TECHNICKÉ KVALITATIVNÍ PODMÍNKY STAVEB STÁTNÍCH DRAH - PDF
Download "TECHNICKÉ KVALITATIVNÍ PODMÍNKY STAVEB STÁTNÍCH DRAH"
1 Správa železniční dopravní cesty, státní organizace TECHNICKÉ KVALITATIVNÍ PODMÍNKY STAVEB STÁTNÍCH DRAH Kapitola 21 MOSTNÍ LOŽISKA A UKONČENÍ NOSNÉ KONSTRUKCE MOSTU Třetí - aktualizované vydání změna č. 5 Schváleno I. náměstkem generálního ředitele SŽDC č.j.: 5584 ze dne Účinnost od Praha 2006
2 Tato publikace ani žádná její část nesmí být reprodukována, uložena ve vyhledávacím systému nebo přenášena, a to v žádné formě a žádnými prostředky elektronickými, fotokopírovacími či jinými, bez předchozího písemného svolení vydavatele. Výhradní distributor: České dráhy, a. s., Technická ústředna Českých drah SATT - oddělení typové dokumentace Nerudova l Olomouc
3 PŘEDMLUVA Kapitola 21 Technických kvalitativních podmínek staveb státních drah (dále jen TKP) se zabývá požadavky na mostní ložiska a na ukončení nosné konstrukce mostu. Pro tuto kapitolu (stejně jako pro ostatní kapitoly) obecně platí pojmy, ustanovení, požadavky a údaje uvedené v kapitole 1 TKP Všeobecně. Ve smyslu Zákona 137/2006 Sb. ze dne o veřejných zakázkách jsou v této kapitole 21 TKP používány termíny zadavatel (místo dřívějšího termínu objednatel) a dodavatel (místo dřívějšího termínu zhotovitel). Kapitola 21 TKP se člení na dvě části: 21A Mostní ložiska 21B Ukončení nosné konstrukce mostu 1
4 Obsah 21A MOSTNÍ LOŽISKA 21A.1 ÚVOD 5 21A.1.1 Předmět kapitoly 5 21A.1.2 Druhy mostních ložisek zahrnuté v části A kapitoly 21 TKP 5 21A.1.3 Opatření pro druhy mostních ložisek uvedených v článku 21A.1.2 TKP 5 21A.1.4 Opatření pro druhy mostních ložisek neuvedených v článku 21A.1.2 TKP 5 21A.1.5 Způsobilost dodavatele ložiska 6 21A.1.6 Dokumentace dodavatele 6 21A.2 POPIS A KVALITA STAVEBNÍCH MATERIÁLŮ 6 21A.2.1 Základní materiál ložisek 6 21A Ložiska ocelová 6 21A Ložiska elastomerová 6 21A Ložiska hrncová 7 21A.2.2 Materiál podlití ložisek 7 21A Cementová malta a beton 7 21A Polymermalta a polymerbeton 7 21A.3 TECHNOLOGICKÉ POSTUPY PRACÍ 7 21A.3.1 Mostní ložiska 7 21A Obecně 7 21A Ložiska ocelová 10 21A Ložiska elastomerová 11 21A Ložiska hrncová 12 21A.3.2 Protikorozní ochrana ložisek 12 21A Obecně 12 21A Ložiska ocelová 13 21A Ložiska elastomerová 13 21A Ložiska hrncová 13 21A.3.3 Ochrana proti účinkům bludných proudů 13 21A.4 DODÁVKA, SKLADOVÁNÍ A PRŮKAZNÍ ZKOUŠKY 13 21A.4.1 Obecně 13 21A.4.2 Dodávka a skladování ložisek 14 21A Ložiska ocelová 14 21A Ložiska elastomerová 16 21A Ložiska hrncová 17 21A.4.3 Dodávka materiálu na podlití ložisek 19 21A Cementová malta a beton 19 21A Polymermalta a polymerbeton 19 21A.5 ODEBÍRÁNÍ VZORKŮ A KONTROLNÍ ZKOUŠKY 19 21A.5.1 Kontrolní zkoušky základních materiálů ložisek 19 21A.5.2 Kontrolní zkoušky betonu a cementové malty na podlití 19 21A.5.3 Kontrolní zkoušky polymermalty a polymerbetonu na podlití 19 21A.6 PŘÍPUSTNÉ ODCHYLKY, MÍRA OPOTŘEBENÍ, ZÁRUKY 20 21A.6.1 Výrobní tolerance 20 21A.6.2 Tolerance osazení 20 21A Výškové tolerance 20 21A Půdorysné tolerance 20 21A Tolerance natočení kolem svislé osy 20 21A Tolerance natočení kolem vodorovné osy 20 21A Tolerance vodorovnosti uložení 21 21A.6.3 Míra opotřebení 21 21A.6.4 Záruky 21 21A.7 KLIMATICKÁ OMEZENÍ 21 21A.8 ODSOUHLASENÍ A PŘEVZETÍ PRACÍ 21 21A.8.1 Obecně 21 2
5 21A.8.2 Převzetí dodávky mostních ložisek 21 21A.8.3 Montážní prohlídka 21 21A.8.4 Odsouhlasení dílčích prací 22 21A.8.5 Převzetí osazených mostních ložisek 22 21A.8.6 Hlavní prohlídka 22 21A.8.7 Zatěžovací zkouška, zkušební provoz 23 21A.9 KONTROLNÍ MĚŘENÍ, MĚŘENÍ POSUNŮ A PŘETVOŘENÍ 23 21A.10 EKOLOGIE 23 21A.11 BEZPEČNOST PRÁCE A TECHNICKÝCH ZAŘÍZENÍ, POŽÁRNÍ OCHRANA 23 21A.12.1 Technické normy 23 21A.12.2 Předpisy 24 21A.12.3 Související kapitoly TKP 24 21B.1 ÚVOD 25 21B.1.1 Definice pojmů 25 21B.1.2 Předmět kapitoly 25 21B.1.3 Způsoby ukončení nosných konstrukcí zahrnuté v kapitole 21 TKP 25 21B.1.4 Opatření pro způsoby ukončení nosných konstrukcí nezahrnuté v kapitole 21 TKP 26 21B.1.5 Opatření pro zavedené způsoby ukončení nosných konstrukcí podle článku 21B.1.3 TKP 26 21B.1.6 Opatření pro nové typy mostních závěrů 26 21B.1.7 Způsobilost dodavatele mostního závěru, legislativní požadavky 26 21B.1.8 Dokumentace dodavatele 26 21B.2 POPIS A KVALITA STAVEBNÍCH MATERIÁLŮ 27 21B.2.1 Základní materiál ukončení nosných konstrukcí 27 21B Mostní závěry 27 21B Těsnící pásy a vodotěsné izolace 27 21B Ostatní součásti ukončení nosných konstrukcí 27 21B.2.2 Cementová malta a beton 28 21B.2.3 Polymermalta a polymerbeton 28 21B.3 TECHNOLOGICKÉ POSTUPY PRACÍ 28 21B.3.1 Ukončení nosné konstrukce 28 21B Obecně 28 21B Ukončení nosné konstrukce mostními závěry 29 21B Ukončení nosné konstrukce krycími prvky 29 21B Ukončení nosné konstrukce těsnícími pásy anebo zesílenou izolací 30 21B Ukončení nosné konstrukce přesahem přes závěrnou zídku 30 21B Ukončení nosné konstrukce mostů s mostnicemi 30 21B Ukončení nosné konstrukce mostů s přímým uložením koleje 30 21B Ukončení nosné konstrukce mostů s pevnou jízdní dráhou 31 21B.3.2 Protikorozní ochrana ukončení nosné konstrukce 31 21B.3.3 Ochrana proti účinkům bludných proudů 31 21B.4 DODÁVKA, SKLADOVÁNÍ A PRŮKAZNÍ ZKOUŠKY 31 21B.4.1 Obecně 31 21B.4.2 Dodávka a skladování součástí ukončení nosné konstrukce 32 21B Mostní závěry 32 21B Vodotěsné izolace a těsnící pásy 32 21B Ostatní součásti ukončení nosné konstrukce 32 21B.4.3 Dodávka betonu, polymermalty a polymerbetonu 32 21B.5 ODEBÍRÁNÍ VZORKŮ A KONTROLNÍ ZKOUŠKY 32 21B.6 PŘÍPUSTNÉ ODCHYLKY, MÍRA OPOTŘEBENÍ, ZÁRUKY 33 21B.6.1 Výrobní tolerance 33 21B.6.2 Tolerance osazení 33 21B.6.3 Míra opotřebení 33 21B.6.4 Záruky 33 21B.7 KLIMATICKÁ OMEZENÍ 33 3
6 21B.8 ODSOUHLASENÍ A PŘEVZETÍ PRACÍ 34 21B.8.1 Obecně 34 21B.8.2 Převzetí dodávky (příp. dílenská přejímka) součástí ukončení nosné konstrukce 34 21B.8.3 Montážní prohlídka (u ocelových konstrukcí) 34 21B.8.4 Odsouhlasení dílčích prací 34 21B Obecně 34 21B Mostní závěry 34 21B Ukončení nosné konstrukce s kolejovým ložem krycími plechy nebo tvárnicemi 35 21B Konstrukce s kolejovým ložem těsnícími pásy nebo zesílením izolace 35 21B Ukončení nosné konstrukce přesahem přes závěrnou zídku 35 21B.8.5 Převzetí osazených mostních závěrů 35 21B.8.6 Hlavní prohlídka 36 21B.8.7 Zatěžovací zkouška, zkušební provoz 36 21B.8.8 Typový štítek mostního závěru 36 21B.9 KONTROLNÍ MĚŘENÍ, MĚŘENÍ POSUNŮ A PŘETVOŘENÍ 37 21B.10 EKOLOGIE 37 21B.11 BEZPEČNOST PRÁCE A TECHNICKÝCH ZAŘÍZENÍ, POŽÁRNÍ OCHRANA 37 21B.12 SOUVISEJÍCÍ NORMY A PŘEDPISY 37 21B.12.1 Citované technické normy 37 21B.12.2 Citované předpisy 38 21B.12.3 Související kapitoly TKP 38 4
7 21A MOSTNÍ LOŽISKA 21A.1 ÚVOD Ložiska jsou důležitou součástí nosné konstrukce mostu. Ložiska jsou vystavena velmi nepříznivým podmínkám, za kterých musí dlouhodobě a spolehlivě plnit svoji statickou funkci. S ohledem na to, je snahou navrhovat a používat ložiska s co možná největší garantovanou životností. Všichni dodavatelé (dodavatel stavby, dodavatel objektu, dodavatel nosné konstrukce, dodavatel ložisek) jsou povinni respektovat požadavky soustavy českých technických norem. V případě rozporu mezi TKP a českými normami jsou rozhodující ustanovení, požadavky a kritéria TKP. 21A.1.1 Předmět kapitoly Definice ložiska: Pojem ložisko nebo mostní ložisko v části A kapitoly 21 TKP nadále označuje (v souladu s ČSN a ČSN EN ) část nosné konstrukce mostu, která přenáší zatížení z nosné konstrukce na podpěry, popř. na jinou část nosné konstrukce, a umožňuje nebo omezuje posuny a pootočení nosné konstrukce v místech uložení. V České republice pro průmyslově vyráběná ložiska, jakožto výrobky pro stavbu, platí Zákon o technických požadavcích na výrobky (Zákon 22/1997 Sb.) a příslušné nařízení vlády (č. 163/2002 Sb.), v platném znění. Dodávat se smí pouze ložiska, která jsou v souladu s těmito předpisy. Výrobce je povinen prokazovat shodu u vybraných stavebních výrobků. Přehled těchto výrobků je v příloze č.2 tohoto nařízení vlády. Mostní ložiska jsou ve skupině 9/5 Konstrukční ložiska. Shoda se prokazuje postupy podle 5 certifikací výrobku. Část A kapitoly 21 TKP stanovuje podmínky pro dodávání, přejímání, skladování a montáž ložisek, které jsou závazné pro výstavbu a rekonstrukci všech železničních mostních objektů. Stanovuje: požadavky na zajištění kvality dodávky ložisek jejich dodavatelem (výrobcem), požadavky na zajištění kvality stavebních prací, souvisejících s osazením ložisek do mostního objektu, prováděných dodavatelem stavby, příp. subdodavateli stavby, požadavky na přejímání ložisek v hotové mostní konstrukci. Část A kapitoly 21 neřeší uložení nosné konstrukce prostřednictvím vrubových nebo ocelových kloubů, neřeší uložení integrovaných mostů a neřeší také uložení nosné konstrukce na lepenku nebo jiné vložky. 21A.1.2 Druhy mostních ložisek zahrnuté v části A kapitoly 21 TKP V části A kapitoly 21 TKP jsou zahrnuta mostní ložiska: ocelová (vahadlová, tangenciální, desková a kolejnicová), elastomerová, hrncová. 21A.1.3 Opatření pro druhy mostních ložisek uvedených v článku 21A.1.2 TKP Ustanovení v části A kapitoly 21 TKP jsou závazná i pro druhy mostních ložisek, pro které zpravidla byly zpracovány podklady různého stupně závaznosti (ČSN EN, ČSN, TNŽ, bývalé ON, mostní vzorové listy, typizační směrnice, typové projekty, podnikové normy a směrnice ap.). Použití nového typu ložiska musí být schváleno odborným orgánem zadavatele. Termínem typ ložiska se zde rozumí souhrn technických údajů pro konkrétní druh ložiska z výrobního programu výrobce (velikost ložiska, únosnost, posuny, pootočení apod.). 21A.1.4 Opatření pro druhy mostních ložisek neuvedených v článku 21A.1.2 TKP Použití druhu mostního ložiska, které není uvedeno v čl. 21A.1.2 této kapitoly TKP musí být schváleno odborným orgánem zadavatele. Potřebné zásady uložení je nutno řešit předpisem Zvláštní technické kvalitativní podmínky (dále jen ZTKP - viz kapitola 1 TKP). 5
8 Stejně se postupuje při použití nového druhu mostního ložiska nebo u ložisek zvláštního účelu (např. ložisek rektifikovatelných nebo ložisek kolejových vah). Ve všech případech uvedených v tomto článku musí ložiska splňovat podmínky článku kapitoly 1 TKP. 21A.1.5 Způsobilost dodavatele ložiska Obecně ložiska může vyrábět pouze dodavatel, jehož systém řízení jakosti, způsobilost pracovníků a výrobní zařízení pro výrobu příslušného druhu ložisek jsou certifikovány certifikačním orgánem akreditovaným podle ČSN EN Ocelové části mostních ložisek může vyrábět a mostní ložiska všech druhů pro ocelové mosty může osazovat pouze dodavatel, který vlastní platný Velký průkaz způsobilosti podle ČSN , rozšířený o oprávnění k výrobě a montáži ocelových mostních konstrukcí prováděných podle ČSN Obecné požadavky na způsobilost dodavatele ocelových částí ložisek jsou popsány v článku 1.3 kapitoly 19 TKP. U zahraniční dodávky ložisek rozhodne o jejich použití odborný orgán zadavatele. 21A.1.6 Dokumentace dodavatele Výroba a osazení mostních ložisek musí být provedeny podle zpracované dokumentace dodavatele, kterou dodavatel předkládá v celém rozsahu projektantovi k odsouhlasení a zadavateli ke schválení. Tato dokumentace musí mít dvě části: Výrobní dokumentace a montážní dokumentace. Podrobné požadavky na dokumentaci ocelových částí ložisek jsou uvedeny v článku 1.4 kapitoly 19 TKP. 21A.2 POPIS A KVALITA STAVEBNÍCH MATERIÁLŮ 21A.2.1 Základní materiál ložisek 21A Ložiska ocelová Ustanovení se týkají ložisek z ocelí běžných i vysokých pevností. Z hlediska jejich konstrukce se jedná o ložiska vahadlová, tangenciální, desková a kolejnicová. Pro základní ocelový materiál, přídavný materiál i polotovary platí ČSN , oddíl 5. Pro dodávku ocelového materiálu platí ČSN EN Vlastnosti základního materiálu ocelových ložisek (plechů, odlitků a výkovků) musí být doloženy dokumentem kontroly 3.1.C podle ČSN EN K výrobě ocelových ložisek může být, po odsouhlasení projektantem a schválení zadavatelem, v dokumentaci dodavatele navržen i jiný materiál, který vykazuje rovnocenné vlastnosti v rozsahu podle ČSN , článek Hrubé odlitky nesmějí mít povrchové a vnitřní vady v rozsahu, který by byl na závadu jejich použití a obrábění. Opravy vad odlitků jsou přípustné v rozsahu určeném ČSN EN a ČSN EN A Ložiska elastomerová Požadované vlastnosti elastomerového materiálu i výztužných vložek (ocelových plechů) jsou stanoveny v ČSN EN Pro elastomerová ložiska se používá elastomer na bázi chloropren-kaučuku. V ČSN EN jsou uvedeny zkušební metody jednotlivých fyzikálních vlastností elastomeru a příslušné zkušební předpisy. Fyzikální vlastnosti elastomeru musí být garantovány pro rozsah teplot podle oddílu 7 této kapitoly TKP, Eleastomer musí být odolný proti klimatickým účinkům (včetně slunečního záření a ozónu) a odolný proti stárnutí. Vlastnosti výztužných vložek (ocelových plechů) a ložiskových desek musí v přiměřené míře splňovat požadavky dle ČSN , tab.5.4a. Pro ložiskové desky, na kterých se nesvařuje, se však požaduje minimálně zkouška tahem. Pro ložiskové desky, na kterých se svařuje, se navíc požaduje zaručená svařitelnost (hodnota uhlíkového ekvivalentu CEV). Rozsah případných dalších požadovaných zkoušek musí být stanoven v projektové dokumentaci. Vlastnosti materiálu musí být doloženy dokumentem kontroly 3.1.B podle ČSN EN
9 21A Ložiska hrncová Požadované vlastnosti základního materiálu jsou stanoveny v ČSN EN Požadavky na materiál kluzných a vodících prvků musí být v souladu s ČSN EN Fyzikální vlastnosti nekovových materiálů musí být: garantovány pro rozsah teplot podle oddílu 7 této kapitoly TKP, odolné proti klimatickým účinkům (včetně slunečního záření a ozónu), odolné proti stárnutí. Vlastnosti ocelového materiálu musí být doloženy dokumentem kontroly 3.1.B podle ČSN EN A.2.2 Materiál podlití ložisek 21A Cementová malta a beton Beton, který tvoří podklad ložisek, příp. zajišťuje ložiska proti posunutí, musí odpovídat ustanovením kapitoly 17 TKP. Požadavky na cementovou maltu se stanoví stejně jako pro beton dle kapitoly 17 TKP. Požadavky na beton nebo cementovou maltu musí být obsaženy v projektové dokumentaci a v technologickém předpisu zpracovaném zhotovitelem stavby. V žádném případě nesmí být kvalita podlití horší než kvalita betonu pod ložiskem. Jedná se o požadavky na pevnostní třídu, složení betonu nebo cementové malty, zpracování (konzistence, rychlost tuhnutí) a maximální jmenovitou horní mez frakce kameniva. Kvalita betonu musí odpovídat alespoň třídě C25/30 pro stupeň prostředí XF1 podle ČSN EN 206-1, případně C30/37 pro stupeň prostředí XD1. Požadovaný stupeň prostředí musí být obsažen v projektové dokumentaci. Minimální třída betonu nebo cementové malty musí splňovat limitní požadavky dle tabulky v kapitole 17 TKP. V projektové dokumentaci mohou být specifikovány další požadavky, zvláště pak v závislosti na vlivu prostředí (např. mrazuvzdornost, odolnost povrchu proti vodě a chloridům apod.) 21A Polymermalta a polymerbeton Kvalita polymermalty a polymerbetonu, které tvoří podklad ložisek, příp. zajišťují ložiska proti posunutí, musí odpovídat ustanovením kapitoly 17 TKP. Požadavky na polymermaltu a na polymerbeton musí být obsaženy v projektové dokumentaci a v technologickém předpisu zpracovaném zhotovitelem stavby. Projektová dokumentace musí obsahovat požadavky na pevnost v tlaku a v tahu za ohybu a na nevodivost pro elektrický proud. Technologický předpis musí obsahovat požadavky na složení směsi a na maximální jmenovitou horní mez frakce kameniva (neměla by být větší než ¼ nejmenší tloušťky prováděné vrstvy). V žádném případě nesmí být kvalita podlití horší než kvalita betonu pod ložiskem. Požaduje se však minimální charakteristická hodnota pevnosti v tlaku 40 MPa. V případě požadavku na elektroizolaci musí receptura polymermalty a polymerbetonu zajistit, po dosažení požadované pevnosti dle dokumentace, co nejvyšší hodnotu měrného odporu, minimálně však Ωm. Pro dosažení požadovaných vlastností polymermalty a polymerbetonu je nutné dodržovat stanovenou recepturu při současném respektování klimatických podmínek. 21A.3 TECHNOLOGICKÉ POSTUPY PRACÍ 21A.3.1 Mostní ložiska 21A Obecně 21A Uspořádání ložisek Uspořádání ložisek, tzn. umístění a orientace jednotlivých druhů a typů ložisek, musí odpovídat dokumentaci. Pro osazení mostních ložisek musí být vyhotoven technologický předpis, jehož součástí jsou výkresy umístění a osazení ložisek. Technologický předpis musí obsahovat všechny údaje požadované pro osazení ložiska (rozměry, výšky, sklony, příčné a podélné umístění, tolerance, svislé a vodorovné síly působící na jednotlivá 7
10 ložiska, jakost malty v ložiskové spáře a jakost materiálu spodní stavby pod ložiskem, nastavení ložiska vzhledem k teplotě konstrukce, časový harmonogram osazování ložisek). Výkres osazení ložiska může být spojen s výkresem umístění ložisek na konstrukci do jednoho dokumentu. Případné změny druhu nebo typu ložisek oproti dokumentaci musí odsouhlasit projektant a schválit zadavatel, přičemž použitá ložiska a změnou vyvolané konstrukční úpravy musí vyhovovat ustanovením této kapitoly TKP. 21A Konstrukční řešení uložení hlavní nosné konstrukce mostu Při návrhu mostního objektu je nutno zajistit, aby: provedení úložného prahu umožnilo: čištění prostoru okolo ložisek, kontrolu ložisek, údržbu ložisek (např. mazání, obnovu protikorozní ochrany apod.), výměnu ložisek nebo jejich částí, umístění lisů výšky min 300 mm, pokud nebude manipulace s konstrukcí zajištěna jinak, provedení přípojů úložných ploch ložisek na spodní stavbu i nosnou konstrukci: umožnilo výměnu ložisek nebo jejich částí bez poškození nosné konstrukce a úložných prahů (s výjimkou ocelových tangenciálních ložisek), zabránilo putování ložisek. 21A Konstrukční řešení uložení ložisek Horní i dolní úložná plocha ložiska musí být osazeny ve vodorovné poloze, a to i u mostů v podélném nebo příčném sklonu. U mostů ve sklonu je nutno nad ložisky provést dolní plochu nosné konstrukce jako vodorovnou nebo mezi nosnou konstrukci a ložisko osadit klínovou podložku. Tloušťka klínové podložky ve špici přitom musí být nejméně 20 mm. Uložení ložisek do hnízd se připouští pouze pro ocelová ložiska. Ocelová ložiska zapuštěná do hnízd s minimální hloubkou zapuštění dle TNŽ (viz též čl. 21A této kapitoly TKP) nemusí mít další kotvení. Ložiska elastomerová a hrncová nesmí být zapuštěna do hnízd s výjimkou jejich kotevních desek a kotevních prvků. Ložiska elastomerová a hrncová musí být kotvena vždy. 21A Vyměnitelnost ložisek a jejich částí Všeobecně se požaduje umožnění výměny celého ložiska včetně jeho případných ložiskových desek (horní a dolní) se zarážkami pro přenos vodorovných sil a výměny jednotlivých funkčních částí ložiska s výjimkou elastomerových ložisek mostů rozpětí do 20 m podle čl. 21A této kapitoly TKP. Proto se přednostně používají ložiska přišroubovaná (nepřivařená) k hlavní nosné konstrukci a ke spodní stavbě. Při výměně ložisek nebo jejich částí se zpravidla předpokládá přizvednutí konstrukce o 10 mm, pokud dokumentace, s ohledem na druh a typ ložiska, nepožaduje hodnotu vyšší. Hodnota přizvednutí musí být respektována při návrhu všech částí mostu (zvláště pak při návrhu ukončení nosné konstrukce mostu a při návrhu mostního závěru). Pokud ve výjimečných případech nejsou ložiska přístupná a nemohou být vyměněna, musí být pro požadovanou dobu životnosti odolná proti korozi a po tuto dobu nesmí vyžadovat žádnou údržbu. 21A Ložiska přenášející vodorovné síly I když jsou ložiska navržena tak, aby zachycovala vodorovné síly, přesto v nich dojde k určitým posunům, dokud se vůle mezi jednotlivými částmi ložiska nevyčerpá. Tyto pohyby mají být co nejmenší. Proto by vůle v ložiskách neměla být větší než 2 mm, není-li stanoveno jinak. Jestliže je vodorovným posunům konstrukce bráněno šroubovým přípojem s nepředpjatými šrouby, tak vrtání otvorů může být maximálně o 1,0 mm větší než je průměr šroubu. V případě použití předpjatých šroubů toto omezení neplatí. 21A Měrky pro měření horizontálních posunů Pohyblivá ložiska s horizontálními posuny většími než ±20 mm se vybavují měrkou pro měření posunů. Na indikátoru pohybu musí být vyznačené přípustné mezní hodnoty pohybu. Indikátor pohybu by měl být umístěn tak, aby byl čitelný ze snadno přístupného místa. 8
11 21A Přednastavení ložisek Přednastavení ložisek není všeobecně vhodné. Je-li přednastavení nutné, musí být provedeno při výrobě ložiska. Není-li možné se vyhnout změně nastavení ložiska na stavbě, musí být provedeno přímo výrobcem ložiska nebo jím pověřeným zástupcem. Přednastavení nelze provést u ložiska elastomerového bez kluzné desky. 21A Změny v uložení ložisek Pokud jsou prováděny změny v uložení ložisek oproti dokumentaci, je nutno, aby i v takovém případě byly splněny požadavky dle odst. 21A A Osazení ložisek Osazení ložisek musí být prováděno výrobcem nebo jinou organizací pověřenou výrobcem za přítomnosti výrobce, příp. za přítomnosti jím pověřeného zástupce, pokud se zadavatel s dodavatelem stavby nedohodnou jinak. Úpravy na již dodaných ložiskách se mohou provádět jen podle návodu na výkrese osazení, kde jsou uvedeny podrobné pokyny. Jakékoliv úpravy musí provádět dodavatel ložiska nebo jiná organizace za přítomnosti dodavatele ložiska. Ložiska musí být osazena podle výkresu osazení v souladu s označením na ložisku. Aby mohlo být určeno nastavení ložiska, musí být stanovena střední teplota konstrukce. Postup pro stanovení střední teploty v závislosti na typu hlavní nosné konstrukce je uveden v ČSN EN , příloha A.2. Při manipulaci s ložisky je nutno zajistit, aby ložiska nebyla mechanicky poškozena a vystavena rázům (zejména jejich funkční a kluzné plochy). Vždy je třeba vhodným způsobem zajistit, aby nemohlo dojít k postupnému uvolnění sestavy ložisek vlivem dynamického zatěžování. 21A Postup osazování ložisek Postup osazování ložisek musí zajistit, aby všechna ložiska byla trvale aktivní (tj. aby trvale doléhaly jejich funkční plochy). Proto je nutno zejména: zajistit přesnou výškovou polohu ložisek, dokonale provést podlití ložisek. Bez ohledu na použitou metodu osazování musí být ložisko uloženo na celé ploše. Jmenovitá tloušťka podlití musí být nejméně 20 mm, minimální skutečná tloušťka podlití nesmí klesnout pod 10 mm, pokud to způsob osazování konstrukce umožňuje, osadit konstrukci na provizorní podpory, upravit výšky ložisek a teprve poté ložiska podlít. Postup osazování ložisek se zaznamená ve stavebním deníku objektu a pro každé ložisko se musí vyhotovit protokol o osazení ložiska (ve smyslu ČSN EN ) za účasti dodavatele ložisek, dodavatele objektu a stavebního dozoru zadavatele stavby. Protokol o osazení ložiska musí obsahovat následující údaje: datum a čas osazení ložiska, teplotu vzduchu a konstrukce, stav ložiska včetně protikorozní ochrany, nastavení pohyblivého ložiska, poloha ložiska vzhledem k nosné konstrukci dle projektové dokumentace, stav dočasných upínacích zařízení, stav úložné plochy (tolerance osazení dle článku 21A.6.2 této kapitoly TKP, čistota úložné plochy), údaje o maltě a maltové spáře, výsledek zkoušky materiálu na podlití ložiska, údaje o průběhu ošetřování podlití. Jakmile podlití dosáhne požadované pevnosti, tak je možné odstranit montážní podepření. Musí být zaznamenán datum a čas uvolnění konstrukce, resp. spuštění konstrukce na ložiska. Dále musí být potvrzeno, že byly uvolněny nebo odstraněny šrouby upínacího zařízení. Za žádných okolností není dovoleno, aby montážní podložky zůstaly pod ložiskem. Jakmile se ložiska stanou funkčními, musí být zkontrolováno jejich osazení a funkce. Kontroluje se předepsaná poloha ložisek a jejich pohyblivost. Kontrolu provádí dodavatel ložisek za účasti dodavatele objektu a stavebního dozoru zadavatele stavby, není-li v rámci schvalování výrobní dokumentace stanoveno jinak. Na závěr se vyhotoví protokol o definitivním zajištění polohy a funkce ložiska, který musí obsahovat následující údaje: datum a čas uvolnění konstrukce, teplotu vzduchu a konstrukce, prohlášení o odstranění montážního podepření, upínacího zařízení a montážních podložek, výsledek kontroly polohy ložisek a jejich pohyblivosti a případně další skutečnosti, které by mohly ovlivňovat požadovanou funkci ložisek. 21A Vyrovnávací vrstvy a zalití ložisek Vyrovnávací vrstvy a zalití ložisek se provádí zpravidla z polymermalty. Polymermalta smí být nahrazena cementovou maltou pouze po schválení projektantem. Cementová malta nesmí být použita v oblastech výskytu bludných proudů, v žádném případě pak na tratích elektrizovaných stejnosměrnou proudovou trakcí. 9
12 Vyrovnávací vrstvy z polymermalty je nutno provádět na suchý a zdrsněný podklad, zbavený všech nečistot, mastnoty a chemikálií. Plnivo musí být suché a musí být proto odpovídajícím způsobem skladováno. Chemické vlastnosti pryskyřice a poměr mísení pryskyřice a plniva musí být takové, aby se vytvořila vhodná hustota a vhodný čas tuhnutí pro zajištění správného osazení v podmínkách stavby. Dále musí být zajištěno konečné vytvrdnutí polymermalty a dlouhodobá pevnost. Betonový podklad se pro zvýšení soudržnosti opatří penetračním nátěrem. Podrobnosti provádění stanoví příslušné technické listy použitých výrobků nebo jejich složek. Pokud se vyrovnávací vrstvy a zalití ložisek provádí z cementové malty, je nutno pro zajištění soudržnosti beton úložného prahu dokonale provlhčit. Přebytečná voda musí být bezprostředně před betonáží vytřena. Cementová malta musí být provedena podle stejných požadavků jako jsou kladeny na beton podle kapitoly 17 TKP a ČSN EN Ložisko může být osazováno na vypouklé lože malty v tuhém, částečně plastickém stavu tak, že přebytečná malta může být vytlačována do všech stran. Nebo může být malta do styčné spáry vnášena injektováním, přičemž je nutno zajistit vhodné odvzdušnění. Postup s injektováním je nutno použít pro ložiska s kotevními prvky. Pouze ložiska, jejichž délka kratší strany je menší než 500 mm, lze osazovat tak, že malta může být napěchována pod ložisko. Ve všech případech musí být použita malta s nízkým koeficientem smrštění. Tloušťka nevyztužených maltových spár (z polymermalty nebo z cementové malty) mezi ložiskem a horním povrchem úložného bloku nebo prahu nesmí přestoupit 50mm nebo hodnotu danou vztahem: 0,1 x dotyková plocha ložiska / obvod dotykové plochy ložiska + 15 mm (v mm), přičemž platí menší z obou hodnot. Dále platí, že skutečná tloušťka nesmí být menší než 10 mm a než trojnásobek maximální velikosti zrna. Vyrovnávací vrstvy z polymermalty i cementové malty musí být až do vytvrdnutí ošetřovány a chráněny před případnými vodními srážkami. V oblastech s výskytem bludných proudů, tj. na tratích elektrizovaných stejnosměrnou proudovou trakcí a v přilehlých úsecích nebo v oblastech, kde byl výskyt bludných proudů prokázán korozním průzkumem, musí být ložiska osazena tak, aby nebyla v kontaktu s betonem úložného prahu, ale výhradně jen s polymerbetonem, polymermaltou nebo s podložkou z PVC. Podložka z PVC je však přípustná pouze pro ocelová ložiska. Detail odizolování ložisek od úložného prahu musí být obsažen v projektové dokumentaci. 21A Spouštění konstrukce na ložiska Pokud se mostní konstrukce spouští na ložiska, tak rektifikační šrouby a montážní podložky musí zůstat funkční do doby, než podlití v mezilehlé spáře dostatečně zatvrdne. Pevnost malty je třeba doložit průkazní zkouškou. Následně musí být všechny montážní podložky odstraněny. Až potom se stane ložisko plně funkční. 21A Zvláštní podmínky osazení Jakékoliv zvláštní podmínky osazení musí být dohodnuty mezi zadavatelem a dodavatelem ložiska a potvrzeny písemně při dodávce ložisek. Je velmi obtížné předvídat podmínky na stavbě v době osazování ložisek a tudíž přesně určit velikost posunů. Je proto lepší při návrhu ložisek vycházet z nejnepříznivějších možných předpokladů. Požaduje-li zadavatel, aby se bral ohled na podmínky existující v době montáže ložisek, musí to být projednáno s dodavatelem. Přesné podmínky pro osazení musí být definovány a musí být zajištěno, že budou dodrženy. 21A Ložiska ocelová Ocelová ložiska se standardně osazují do hnízd v provedení podle TNŽ , čl a proti posunutí se zajišťují polymermaltou, příp. cementovou maltou, provedenou podle dokumentace a v kvalitě podle oddílu 21A.2 této kapitoly TKP. Ložiska musí být v hnízdech zapuštěna do hloubky nejméně 30 mm, pokud není v dokumentaci stanovena hloubka větší. Ocelová ložiska musí být vždy rovnoměrně podlita po celé ploše polymermaltou, příp. cementovou maltou, provedenou podle dokumentace a v kvalitě podle oddílu 21A.2 této kapitoly TKP. Podlití ložiska může být nahrazeno deskou z měkčeného PVC tloušťky 10 mm. Tyto PVC-vložky pod ložiskem mohou být sestaveny nejvýše ze dvou částí, a to výhradně se souhlasem stavebního dozoru zadavatele. Vložky se osadí s dostatečným přesahem (nejlépe na celou plochu hnízda). Po osazení konstrukce a případné úpravě její polohy se PVC-vložky oříznou ostrým nožem podle hran ložiska, aby nepřesahovaly pod zalití ložiska. 10
13 Pokud se vyrovnávací vrstva provádí nad úrovní úložného prahu a má tloušťku větší než 50 mm, musí být vyztužena rozdělovací výztuží proti účinkům příčných tahů. Pokud se vodorovné síly přenáší pouze třením, musí být ložisko obetonováno do výšky nejméně 30 mm, přičemž obetonování ložiska musí být vyztuženo odpovídajícím způsobem při dodržení požadovaných izolačních vlastností ložiska. V přípoji ocelového ložiska k ocelové nosné konstrukci se zpravidla osazuje vložka z měkčeného PVC. Detaily přípoje se provedou u ocelových konstrukcí podle MVL 211 a TNŽ , čl. 55, u betonových konstrukcí podle dokumentace dle MVL 511, přičemž musí být zachována možnost výměny ložiska, tzn.: pokud je ložisko nutno kotvit, musí být ke kotevním prvkům připojeno oddělitelně, ložisko nesmí být přivařeno k výztuži nosné konstrukce nebo úložného prahu. Výjimku tvoří ocelová tangenciální ložiska podle TNŽ , čl. 7, která mohou být trvale připojena k masivní nosné konstrukci a nebo úložnému prahu zabetonovanými kotvami. Případné lepení ložisek k úložnému prahu či nosné konstrukci musí odpovídat technickým podmínkám dodavatele ložisek, schváleným odborným orgánem zadavatele. V žádném případě se nesmí svařovat na odlitcích, kovaných součástech a částech z ocelí vysoké pevnosti. Vzájemná poloha součástí pohyblivého ložiska při montáži se určí v závislosti na okamžité teplotě konstrukce tak, aby při teplotě + 10 C bylo ložisko v základní poloze (viz též ČSN , část E). 21A Ložiska elastomerová Pro železniční mosty lze používat elastomerová ložiska pouze vyztužená. Elastomerová ložiska pro betonové mosty musí mít horní a dolní kotevní desku s kotevními prvky a současně horní a dolní ložiskovou desku. Elastomerová ložiska pro ocelové mosty musí mít dolní kotevní desku s kotevními prvky a současně horní a dolní ložiskovou desku. Ložiskové desky musí být oddělitelně připojeny (šroubovým přípojem) ke kotevním deskám. Pouze pro mosty do rozpětí 20 m mohou mít elastomerová ložiska pouze horní a dolní ložiskovou desku s kotevním prvky. V závislosti na požadovaném vodorovném posunu mohou být použita elastomerová ložiska buď bez kluzné desky nebo s kluznou deskou. Osazení ložisek se provádí podle projektové dokumentace a dokumentace dodavatele. Styčné plochy pro ložisko na spodní stavbě a na nosné konstrukci musí být čisté, suché, hladké a rovné v tolerancích stanovených ČSN EN Požadavky na provedení úložných ploch ložiska musí být obsaženy v dokumentaci, v závislosti na použitém typu elastomerového ložiska. Aby se zamezilo nerovnoměrnému namáhání ložisek, musí být dosedací plochy, které jsou v kontaktu s ložisky, navzájem rovnoběžné a rovné. Pokud pod elastomerovým ložiskem není maltové lože, potom vzdálenost mezi úložnou rovinou pod ložiskem a rovinou dosedací plochy hlavní nosné konstrukce mostu nesmí vykazovat v ploše ložiska rozdíl větší než 3 z většího rozměru nebo průměru dosedací plochy, maximálně však 1 mm. Nepřípustné je zejména: zapustit elastomerové části ložiska včetně jeho navulkanizovaných ocelových desek do úložného prahu či nosné konstrukce, bránit ložisku v deformaci, vrstvit ložiska na sebe, svařovat na ocelových součástech, které jsou součástí ložiska (týká se hlavně vnějších navulkanizovaných ocelových desek ložiska). V každém případě musí být zajištěna možnost výměny elastomerového bloku ložiska včetně jeho ložiskových desek. Elastomerová ložiska musí být navržena a provedena tak, aby se zamezilo prokluzu ložisek vlivem vratných sil i při minimálním zatížení. Přenos vodorovných sil se zajišťuje čepem. Před osazením a v průběhu montážních prací musí být ložiska chráněna před přímým slunečním zářením a před přímým stykem s tuky, ropnými produkty a rozpouštědly (např. s odbedňovacími přípravky). Nosnou konstrukci je nutno ukládat na elastomerová ložiska, která nemají kluznou část, při střední teplotě konstrukce stanovené v dokumentaci s předepsanou tolerancí teplot. Postup pro stanovení střední teploty v závislosti na typu hlavní nosné konstrukce je uveden v ČSN EN , příloha A.2. Při stanovení tolerance 11
14 je nutno respektovat skutečnost, že mostní elastomerová ložiska bez kluzné části nelze přednastavit. Elastomerová ložiska s kluznou částí lze přednastavit podle montážní teploty. Při svařování v blízkosti ložisek je nutno kontrolovat teplotu elastomeru (dozorem výrobce) a chránit elastomerový blok před poškozením (elektrodou, jiskrami apod.). 21A Ložiska hrncová Osazení ložisek se provádí podle projektové dokumentace a dokumentace dodavatele ložisek. Zvláštní pozornost je třeba věnovat: zachování čistoty kluzných ploch pohyblivých ložisek (nutno chránit též před vzdušným prachem), dokonalému zajištění vodorovné polohy ložiska, přesnému nastavení směru posunu jednosměrně pohyblivých ložisek, utěsnění spár při zabetonovávání kotevních prvků do kapes, aby se zabránilo vnikání malty do ložisek, dokonalému zabetonování kapes s kotevními prvky (zpravidla použitím ponorných vibrátorů o malém průměru), zákazu svařování na ložisku, kontrole teploty nekovových částí ložiska při sváření v blízkosti ložiska. K ocelové konstrukci se hrncová ložiska připevňují pomocí šroubů s tolerancí otvorů 0,2 až 1,0 mm. V každém případě musí být zajištěna možnost výměny hrncového ložiska nebo jeho jednotlivých částí s výjimkou zabetonovaných kotev. Pohyblivá hrncová ložiska jsou nastavena zpravidla výrobcem na montážní teplotu stanovenou v projektové dokumentaci. Nastavení ložiska na skutečnou montážní teplotu může provést pouze výrobce nebo jím pověřená firma. Pohyblivá hrncová ložiska musí být opatřena kontrolním zařízením pro měření pohybů (ryska a stupnice nebo index). Kluzné plochy pohyblivých ložisek smí být mazány pouze výrobcem schválenými silikonovými tuky, funkčními v požadovaném rozsahu teplot. 21A.3.2 Protikorozní ochrana ložisek 21A Obecně Protikorozní ochrana ložisek musí být prováděna pouze schválenými systémy protikorozní ochrany ocelových konstrukcí v souladu s ustanoveními kapitoly 25B TKP a předpisu ČD S5/4. Dále jsou požadavky na protikorozní ochranu stavebních ložisek uvedeny v ČSN EN V případě rozporu mezi TKP a českými technickými normami platí ustanovení oddílu 1 této kapitoly TKP. V této části A kapitoly 21 jsou uvedena pouze upřesnění, platná pro mostní ložiska železničních mostních objektů. V zásadě se doporučuje kombinovaný ochranný systém ocelových částí mostních ložisek železničních mostních objektů. Konkrétní skladba systému protikorozní ochrany se řídí dále podle technologických předpisů dodavatele, které mohou požadavky dle předpisu ČD S5/4 pouze zpřísnit (např. požadavky na životnost, prostředí apod.). Stanovení požadavků na provedení protikorozní ochrany ložisek je součástí schvalovacího řízení pro daný výrobek podle čl. 21A.1.1 této kapitoly TKP. Protikorozní ochrana mostních ložisek, vyráběných v rámci dodávky ocelové konstrukce, je zpravidla předmětem samostatné dodávky, kterou zajišťuje dodavatel stavby. Její provedení musí odpovídat dokumentaci. Použití nových systémů protikorozní ochrany se schvaluje analogicky s čl. 21A.1.4 této kapitoly TKP. Protože se protikorozní ochrana mostních ložisek provádí zpravidla před jejich osazením, je nutno dodatečně: doplnit protikorozní ochranu přípojů ložisek, opravit poškození ochranného systému vzniklá při další manipulaci, případně barevně sjednotit ložisko a konstrukci. 12
15 Funkční plochy a nekovové části ložisek musí být při dodatečném doplňování a opravách protikorozního ochranného systému chráněny. Po provedení protikorozní ochrany nesmí být prováděny v jejím dosahu žádné svářečské práce. 21A Ložiska ocelová Součástí dodávky ložisek je minimálně nátěr základní barvou, který musí být součástí schváleného systému protikorozní ochrany dle odst. 21A Tento nátěr smí být proveden až po dílenské přejímce ložiska. Funkční plochy ložisek se ošetří buď základním nátěrem nebo se konzervují směsí tuku a grafitu. Použití konzervace směsí tuku a grafitu se provádí až po osazení ložisek a po dokončení protikorozní ochrany ložisek. Plochy zapuštěné do betonu se nenatírají s výjimkou přesahu 50 mm od povrchu betonu. Provedení definitivní protikorozní ochrany schváleným systémem dle odst. 21A zajišťuje dodavatel stavby. 21A Ložiska elastomerová Protikorozní ochrana případných kovových částí pevně spojených s ložiskem je součástí dodávky ložiska. Provedení protikorozní ochrany ocelových prvků, které nejsou přímou součástí ložiska (roznášecí desky, zarážky apod.), zajistí dodavatel stavby podle dokumentace, schváleným systémem protikorozní ochrany. 21A Ložiska hrncová Vzhledem k náročnosti ochrany neoprenových částí a kluzných ploch musí být provedení protikorozní ochrany ocelových částí ložiska součástí dodávky hrncového ložiska. Protikorozní ochrana ocelových částí hrncových ložisek musí být provedena pouze schváleným systémem dle odst. 21A A.3.3 Ochrana proti účinkům bludných proudů Ochrana proti účinkům bludných proudů musí být v souladu s ustanoveními kapitoly 25A TKP a předpisu ČD SR 5/7(S). Ochrana proti účinkům bludných proudů musí být zajištěna v oblastech jejich výskytu, tj. na tratích elektrizovaných stejnosměrnou proudovou trakcí a v přilehlých úsecích nebo v oblastech, kde byl výskyt bludných proudů prokázán korozním průzkumem. V oblastech výskytu bludných proudů je nutno z hlediska vodivosti oddělit nosnou konstrukci od spodní stavby následujícími způsoby: použít izolovaná mostní ložiska (např. některé typy elastomerových ložisek), přerušit vodivé propojení izolační vrstvou pod ložisky (vložkami z PVC, vrstvou polymerbetonu nebo polymermalty). Pokud se v oblasti výskytu bludných proudů výjimečně provádějí ocelová tangenciální ložiska, musí být důsledně provedena individuální opatření na ochranu proti účinkům bludných proudů podle dokumentace ve smyslu předpisu ČD SR 5/7(S). Pokud je požadováno průkazní měření elektrického odporu mostního ložiska, zajistí je dodavatel stavby. Elektrický odpor jednoho osazeného mostního ložiska musí být minimálně 5 kω. 21A.4 DODÁVKA, SKLADOVÁNÍ A PRŮKAZNÍ ZKOUŠKY 21A.4.1 Obecně Dodávka ložisek v jednotlivých případech je považována: za dodávku výrobků pro stavbu, přičemž se jakost dodaných výrobků zajišťuje certifikací výrobku akreditovanou zkušebnou. Dodávat se smí pouze ložiska, která vyhovují požadavkům uvedeným v článku 1.1 této kapitoly TKP. 13
16 nebo za výrobu částí ocelové konstrukce, pokud ložiska nejsou dodána jako výrobek pro stavbu, přičemž stavební dozor nad jakostí provádějí odborné orgány zadavatele v rozsahu daném ČSN a ČSN Parametry dodaných mostních ložisek musí odpovídat dokumentaci. Požadavky na návrh ložiska pro danou konstrukci jsou souhrnně uvedeny ve výkazu ložiska dle ČSN EN , přílohy B. Pro mostní ložiska je charakteristické, že výsledná jakost jejich provedení závisí značnou měrou na parametrech materiálů použitých pro výrobu ložiska, jejichž dodávka je zpravidla předmětem samostatných smluvních vztahů. Požadavky na průkazní zkoušky materiálů jsou stanoveny v oddíle 21A.2 této kapitoly TKP a souvisejících předpisech. Jakost dodávky, popř. provedení ložisek, se zajišťuje souběžně: interní kontrolou prováděnou výrobcem ložisek, který vlastní certifikát pro dodávaná ložiska, nebo výrobcem ocelové konstrukce, který vlastní oprávnění pro výrobu ocelových mostních konstrukcí, dodavatelem mostního objektu, stavebním dozorem zadavatele, příp. pověřeným orgánem zadavatele. Všechna ložiska vyrobená z několika součástí, které spolu nejsou pevně spojené a u nichž se nepředpokládá osazení ložisek po částech, budou opatřena spínacími prvky. Spínací prvky musí být dostatečně pevné, aby udržely jednotlivé části ložiska ve správné poloze při manipulaci, dopravě a osazování. Tyto prvky se označí, tj. natřou se jinou barvou než ložisko. Spínací prvky musí být po osazení ložiska snadno odstranitelné. V případě, že spínací prvky nelze po osazení ložiska odstranit, potom musí být navrženy tak, aby se samy přerušily bez poškození ložiska, jakmile se ložisko stane funkční. Všechna ložiska, která jsou příliš těžká pro ruční manipulaci (hmotnosti nad 50 kg), musí být vybavena úchyty pro upevnění zvedacího zařízení. Požadavky na kontrolní zkoušky, prováděné v rámci dodávky, jsou uvedeny v oddíle 21A.5 této kapitoly TKP. 21A.4.2 Dodávka a skladování ložisek Všechna ložiska se označí názvem výrobce, místem výroby, rokem výroby a individuálním výrobním číslem pro každé ložisko a každý typ ložiska. Navíc všechna ložiska kromě elastomerových se označí následujícím způsobem: typ ložiska, objednávkové číslo, maximální návrhová únosnost ložiska na svislé a vodorovné síly, maximální rozsah návrhových posunů, umístění v konstrukci, směr osazení. S výjimkou dvou posledních položek bude označení provedeno tak, že bude trvale viditelné a zůstane úplné a čitelné po celou dobu životnosti ložiska. V případě, že velikost ložiska neumožňuje umístění označení na ložisko, lze označení umístit na spodní stavbu tak, aby bylo zřejmé, kterého ložiska se označení týká. Balení ložisek musí být provedeno takovým způsobem, aby se ložiska nepoškodila a neznečistila během dopravy a manipulace na stavbě. Manipulaci s ložisky musí provádět kvalifikovaný personál. S ložisky se musí zacházet opatrně. Nejsou-li ložiska osazena do konstrukce bezprostředně po dodání, musí je dodavatel objektu vhodně uskladnit (uložit na hraněné dřevo, zespodu větrané a opatřit ochranným krytem). Dočasné uskladnění musí být takové, aby ložiska nebyla znečištěna nebo poškozena vlivem počasí, pracemi na staveništi, staveništní dopravou aj. Po dodání ložisek na stavbu se provede prohlídka ložisek a pořídí se protokol o převzetí dodávky mostního ložiska za účasti dodavatele ložisek a dodavatele objektu. Protokol o převzetí dodávky mostního ložiska musí obsahovat následující údaje: datum převzetí dodávky, viditelná poškození (zejména vzhledem ke stavu protikorozní ochrany ložiska), čistota ložiska, stav upínacích zařízení, soulad s dokumentací ložisek, označení ložisek typovými štítky, prostředky k zajištění přesného osazení ložisek (pokud byly požadovány), označení hlavního směru pohybu pro pohyblivá ložiska, údaje o velikosti a směru nastavení ložisek (pokud bylo provedeno), údaje o možnosti nového nastavení, způsob dočasného uskladnění na stavbě. Protokol o převzetí dodávky mostního ložiska lze nahradit zápisem o dílenské přejímce u výrobce ložiska. Dodavatel objektu v tomto případě zkontroluje, že ložiska byla dodána na stavbu v nepoškozeném stavu. 21A Ložiska ocelová Ustanovení se týkají ložisek z ocelí běžných i vysokých pevností. Z hlediska jejich konstrukce se jedná o ložiska vahadlová, tangenciální, desková a kolejnicová. 14
17 Dodávka ocelového ložiska je buď dodávkou výrobku pro stavbu, pro kterou musí být splněny požadavky uvedené v článku 21A.1.1 této kapitoly TKP, nebo je výrobou části ocelové mostní konstrukce, pro kterou platí ČSN a ČSN , které stanovují též podmínky součinnosti zadavatele s výrobcem pro zajištění kvality dodávky (např. převzetí základního materiálu zadavatelem, právo kontroly výroby a zápisů do výrobního deníku, dílenská přejímka). 21A Výroba Způsobilost dodavatele ocelových ložisek musí splňovat požadavky uvedené v článku 1.5 této kapitoly TKP. Pro výrobu ocelových ložisek, která nejsou dodávkou výrobku pro stavbu, jsou závazná ustanovení: kapitola 19 TKP, ČSN , ČSN , TNŽ , část IV (pro ložiska z ocelí běžných pevností). Dle ČSN jsou ložiska hlavní nosnou částí mostu a dle ČSN jsou zařazena do výrobní skupiny Aa. Pro jejich výrobu musí být zpracována výrobní dokumentace včetně technologického postupu výroby a montáže a technologického postupu svařování a veden výrobní deník. Požadavky na drsnost funkčních ploch normalizovaných ložisek, které se po sobě odvalují nebo jinak vzájemně pohybují, jsou stanoveny v ČSN EN A Dílenská přejímka Dílenská přejímka ložisek se provádí podle ustanovení ČSN za účasti zástupců zadavatele a dodavatele objektu. K dílenské přejímce se předkládá každé ložisko ve smontovaném stavu před provedením povrchové ochrany. Na požádání přejímacího orgánu provede dodavatel rozebrání ložiska na jednotlivé součásti a jejich opětovné sestavení. Přitom se kontrolují zejména: dokumentace výrobce včetně schvalovacího protokolu, výrobní deník, doklady o materiálu, jeho zkouškách a odsouhlasení zadavatelem ve vazbě na položky ložisek (viz též oddíl 21A.2 této kapitoly TKP), doklady o nedestruktivních zkouškách součástí ložiska, (pro ložiska ocelová viz TNŽ , čl. 46), výskyt, příp. rozsah vad součástí ložiska, zejména odlitků (pro ložiska ocelová viz TNŽ , čl ), drsnost povrchu funkčních a úložných ploch ložisek (pro ložiska ocelová viz TNŽ , čl. 34), rozměry součástí ložisek, rozměrové odchylky (viz též oddíl 21A.6 této kapitoly TKP), správná funkce a rozměry v sestaveném stavu (viz též oddíl 21A.6 této kapitoly TKP), kvalita případných svarů, vzájemné doléhání funkčních ploch v celém rozsahu (pro ložiska ocelová viz TNŽ , čl. 49), vůle v ložiskách pro přenášení vodorovných sil (max 2 mm, není-li stanoveno jinak), rozteče a průměry otvorů pro připojení ložiska, označení ložiska a jeho součástí (pro ložiska ocelová dle TNŽ , čl. 49) musí: zamezit záměně ložisek a jejich součástí, udávat správnou orientaci ložiska, udávat správnou vzájemnou polohu jeho součástí, umožnit nastavení základní polohy pohyblivých ložisek při osazování, zůstat zřetelné i po následném provedení povrchové ochrany a osazení ložiska. označení výrobce a výrobní číslo. 15
18 Ke každému ložisku se zhotoví zápis (protokol) o dílenské přejímce v rozsahu podle ČSN Po dodání ložisek na stavbu se provede prohlídka ložisek a pořídí se protokol o převzetí dodávky mostního ložiska. Pokud ložisko nevyhoví výše uvedeným požadavkům, nesmí být převzato. 21A Doprava a skladování Ložiska se expedují většinou smontovaná, přičemž musí být opatřena alespoň základní protikorozní ochranou, zabalena a označena tak, aby při dopravě a skladování nedošlo k jejich poškození či záměně. 21A Ložiska elastomerová Ustanovení se týkají ložisek elastomerových, vyztužených ocelovými zavulkanizovanými plechy. Dodávka elastomerového ložiska je vždy dodávkou výrobku pro stavbu, pro kterou musí být splněny požadavky uvedené v článku 21A.1.1 této kapitoly TKP. Technické parametry elastomerových ložisek jsou obsaženy v certifikátech. Pro každý typ elastomerového ložiska musí být vydáno Stavební technické osvědčení, které obsahuje: popis ložiska a způsob jeho použití technické parametry ložiska, druh a rozsah předepsaných zkoušek sledovaných vlastností, kritéria a způsob vyhodnocení zkoušek sledovaných vlastností, režim a způsob údržby. Způsobilost dodavatele elastomerových ložisek musí splňovat požadavky uvedené v článku 21A.1.5 této kapitoly TKP. 21A Výroba Bezchybná výroba vyztužených elastomerových ložisek vyžaduje specifické znalosti, zkušenosti, výrobní zařízení a nepřetržitou kontrolu výroby (dozor nad kvalitou). Výrobu elastomerových ložisek mohou zajišťovat pouze certifikované výrobny ve smyslu článku 21A.1.5 této kapitoly TKP. Ložiska musí být dodána s označením výrobce, výrobního čísla, s udáním základních technických údajů a s doklady o výrobě a přejímce základního materiálu. Výrobce musí doložit správnou polohu výztužných plechů v ložisku (kontrolou rentgenem nebo jinou vhodnou nedestruktivní metodou např. tloušťkoměrem) a dokonalé zavulkanizování. Pro každé ložisko se zhotovují rentgenové snímky (dva až osm) orientované tak, že normála roviny každého snímku je kolmá ke svislé ose ložiska a současně normály obou snímků jsou vzájemně kolmé (viz obr.1). Směr rentgenových paprsků je tudíž jednou ve směru podélné osy ložiska a podruhé ve směru příčné osy ložiska. Pro ložiska, jejichž obě hrany jsou menší než 300 mm, se těžiště snímku umísťuje do středu hrany ložiska (paprsky kreslené čárkovanou čarou). Pro ložiska, jejichž jedna hrana je větší než 300 mm, se těžiště obou snímků umísťuje k diagonálně orientovaným rohům ložiska (paprsky kreslené plnou čarou). normála roviny 2. snímku a<300 mm b a 300 mm a b normála roviny 1. snímku Obr.č. 1 Roviny a poloha rentgenových snímků Nedílnou součástí dodávky ocelových částí ložisek jsou dokumenty kontroly dle ČSN EN
19 21A Přejímka ložisek Pokud není v konkrétním případě stanoveno jinak, přejímá pověřený orgán zadavatele elastomerová ložiska jako hotový výrobek s povrchovou ochranou. Konečné přejímce může předcházet kontrola ložiska v nenatřeném stavu, případně v rozloženém stavu, pokud si to zadavatel vymíní. Při přejímce se kontrolují zejména: certifikát pro daný typ ložiska podle čl. 21A.1.1 této kapitoly TKP, doklady o způsobilosti výrobce, dokumenty ke konkrétní zakázce, zejména: doklady o kvalitě základních materiálů a výsledcích jejich zkoušek (viz též oddíl 21A. 2 této kapitoly TKP), doklady o výrobě včetně dokladů o povrchové ochraně, doklady o výsledcích nespecifických a specifických zkoušek, vyplněná karta ložiska, soulad s technickými požadavky objednávky: provedení a rozměry ložiska, dodržení rozměrových tolerancí podle schvalovacího protokolu, viz též oddíl 21A.6 této kapitoly TKP, dokonalé zavulkanizování výztužných plechů (kontrola rentgenem), úprava povrchu úložných ploch ložisek, trvanlivé označení ložiska a případně všech jeho oddělitelných součástí, které jsou součástí dodávky (např. kotvící prvky) tak, aby byly vyloučeny záměny a zajištěna správná orientace při osazování, označení výrobce a výrobní číslo, označení zkušebny. Pokud jsou součástí dodávky ložiska ocelové desky a kotvící prvky, kontroluje se též: sestavení ložiska a vzájemné doléhání jednotlivých součástí v celém rozsahu, poloha a provedení kotvících prvků, protikorozní ochrana kovových součástí ložiska, u ocelových desek pevně připojených kvalita jejich připojení (zavulkanizování). Po převzetí ložisek se zhotoví protokol o převzetí dodávky mostních ložisek. Pokud ložisko nevyhoví těmto požadavkům, nesmí být převzato. Přejímací orgán může požadovat rozebrání a opětovné složení ložiska při přejímce, zvláště nepředcházela-li kontrola výroby v jejím průběhu. 21A Doprava a skladování Ložiska musí být zabalena tak, aby při dopravě a skladování nedošlo k jejich poškození. Ložiska, příp. i obal, musí být označen dle ČSN EN tak, aby nedošlo k záměně ložisek. 21A Ložiska hrncová Dodávka hrncového ložiska je vždy dodávkou výrobku pro stavbu, pro kterou musí být splněny požadavky uvedené v článku 21A.1.1 této kapitoly TKP. Technické parametry hrncových ložisek jsou obsaženy v certifikátech. Pro každý typ hrncového ložiska musí být vydáno Stavební technické osvědčení, které obsahuje: popis ložiska a způsob jeho použití, technické parametry ložiska, 17
20 druh a rozsah předepsaných zkoušek sledovaných vlastností, kritéria a způsob vyhodnocení zkoušek sledovaných vlastností, režim a způsob údržby. Způsobilost dodavatele hrncových ložisek musí splňovat požadavky uvedené v článku 21A.1.5 této kapitoly TKP. 21A Výroba Výrobu hrncových ložisek mohou zajišťovat pouze certifikované výrobny ve smyslu článku 21A.1.5 této kapitoly TKP. Ložiska musí být dodána s označením výrobce, výrobního čísla, s udáním základních technických údajů a s doklady o výrobě a přejímce základního materiálu. Nedílnou součástí dodávky jsou dokumenty kontroly dle ČSN EN A Přejímka ložisek Pokud není v konkrétním případě stanoveno jinak, přejímá pověřený orgán zadavatele hrncové ložisko jako hotový výrobek s povrchovou ochranou. Konečné přejímce může předcházet kontrola ložiska v nenatřeném stavu nebo v rozloženém stavu, pokud si to zadavatel vymíní. Při přejímce se kontrolují zejména: certifikát pro daný typ ložiska podle čl. 21A.1.1 této kapitoly TKP, doklady o způsobilosti výrobce, dokumenty ke konkrétní zakázce, zejména: doklady o kvalitě základních materiálů a výsledcích jejich zkoušek (viz též oddíl 21A.2 této kapitoly TKP), doklady o výrobě ložiska včetně dokladů o povrchové ochraně, doklady o výsledcích nespecifických a specifických zkoušek provedených v souladu s technickými požadavky objednávky, vyplněná karta ložiska, soulad s technickými požadavky objednávky: provedení a rozměry ložiska, dodržení rozměrových tolerancí podle schvalovacího protokolu, viz též oddíl 21A.6 této kapitoly TKP, kvalita základního materiálu ložiska, kvalita povrchu kluzných ploch, sestavení ložiska a vzájemné doléhání jednotlivých součástí v celém rozsahu, přednastavení ložiska, poloha a provedení případných kotvících prvků, protikorozní ochrana kovových součástí ložiska, trvanlivé označení ložiska a případně všech jeho oddělitelných součástí, které jsou součástí dodávky (např. kotvící prvky) tak, aby byly vyloučeny záměny a zajištěna správná orientace při osazování, značka výrobce a výrobní číslo, značka akreditované zkušebny. Přejímací orgán si může vyhradit rozebrání a opětovné složení ložiska při přejímce, zvláště nepředcházela-li kontrola výroby v jejím průběhu. Ke každému ložisku se zhotoví protokol o převzetí dodávky mostního ložiska. Pokud ložisko nevyhoví těmto požadavkům, nesmí být převzato. 18


Nový občanský zákoník zavádí nové pojmosloví - Online právník - právní poradna - zdarma právní informace a poradenství
Nový občanský zákoník zavádí nové pojmosloví
Autor: Redakce Publikováno: Květen 15, 2014 0 Comment
Nový občanský zákoník přinesl řadu změn, které se dotýkají širokého spektra soukromého práva. Jednou ze změn, je také zavedení nových, z jazykového hlediska až archaických pojmů, po jejichž přečtení neprávník (a často i právník) zcela přesně neví, co si pod těmito pojmy představit. A co Vy? Víte, co je to rozhrada, přestavek, výprosa či výměnek? Jestli ne, je tento článek přímo pro Vás.
Nové pojmy související s osobou a jejím jednáním
Způsobilost k právům a povinnostem a způsobilost k právním úkonům jsou pojmy, které v rámci soukromého práva existovaly opravdu dlouho, a každý věděl, co si pod nimi představit. NOZ přinesl změnu v pojmosloví, a to následujícím způsobem. Pojem způsobilost k právům a povinnostem byl nahrazen pojmem „právní osobnost“ (§ 15 odst. 1) a pojem způsobilost k právním úkonům byl nahrazen pojmem „svéprávnost“ (§ 15 odst. 2).
Pokud člověk potřebuje pomoc při rozhodování, protože mu v tom duševní porucha působí obtíže, třebaže nemusí být omezen ve svéprávnosti, může si dle § 45 NOZ ujednat poskytování podpory s tzv. „podpůrcem“. Institut podpůrce vychází z pojetí tzv. podporovaného rozhodování (supported decision-making), kdy se podpůrce smlouvou o nápomoci zavazuje být podporovanému nápomocen s radami, ohledně jeho právního jednání, přičemž nesmí ohrozit zájmy podporovaného nevhodným ovlivňováním, ani se na úkor podporovaného bezdůvodně obohatit.
Nové pojmy v související s vlastnickým právem
Novým pojmem v souvislosti s vlastnickým právem je pojem „rozhrada“, který je dle jazykového posudku návrhu nového občanského zákoníku zastaralý, neboť zmínky o jeho existenci se v lexikálním archivu Ústavu pro jazyk český nacházejí dvě – jedna z roku 1936, druhá z roku 1940. Samotný pojem rozhrada pak znamená přirozené nebo umělé překážky mezi sousedními pozemky, například zdi, ploty, meze, strouhy. Dle § 1024 odst. 2 může takovou rozhradu každý užívat, a to na své straně až do poloviny její tloušťky. Nesmí však dělat nic, co by ji mohlo ohrozit, popřípadě znemožnit sousedovi, aby mohl svoji část rozhrady užívat.
Dalším pojmem, který je spojován s nabytím vlastnického práva tzv. umělým přírůstkem je „přestavek“ (§ 1087). Přestavek je dle důvodové zprávy k NOZ speciálním druhem neoprávněné stavby, kdy nepatrná část stavby přesahuje na cizí pozemek. Jelikož úkonem soukromého práva není iniciovat vznik konfliktních situací mezi osobami, řeší se tato situace reorganizací vlastnických vztahů. Zasahuje-li přestavek na malou část cizího pozemku, stane se část pozemku, která je přestavkem zastavěna, vlastnictvím zřizovatele stavby. To ovšem neplatí, nestavěl-li zřizovatel v dobré víře. Pokud v dobré víře byl, nahradí vlastníku pozemku obvyklou cenu pozemku, zastavěného přestavkem.
Nové pojmy v související s právem dědickým
Řadu nových pojmů přináší NOZ v souvislosti s dědickým právem, které je v NOZ upraveno v hlavě III. Zůstavitel může dle § 1498 ve své závěti uvést podmínku, doložení času, nařídit odkaz nebo příkaz. Tato doložka v závěti se nazývá „dovětek“. NOZ zavádí i nový důvod dědění, kterým je „dědická smlouva“, uvedená v § 1582. Tato smlouva vyžaduje formu veřejné listiny a zůstavitel v ní povolává druhou smluvní stranu nebo třetí osobu za dědice nebo odkazovníka a druhá strana to přijímá. Tímto se dostáváme k dalšímu novému pojmu, kterým je „odkaz“ a s ním spojený „odkazovník“. Odkazem zůstavitel odkazuje určitou věc odkazovníku, přičemž odkazovník musí být osoba, která je způsobilá dědit (§ 1594 odst. 1). Praktickou výhodou odkazu je to, že odkazovník ovšem není dědic a tím pádem na něj nepřecházejí zůstavitelovi dluhy.
Nové pojmy v závazkovém právu
Nové pojmy se nevyhnuly ani oblasti závazkového práva. Nově je v § 1808 obsažen tzv. „závdavek“. Tento institut má, jak uvádí důvodová zpráva k NOZ, tři hlavní funkce. Předně jde o funkci důkazní, kdy se závdavkem potvrzuje uzavření smlouvy. Další funkcí je funkce zajišťovací, kdy strana, která jej dala, poskytuje jistotu, že dluh splní. Věřitel má tedy právo, držet závdavek až do splnění dluhu. Poslední funkcí je funkce penální, kterou vyjadřuje § 1808 odst. 2. „Nesplní-li se dluh z příčiny na straně toho, kdo dal závdavek, může si druhá strana závdavek ponechat.“ Jiný následek nastane, nesplní-li povinnost strana, která závdavek přijala. Tehdy vzniká povinnost, vydat straně dvojnásobek závdavku.
Institut výpůjčky spočívá na bezplatném přenechání nezuživatelné věci půjčiteli na vymezenou dobu. Tímto se liší výpůjčka od nově zavedeného institutu, kterým je „výprosa“. Ta je upravena v § 2189 a jejími hlavními pojmovými znaky jsou bezplatné přenechání věci k užívání, ovšem bez ujednání doby a účelu, ke kterému se má věc použít.
Nově je v NOZ zaveden i termín „pacht“, který je nutno rozlišovat od nájmu. Pacht je stejně jako nájem závazkový vztah mezi subjekty, kdy předmětem těchto vztahů je dočasné přenechání věci (např. pozemku) k užívání. Rozdíl je ovšem v tom, že při nájmu se dle § 2201 pronajímatel zavazuje přenechat nájemci věc pouze k dočasnému užívání, zatímco u pachtu se dle § 2332 pachtovní smlouvou propachtovatel zavazuje přenechat pachtýři věc k dočasnému užívání a požívání. Takové požívání si lze představit např. v souvislosti se zemědělským pozemkem, kdy si pachtýř bude moci např. brát plody z ovocných stromů.
„Výměnek“ je termín, který NOZ vymezuje v § 2707 a násl. Smlouva o výměnku je dle slov důvodové zprávy typický smluvní typ, který sice nebyl v zákoně č. 40/1964 Sb., ovšem v jeho předchůdci, zákonu č. 141/1950 Sb. se nacházel. Vlastník nemovité věci si smlouvou o výměnku vymiňuje v souvislosti s jejím převodem pro sebe nebo třetí osobu požitky, úkony nebo práva, sloužící k zaopatření na dobu života a nabyvatel nemovité věci se zavazuje zaopatření poskytnout. Toto zaopatření ovšem není pouze zajištěním bydlení či stravy, nýbrž jde i o zajištění pomoci v případech nemoci či zranění. Konkrétní výčet pomocných úkonů, které bude osoba zavázaná ze smlouvy o výměnku nucena vykonávat, NOZ neobsahuje. Této povinnosti se ovšem tato osoba zprostí, zprostředkuje-li výměnkáři umístění ve zdravotnickém nebo podobném zařízení (§ 2709). Důvodová zpráva ovšem dodává, že se jedná pouze o zařízení s dočasnou péčí, nikoliv o trvalou hospitalizaci.
Závěrem lze shrnout, že NOZ přinesl řadu nových pojmů, jejichž obsah není vždy na první pohled jasný. Na oblast právní terminologie odkazoval i jazykový posudek návrhu nového občanského zákoníku, který zmínil, že řada užitých jazykových prostředků je v dnešní době zastaralých. To však dle tohoto posudku může hrát v odborném právním jazyce pozitivní roli, neboť diskontinuita jejich užívání byla často vyvolána uměle za dob totality. Jedním příkladem za všechny může být slovo „pacht“, které v období kolektivizovaného zemědělství nebylo užíváno.
Pavel Litavec
Štítky: 2014dověteknový občanský zákoníkNOZodkazpachtpodpůrcepřestavekrozhradasvéprávnostvýměnekvýprosazávdavek