterým bylo zastaveno vyšetřování zahájené s neznámým pachatelem, v jehož průběhu byla osoba, na niž byl tento zatýkací rozkaz vydán, vyslechnuta pouze jako svědek, přičemž s touto osobou nebylo vedeno trestní stíhání a toto rozhodnutí nebylo vydáno vůči ní.

matches:
soud
soud
soud
soud
čl. 3
čl. 4


text:
I. ÚS 399/05
I.ÚS 399/05 ze dne 2. 6. 2006
Ústavní soud rozhodl v senátě složeném z předsedy Františka Duchoně a soudců Vojena Güttlera a Ivany Janů o ústavní stížnosti L. Z., zast. JUDr. Stanislavou Bradovou, advokátkou, sídlem Kratochvílova 43, Přerov, proti rozsudku Krajského soudu v Ostravě - pobočka Olomouc ze dne 22.3.2005, č.j. 12 Co 742/2004-61, za účasti Krajského soudu v Ostravě - pobočka Olomouc, jako účastníka řízení, a F. Z., zast. JUDr. Zdeňkem Novákem, advokátem, sídlem Čechova 2, Přerov, jako vedlejšího účastníka řízení, t a k t o :
Stěžovatelka ve včas a řádně podané ústavní stížnosti napadla v záhlaví uvedený rozsudek Krajského soudu v Ostravě, pobočka v Olomouci (dále jen "krajský soud"), kterým byl změněn rozsudek soudu I. stupně tak, že byla zamítnuta stěžovatelčina žaloba domáhající se po vedlejším účastníkovi zaplacení částky 19 831,- Kč. Ve svém podání uvedla, že Okresní soud v Přerově vydal dne 5.4.2004 rozsudek č.j. 7 C 237/2003-32, podle kterého byl vedlejší účastník povinen jí zaplatit požadovanou částku a nahradit náklady řízení. Vedlejší účastník podal proti tomuto rozsudku odvolání, na jehož základě rozhodl krajský soud napadeným rozsudkem. Stěžovatelka namítá, že tímto rozsudkem bylo porušeno její právo na soudní ochranu podle čl. 36 odst. 1 a čl. 38 odst. 2 Listiny základních práv a svobod (dále jen "Listina"). Porušení tohoto základního práva spatřuje v tom, že krajský soud zamítl žalobu na zaplacení žalované částky z důvodu, že v právním základu žalovaného nároku - vyživovací povinnosti mezi rodiči a dětmi - nelze spatřovat závazkový právní vztah, když jde o právní vztah, který vyplývá přímo ze zákona o rodině, je upraven v celém rozsahu tímto zákonem, a proto nelze na něj aplikovat ustanovení obč. zákoníku týkající se závazkových vztahů, tedy i ust. § 517 obč. zákoníku. Podle stěžovatelky krajský soud postavil své rozhodnutí na zcela nesprávném právním závěru, že rodinně právní vztahy zásadně nesnesou, aby se na ně aplikovaly normy jiného právního odvětví, když vlastní zákon na ně přímo neodkazuje. Ustanovení § 104 zákona o rodině hodnotí jako normu podpůrnou, nikoliv plně odkazovací, který by umožňovala na rodinné a manželské vztahy zásadně aplikovat normy občanského práva jako tzv. subsidiární. V neposlední řadě opírá krajský soud tento právní názor i o skutečnosti, že dosavadní judikatura tyto otázky žádným způsobem neřeší a neupravuje. Stěžovatelka je toho názoru, že v souvislosti s placením výživného lze hovořit o závazkovém právním vztahu, jímž je podle § 488 obč. zákoníku právní vztah, ze kterého věřiteli vzniká právo na plnění (pohledávku) od dlužníka a dlužníkovi vzniká povinnost splnit závazek (dluh). Tento závazek vzniká z "jiných skutečností uvedených v zákoně", a to v zákoně o rodině (typickým případem takové skutečnosti je rodičovství). Nesouhlasí se závěrem krajského soudu, že neplnění si této vyživovací povinnosti nepožívá řádné právní ochrany ve srovnání s jinými peněžitými závazky a je ponecháno na vůli dlužníka, kdy splní svůj závazek, aniž by byl vystaven jakékoliv majetkové sankci. Svým rozhodnutím krajský soud zcela nedůvodně vyživovací povinnost mezi rodiči a dětmi znevýhodnil, přisoudil této povinnosti nerovné, méně kvalitní postavení ve vztahu k běžným peněžitým závazkům; zcela opomenul, že práva a zájmy dítěte nabývají nových společenských priorit, je jim věnována vyšší pozornost a společensky intenzivnější ochrana. Porušení práva na soudní ochranu, konkrétně práva účastnit se jednání a možnosti vyjádřit se ke všem prováděným důkazům podle čl. 38 odst. 2 Listiny, spatřuje stěžovatelka v tom, že k jednání krajského soudu nedostala předvolání. O jednání byla informována svou právní zástupkyní, když tato ji sdělila, že pro časovou kolizi s již dříve nařízenými jednáními v jiných věcech, je nucena požádat odvolací soud o odročení nařízeného jednání. Po zamítavém stanovisku krajského soudu k této žádosti s poučením, že kolizi soudních jednání na straně právního zástupce lze řešit formou substituce, bylo jednáno v její nepřítomnosti. Stěžovatelka odmítla substituci zvolené právní zástupkyně, ale současně pro svůj věk se necítila erudovanou sama vystupovat při jednání odvolacího soudu. Z uvedených důvodů stěžovatelka navrhla, aby Ústavní soud napadený rozsudek v celém rozsahu zrušil.
Relevantní znění čl. 36 odst. 1 a čl. 38 odst. 2 Listiny, upravující základní práva, jejichž porušení stěžovatelka namítá, je následující: Čl. 36 odst. 1: Každý se může domáhat stanoveným postupem svého práva u nezávislého a nestranného soudu a ve stanovených případech u jiného orgánu. Čl. 38 odst. 2: Každý má právo, aby jeho věc byla projednána veřejně, bez zbytečných průtahů a v jeho přítomnosti a aby se mohl vyjádřit ke všem prováděným důkazům. Veřejnost může být vyloučena jen v případech stanovených zákonem.
Podle § 42 odst. 4 zák. č. 182/1993 Sb., o Ústavním soudu, ve znění pozdějších předpisů (dále jen "zákon o Ústavním soudu") si v rámci dokazování Ústavní soud vyžádal vyjádření účastníka a vedlejšího účastníka k ústavní stížnosti.
Krajský soud ve vyjádření uvedl, že se s důvody stížnosti neztotožňuje, když argumentace použitá v ústavní stížnosti nedosahuje ústavně právní relevance, neboť fakticky stěžovatelka zpochybňuje právní závěr odvolacího soudu ve věci, kde dovolání není přípustné. Na svém právním posouzení věci krajský soud trvá. Ani argumentaci k námitce, že stěžovatelka byla vyloučena z účasti na odvolacím jednání, krajský soud neakceptuje. Popsal postup předvolání k nařízenému jednání a důvody, pro které neakceptoval žádost o odročení odvolacího jednání, o čemž byla zástupkyně stěžovatelky uvědoměna. S odkazem na nález Ústavního soudu ve věci sp.zn. I. ÚS 414/02 dodal, že pokud vycházel z výsledků předchozího řízení, písemných podání účastníků a odvolací jednání neodročil, rozhodl právně konformně, nevybočil z ústavně právního rámce a neporušil tak právo stěžovatelky jednat před soudem. Krajský soud navrhl odmítnutí ústavní stížnosti.
Vedlejší účastník považuje napadený rozsudek za věcně správný a zákonný, proto navrhl, aby ústavní stížnost byla zamítnuta.
Obě vyjádření byla zaslána stěžovatelce na vědomí k replice; možnosti vyjádřit se k nim nevyužila.
Ze spisu Okresního soudu v Přerově sp.zn. 7 C 237/2003 Ústavní soud zjistil, že dne 18.8.2003 podala stěžovatelka vůči vedlejšímu účastníkovi návrh na vydání platebního rozkazu, kterým se domáhala zaplacení částky 17 940,- Kč (žalobní návrh v průběhu řízení rozšířila na částku 19 831,- Kč). Uvedla v něm, že podle dohody rodičů (tj. její matkou a vedlejším účastníkem) schválené soudem byla svěřena do výchovy matky a vedlejší účastník se zavázal platit na její výživu částku 1000,- Kč. Vyživovací povinnost si vedlejší účastník neplnil dobrovolně a matka podala návrh na výkon rozhodnutí srážkami ze mzdy. Protože vedlejší účastník neplnil řádně a včas, požadovala stěžovatelka zaplacení uvedené sumy, která činí vypočtené úroky z prodlení ve výši dvojnásobku diskontní sazby platné k první dni prodlení s plněním peněžitého dluhu (ve smyslu § 517 odst. 2 obč. zákoníku, ve spojení s § 1 nař. vlády č. 142/1994 Sb.). Vedlejší účastník návrh považoval za neopodstatněný, protože dluh na výživném nemá. Okresní soud rozsudkem ze dne 5.4.2004, č.j. 7 C 237/2003-32, návrhu v plném rozsahu vyhověl, když vzal za prokázané, že vedlejší účastník měl vyživovací povinnost, neprokázal, že by tento závazek splnil, tudíž se dostal do prodlení, a proto přiznal nárok na požadovaný úrok z prodlení. Vedlejší účastník se proti rozsudku odvolal s argumentací, že soud nepřihlédl ke všem tvrzeným skutečnostem a označeným důkazům, neúplně zjistil skutkový stav věci, neboť neprovedl jím navržené důkazy a tak dospěl k nesprávným skutkovým zjištěním; výhrady konkretizoval do tvrzení, že výživné splnil. Krajský soud nařídil odvolací jednání na 22.3.2005 v 13,45 hod. Právní zástupkyně stěžovatelky požádala o jeho odročení z důvodu kolize s jinými nařízenými jednáními, krajský soud její žádost nevyhověl a upozornil ji, že kolizi soudních jednání lze řešit formou substituce. Ve věci krajský soud rozhodl napadeným rozsudkem tak, že žalobu zamítl, a současně rozhodl o nákladech řízení. Soud shledal, že námitky vedlejšího účastníka nejsou pro jeho rozhodnutí podstatné, a to za situace, kdy zásadní a podstatnou, i když ne zcela přesně konkretizovanou odvolací námitkou, je námitka nesprávného právního posouzení věci okresním soudem. Krajský soud se neztotožnil s právním posouzením věci provedeným okresním soudem, neboť - dle jeho názoru - nelze v daném případě aplikovat § 517 obč. zákoníku, který se týká závazkových právních vztahů. Vyživovací povinnost je plněním rodičovské odpovědnosti, jde o specifický rodinně právní vztah, který je v celém rozsahu upraven zákonem o rodině a nelze na něj aplikovat ustanovení obč. zákoníku týkající se závazkových vztahů, tedy ani § 517 obč. zákoníku, a to ani s použitím § 104 zákona o rodině. Toto ustanovení je normou podpůrnou, nikoliv plně odkazovací, z čehož vyplývá, že na rodinné a manželské vztahy zásadně nelze aplikovat normy občanského práva jako tzv. subsidiární. Pouze v případech, kdy zákon o rodině částečně určité právní vztahy upravuje, jako je to např.v souvislosti s promlčením, odkazuje podpůrně na další právní normy, konkrétně na obč. zákoník. Prodlení s placením výživného, resp. nárok na úrok z prodlení, v souvislosti s prodlením s placením výživného není zákonem o rodině v žádném ustanovení upraven a nelze v tomto směru ani přes ust. § 104 zák. o rodině aplikovat obč. zákoník. Tento názor podpírá odvolací soud i skutečností, že ani dosavadní judikatura tyto otázky žádným způsobem neřeší a neupravuje.
Po provedeném dokazování Ústavní soud zjistil, že návrh stěžovatelky je zjevně neopodstatněný. Přitom opodstatněností ústavní stížnosti je v řízení před Ústavním soudem třeba rozumět podmínku, že napadeným rozhodnutím bylo porušeno základní právo nebo svoboda stěžovatele.
Ústavní soud ve své judikatuře opakovaně zdůrazňuje, že zásadně není oprávněn zasahovat do rozhodovací činnosti obecných soudů, neboť není vrcholem jejich soustavy (srov. čl. 83 a čl. 91 Ústavy) a není pravidelnou přezkumnou instancí rozhodnutí obecných soudů. Ústavní soud se proto ústavní stížností zabýval jen v rozsahu stěžovatelkou namítaných porušení jejích základních práv.
Z tohoto pohledu Ústavní soud konstatuje, že žádné porušení základních práv stěžovatelky nebylo zjištěno. Podstatu ústavní stížnosti tvoří její polemika s právními závěry krajského soudu o aplikaci ustanovení obč. zákoníku v případě prodlení s placením výživného. Je nepopiratelné, že vztahy výživného jsou svojí podstatou vztahy majetkového charakteru, proto není vyloučena aplikace obecných ustanovení obč. zákoníku o závazcích (§ 488 - 587); přitom je třeba zohlednit jejich specifický charakter, zejména bezprostřední vázanost na vztahy osobní. Právě determinace vztahů výživného vztahy osobními je důvodem i specifické trestněprávní sankce za prodlení s úhradou výživného (srov. § 213 trestního zákona). Existence této zvláštní sankce - na rozdíl od jiných majetkových vztahů - odůvodňuje nemožnost použití občanskoprávní úpravy úroků z prodlení. Z tohoto pohledu Ústavní soud konstatuje, že v průběhu řízení před obecnými soudy nebylo porušeno stěžovatelčino právo na soudní ochranu zakotvené v čl. 36 odst. 1 Listiny. Ani k porušení základního práva chráněného v čl. 38 odst. 2 Listiny nedošlo, protože krajský soud umožnil stěžovatelce účastnit se odvolacího jednání, přípis o tom, že se žádosti o odročení z důvodu kolize nevyhovuje byl její právní zástupkyni doručen v dostatečném předstihu (14 dnů před konáním jednání), tudíž bylo možné substituci zajistit.

matches:
soud
soud
soud
čl. 36
čl. 38
soud
§ 517
soud
§ 104
soud
§ 488
soud
čl. 38
soud
soud
čl. 36
čl. 38
Čl. 36
Čl. 38
§ 42
soud
soud
soud
soud
soud
soud
§ 517
§ 1
soud
soud
soud
soud
soud
Soud
soud
§ 517
§ 517
§ 104
§ 104
soud
soud
soud
čl. 83
čl. 91
soud
soud
§ 213
soud
čl. 36
čl. 38
soud


text:
RiseCorp, s.r.o. Brno IČO 02407183 kontakty (18.02.2020) | Finance.cz
RiseCorp, s.r.o. Brno IČO: 02407183
Tato stránka obsahuje výpis dat z různých rejstříků pro firmu RiseCorp, s.r.o., která sídlí v obci Brno a bylo jí přiděleno IČO 02407183.
Firma s názvem RiseCorp, s.r.o. se sídlem v obci Brno byla založena v roce 2013. Společnost je stále aktivní. V jejím vedení se dosud vystřídalo 5 osob. Společnost podniká v oboru Výroba, obchod a služby neuvedené v přílohách 1 až 3 živnostenského zákona .
Základní údaje o RiseCorp, s.r.o. IČO: 02407183
Krajský soud v Brně 24.12.2013
C 81226
RiseCorp, s.r.o.
Společnost s ručením omezeným 24.12.2013
Počet členů statutárního orgánu: 1 28.4.2014 - 24.1.2017
Aktuální kontaktní údaje RiseCorp, s.r.o.
Kontakty na RiseCorp, s.r.o. IČO: 02407183
Rašínova 103/2 , Brno 602 00 28.4.2014
Arbesova 11/11 , Brno 638 00 24.12.2013 - 28.4.2014
Obory činností RiseCorp, s.r.o. IČO: 02407183
Správa vlastního majetku 24.12.2013
Vedení firmy RiseCorp, s.r.o. IČO: 02407183
Jménem společnosti jedná jednatel samostatně. 24.12.2013
Rudi Horvat 29.8.2018
40 , 557 102 Jud.SB Sat. Valchid (Com.Hoghilag) Rumunsko
Jan Holík 24.12.2013 - 28.4.2014
od 24.12.2013 do 17.4.2014
Hromádkova 41/21, Brno 636 00
Lucie Pavouková 28.4.2014 - 16.7.2014
od 17.4.2014 do 4.7.2014
93, Suchohrdly u Miroslavi 671 72
Vladimír Seitl 16.7.2014 - 24.1.2017
od 4.7.2014 do 19.1.2017
Zlatá Hora 1363, Slavkov u Brna 684 01
Igor Horvát 24.1.2017 - 15.7.2017
Traubova 1552/18, Brno 602 00
Igor Horvát 15.7.2017 - 29.8.2018
od 19.1.2017 do 17.8.2018
Peter Máté 28.4.2014 - 16.7.2014
97, Milešovice 683 54
Vlastníci firmy RiseCorp, s.r.o. IČO: 02407183
zakladni 200 000 Kč - 24.12.2013
Sbírka Listin RiseCorp, s.r.o. IČO: 02407183
C 81226/SL 4 ostatní rozhodnutí jediného společníka Krajský soud v Brně 4.7.2014 8.7.2014 13.8.2014 1
C 81226/SL 3 smlouvy o převodu obchod. podílu Krajský soud v Brně 17.4.2014 18.4.2014 6.5.2014 3
C 81226/SL 2 notářský zápis zakl. listina, NZ 406/14 Krajský soud v Brně 17.4.2014 18.4.2014 6.5.2014 4
C 81226/SL 1 zakladatelské dokumenty, notářský zápis NZ 397/2013 Krajský soud v Brně 30.4.2013 3.12.2013 13.1.2014 4
Hodnocení RiseCorp, s.r.o.
Výpis dat pro firmu RiseCorp, s.r.o. obsahuje pouze taková data, která lze dle zákona č. 101/2000 Sb., o ochraně osobních údajů, zveřejňovat i bez souhlasu subjektu těchto údajů.
výpis firmy RiseCorp, s.r.o., 2407183 na obchodním rejstříku
výpis firmy RiseCorp, s.r.o., 2407183 na živnostenském rejstříku
RiseCorp, s.r.o. - 02407183 - Brno , Rašínova 103/2

matches:
soud
soud
soud
soud
soud
zákona č. 101