text:
5As196/2014
5 As 196/2014-47
Nejvy¹¹í správní soud rozhodl v senátu slo¾eném z pøedsedy JUDr. Jakuba Camrdy a soudcù JUDr. Lenky Matyá¹ové a Mgr. Ondøeje Mrákoty v právní vìci ¾alobcù: a) A. H. a b) H. H., proti ¾alovanému: Krajský soud v Brnì, se sídlem Rooseveltova 16, Brno, v øízení o kasaèní stí¾nosti ¾alobce a) proti usnesení Krajského soudu v Brnì ze dne 7. 11. 2014, è. j. 62 A 98/2014-18,
Nejvy¹¹ímu správnímu soudu byla dne 5. 12. 2014 doruèena kasaèní stí¾nost ¾alobce a) (dále jen stì¾ovatel ) smìøující proti usnesení Krajského soudu v Brnì ze dne 7. 11. 2014, è. j. 62 A 98/2014-18, jím¾ krajský soud odmítl podání oznaèené jako ¾aloba stì¾ovatele a ¾alobkynì b) pro zmateènost proti usnesení Krajského soudu v Brnì ze dne 29. 5. 2014, è. j. 16 Nc 434/2013-15. V kasaèní stí¾nosti stì¾ovatel uvedl, ¾e v øízení u Krajského soudu v Brnì ve vìci sp. zn. 62 A 98/2014 nejednali zákonní soudci a oznaèil celý senát za podjatý. Stì¾ovatel dále namítal nesprávné oznaèení ¾alovaného krajským soudem a nepøesné vyjádøení I. výroku napadeného usnesení. Stì¾ovatel dále tvrdil, ¾e mìlo být konáno veøejné zasedání soudu, nebo» nesouhlasil s postupem dle § 51 s. ø. s. Stì¾ovatel krajskému soudu rovnì¾ vytkl, ¾e svévolnì pøekrucuje zákony a stejnì tak i obsah stì¾ovatelovy ¾aloby mimo jiné tím, ¾e odmítl jeho ¾alobu pro zmateènost jako nepøípustný návrh podle § 46 odst. 1 písm. d) s. ø. s., ani¾ by podání stì¾ovatele zaslal pøíslu¹nému úøadu èi jej pouèil, kam má toto své podání zaslat. Závìrem stì¾ovatel ¾ádal o naøízení jednání, nebo» nesouhlasí s projednáním vìci bez jednání.
Jeliko¾ stì¾ovatel pøi podání kasaèní stí¾nosti nesplnil svou poplatkovou povinnost a rovnì¾ nedolo¾il splnìní podmínky dle § 105 odst. 2 s. ø. s. (pøedlo¾ením plné moci udìlené jím advokátu nebo pøedlo¾ením dokladu o stì¾ovatelovì vysoko¹kolském právnickém vzdìlání), vyzval jej Nejvy¹¹í správní soud usnesením ze dne 10. 12. 2014, è. j.-22, ve stanovené lhùtì k zaplacení soudního poplatku a pøedlo¾ení plné moci udìlené advokátovi nebo pøedlo¾ení dokladu o vysoko¹kolském právnickém vzdìlání.
V podání doruèeném Nejvy¹¹ímu správnímu soudu dne 29. 12. 2014 stì¾ovatel po¾ádal o osvobození od soudních poplatkù a navrhl, aby mu soud ustanovil zástupce pro øízení o kasaèní stí¾nosti. V ¾ádosti uvedl, ¾e je dlouhodobì nezamìstnaný a nemá ¾ádné finanèní pøíjmy. Dále sdìlil, ¾e v této vìci jedná ve smyslu èl. 23 Listiny základních práv a svobod a je tím zbaven poplatkù za právní slu¾by, soudního poplatku èi dal¹ích výloh.
Nejvy¹¹í správní soud ¾ádost stì¾ovatele o osvobození od soudních poplatkù a návrh na ustanovení zástupce pro øízení o kasaèní stí¾nosti usnesením ze dne 19. 3. 2015, è. j.-37, zamítl, nebo» dospìl k závìru, ¾e se v pøípadì kasaèní stí¾ností stì¾ovatele jedná o zjevnì neúspì¹ný návrh. Zároveò Nejvy¹¹í správní soud v tém¾e usnesení stì¾ovatele opìtovnì vyzval, aby ve lhùtì 1 týdne od doruèení tohoto usnesení zaplatil soudní poplatek a pøedlo¾il plnou moc udìlenou advokátovi. Stì¾ovatel byl mimo jiné pouèen o tom, ¾e nebude-li poplatek ve stanovené lhùtì zaplacen, soud øízení zastaví.
Usnesení Nejvy¹¹ího správního soudu ze dne 19. 3. 2015, è. j.-37, bylo stì¾ovateli doruèeno v souladu s § 49 odst. 4 o. s. ø. ve spojení s § 42 odst. 5 s. ø. s. marným uplynutím úlo¾ní doby dne 3. 4. 2015. Týdenní lhùta k zaplacení soudního poplatku tak uplynula dne 10. 4. 2015. V takto stanovené lhùtì ani pozdìji v¹ak stì¾ovatel soudní poplatek nezaplatil. Dne 10. 4. 2015 Nejvy¹¹í správní soud obdr¾el pouze podání stì¾ovatele, v nìm¾ se stì¾ovatel domáhal zru¹ení tohoto usnesení a vrácení vìci k dal¹ímu øízení a rozhodnutí. Namítal, ¾e uvedené usnesení je zmateèné, nebo» bylo rozhodováno tajnì bez stì¾ovatele, nerozhodoval zákonný soudce, úèastník v øízení nemìl procesní zpùsobilost a nebyl zastoupen, rozhodoval vylouèený soudce a pøísedící a bylo rozhodnuto v neprospìch stì¾ovatele zneu¾itím pravomocí.
K tomu Nejvy¹¹í správní soud v této souvislosti uvádí, ¾e proti uvedenému usnesení nejsou ¾ádné opravné prostøedky pøípustné, o èem¾ byl stì¾ovatel pøímo v jeho textu pouèen. Uvedené námitky jsou ostatnì znaènì obecné a ne zcela srozumitelné. Nejvy¹¹ímu správnímu soudu je z jeho úøední èinnosti takté¾ známo, ¾e stì¾ovatel toto¾né námitky vzná¹í opakovanì, ani¾ by je jakkoliv blí¾e odùvodnil (viz napø. øízení vedená pøed zdej¹ím soudem pod sp. zn. 2 As 3/2015 èi sp. zn. 4 As 52/2015). Nad rámec uvedeného Nejvy¹¹í správní soud poznamenává, ¾e v øízení o kasaèní stí¾nosti je dle § 109 odst. 2 s. ø. s. zpravidla rozhodováno bez jednání i ve vìci samé, nato¾pak v usnesení procesní povahy, jím¾ byly zamítnuty ¾ádost stì¾ovatele o osvobození od soudních poplatkù a jeho návrh na ustanovení zástupce. Ve vìci rozhodoval pøedseda senátu, jemu¾ byla vìc pøidìlena v souladu s platným rozvrhem práce. O slo¾ení senátu byl stì¾ovatel informován sdìlením Nejvy¹¹ího správního soudu ze dne 15. 12. 2014, è. j.-24, a byl souèasnì pouèen o mo¾nosti vznést námitku podjatosti v propadné lhùtì jednoho týdne ode dne, kdy se o podjatosti dozvìdìl. Uvedené sdìlení bylo stì¾ovateli doruèeno dne 17. 12. 2014. Ve stanovené lhùtì ov¹em stì¾ovatel námitku podjatosti neuplatnil a ani nyní neuvádí ¾ádné dùvody, v nich¾ by podjatost nìkterého z èlenù senátu mìla spoèívat. Nyní uvádìnou námitku je tedy tøeba pova¾ovat v prvé øadì za opo¾dìnou a k takovéto námitce Nejvy¹¹í správní soud dle § 8 odst. 5 s. ø. s. nepøihlí¾í. Je v¹ak mo¾né poznamenat, ¾e i kdyby námitka podjatosti byla vznesena vèas, neuvádí ¾ádné konkrétní skuteènosti, z nich¾ stì¾ovatel podjatost dovozuje. Ve vztahu k námitce chybìjícího právního zastoupení Nejvy¹¹í správní soud pøipomíná, ¾e stì¾ovatele opakovanì upozornil, ¾e dle § 105 odst. 2 s. ø. s. musí být v øízení o kasaèní stí¾nosti zastoupen advokátem, a vyzval jej, aby pøedlo¾il soudu plnou moc udìlenou advokátovi pro zastupování v øízení o kasaèní stí¾nosti. Skuteènost, ¾e tak stì¾ovatel neuèinil, tedy nelze klást za vinu zdej¹ímu soudu.
Podle § 4 odst. 1 písm. d) zákona è. 549/1991 Sb., o soudních poplatcích (dále jen zákon o soudních poplatcích ) vzniká poplatková povinnost podáním kasaèní stí¾nosti. Podle § 9 odst. 1 zákona o soudních poplatcích, nebyl-li poplatek za øízení splatný podáním kasaèní stí¾nosti zaplacen, soud vyzve poplatníka k jeho zaplacení ve lhùtì, kterou mu urèí; po marném uplynutí této lhùty soud øízení zastaví. Podle § 47 písm. c) s. ø. s. soud øízení usnesením zastaví, stanoví-li tak tento nebo zvlá¹tní zákon. pokraèování Jak ji¾ bylo øeèeno, Nejvy¹¹í správní soud zjistil, ¾e stì¾ovatel ve lhùtì stanovené usnesením ze dne 19. 3. 2015, è. j.-37, ani pozdìji poplatek za kasaèní stí¾nost ve vý¹i 5000 Kè neuhradil. Nejvy¹¹ímu správnímu soudu proto nezbylo, ne¾ øízení o kasaèní stí¾nosti podle § 9 odst. 1 zákona o soudních poplatcích ve spojení s § 47 písm. c) s. ø. s. zastavit.
S ohledem na skuteènost, ¾e stì¾ovatel rovnì¾ soudu ve stanovené lhùtì nedolo¾il, ¾e je zastoupen advokátem, lze dodat, ¾e nesplnìní této podmínky øízení (§ 105 odst. 2 s. ø. s.) by bylo dùvodem pro odmítnutí kasaèní stí¾nosti, pokud by nebylo toto øízení pro nezaplacení soudního poplatku zastaveno.
Pro úplnost se Nejvy¹¹í správní soud vyslovuje k dal¹ím bodùm, je¾ stì¾ovatel uplatòoval ve svém podání ze dne 5. 12. 2014 nad rámec pøedmìtné kasaèní stí¾nosti. Jednalo se o námitku podjatosti vznesenou proti soudcùm krajského soudu, konkrétnì JUDr. Davidu Rausovi, Mgr. Kateøinì Kopeèkové a Mgr. Petru ©ebkovi, kteøí rozhodovali ve vìci napadené kasaèní stí¾ností, a dále o podnìt ke kárnému øízení proti vý¹e uvedeným soudcùm.
V pøípadì vznesené námitky podjatosti vzhledem k tomu, ¾e øízení pøed krajským soudem ji¾ bylo ukonèeno, nelze ji¾ samostatnì rozhodovat o podjatosti èi nepodjatosti soudcù, kteøí ve vìci ji¾ rozhodli. Namítá-li úèastník øízení podjatost soudce, mù¾e tak uèinit pouze ve lhùtì stanovené ve vý¹e citovaném § 8 odst. 5 s. ø. s., navíc pouze do doby, ne¾ je ve vìci rozhodnuto. Podal-li stì¾ovatel námitku a¾ poté, kdy dotèení soudci rozhodli, nemù¾e Nejvy¹¹í správní soud ex post samostatnì zkoumat oprávnìnost takové námitky, popø. soudce, který ji¾ rozhodnutí ve vìci vydal, z øízení vylouèit; stì¾ovatelovým tvrzením o podjatosti soudcù krajského soudu by se Nejvy¹¹í správní soud mohl zabývat pouze jako jednou z uplatnìných kasaèních námitek vùèi napadenému usnesení krajského soudu, a to ov¹em toliko v pøípadì, ¾e by posuzoval kasaèní stí¾nost meritornì. To se v¹ak nestalo, nebo» øízení o kasaèní stí¾nosti musí být pro nezaplacení soudního poplatku zastaveno.
Co se týèe podnìtu k zahájení kárného øízení s vý¹e uvedenými soudci kárného soudu, zdej¹í soud ji¾ stì¾ovatele opakovanì pouèil, ¾e oprávnìným navrhovatelem ve smyslu § 8 odst. 2 zákona è. 7/2002 Sb., o øízení ve vìcech soudcù, státních zástupcù a soudních exekutorù, jsou pouze prezident republiky, ministr spravedlnosti, pøedseda soudu, u nìho¾ daný soudce pùsobí, èi pøedseda soudu vy¹¹ího stupnì jednajícího ve vìcech patøících do té¾e vìcné pøíslu¹nosti. Øízení o kárné odpovìdnosti soudce tedy není oprávnìn iniciovat ani kárný senát Nejvy¹¹ího správního soudu, ani obèan, který s èinností soudce nesouhlasí. Pokud se tedy stì¾ovatel domnívá, ¾e by kárné øízení mìlo být zahájeno, mù¾e se se svým podnìtem obrátit na nìkterého z mo¾ných kárných navrhovatelù, jak jsou uvedeni v citovaném ustanovení zákona è. 7/2002 Sb.
Jeliko¾ bylo øízení o kasaèní stí¾nosti zastaveno, nemá podle § 60 odst. 3 s. ø. s. ve spojení s § 120 s. ø. s. ¾ádný z úèastníkù právo na náhradu jeho nákladù.

matches:
soud
soud
soud
§ 51
§ 46
§ 105
soud
soud
soud
soud
soud
§ 49
§ 42
soud
soud
soud
§ 109
soud
§ 8
soud
§ 105
§ 4
§ 9
soud
soud
§ 47
soud
soud
§ 9
§ 47
soud
§ 8
soud
soud
soud
§ 8
§ 60
§ 120


text:
D.I.S., spol. s r.o. Brno IČO 46975616 kontakty (17.02.2019) | Finance.cz
D.I.S., spol. s r.o. Brno IČO: 46975616
Tato stránka obsahuje výpis dat z různých rejstříků pro firmu D.I.S., spol. s r.o., která sídlí v obci Brno a bylo jí přiděleno IČO 46975616.
Firma s názvem D.I.S., spol. s r.o. se sídlem v obci Brno byla založena v roce 1992. Společnost je stále aktivní. V jejím vedení se dosud vystřídalo 4 osob. Společnost podniká v oboru Výroba, obchod a služby neuvedené v přílohách 1 až 3 živnostenského zákona , Provádění staveb, jejich změn a odstraňování , Projektová činnost ve výstavbě a další.
Základní údaje o D.I.S., spol. s r.o. IČO: 46975616
Rozdělením odštěpením se založením nové společnosti se obchodní společnost D.I.S., spol. s r.o., se sídlem Brno, Křižíkova 2960/72, IČ 46975616, zapsaná v obchodním rejstříku vedeném Krajským soudem v Brně, oddíl C, vložka 7650, rozděluje odštěpením tak, že vyčleněná část jejího jmění v rozsahu uvedeném v projektu rozdělení, přechází na nově založenou nástupnickou společnost s obchodní firmou LRB BUILD s.r.o., sídlo Brno, Křižíkova 2960/72, PSČ 61200. 8.10.2007
Právní forma právnické osoby : společnost s ručením omezeným. 15.10.1992 - 26.5.1994
Základní jmění: Kčs 100.000,-, splaceno Kčs 50.000,-. 15.10.1992 - 26.5.1994
Výše vkladů společníků: Ing. Richard Lang, Brno, Záhumní 18, výše vkladu Kčs 30.000,-, splaceno Kčs 15.000,-. Ing. Vlastimil Týral, Brno, Ondrouškova 20, výše vkladu Kčs 30.000,-, splaceno Kčs 15.000,-. Jiří Schoř, Dolní Kounice, nám. Míru 474, výše vkladu Kčs 20.000,-, splaceno Kčs 10.000,-. Jaroslav Šťastný, Brno, Opálkova 5, výše vkladu Kčs 20.000,-, splaceno Kčs 10.000,-. 15.10.1992 - 26.5.1994
Způsob zastupování: Jménem společnosti jedná a podepisuje kterýkoli z jednatelů. 15.10.1992 - 26.5.1994
Aktuální kontaktní údaje D.I.S., spol. s r.o.
Kontakty na D.I.S., spol. s r.o. IČO: 46975616
Křižíkova 3009/72 , Brno 612 00 17.9.2015
Křižíkova 3009/72 , Brno 612 00 8.11.2011 - 17.9.2015
Křižíkova 2960/72 , Brno 612 00 16.6.2003 - 8.11.2011
Jelínkova 450/14 , Brno 616 00 23.5.2002 - 16.6.2003
Jelínkova 450/14 , Brno 616 00 10.10.1995 - 23.5.2002
Záhumní 1049/18 , Brno 624 00 26.5.1994 - 10.10.1995
Ondrouškova 866/20 , Brno 635 00 15.10.1992 - 26.5.1994
Obory činností D.I.S., spol. s r.o. IČO: 46975616
silniční motorová doprava - nákladní vnitrostátní provozovaná vozidly o největší povolené hmotnosti do 3,5 tuny včetně, - nákladní vnitrostátní provozovaná vozidly o největší povolené hmotnosti nad 3,5 tuny 7.5.2012
montáž měřidel 16.4.2007
činnost technických poradců v oblasti stavebnictví a architektury 2.8.2005
pořádání odborných kurzů, školení a jiných vzdělávacích akcí včetně lektorské činnosti 2.8.2005
provozování tělovýchovných zařízení a zařízení sloužících k regeneraci a rekondici 24.11.2004
hostinská činnost 24.11.2004 - 16.4.2007
údržba motorových vozidel a jejich příslušenství 13.2.2004
provozování čerpacích stanic s palivy a mazivy 13.2.2004
opravy silničních vozidel 13.2.2004
opravy pracovních strojů 13.2.2004
reklamní činnost a marketing 13.2.2004
poskytování technických služeb 13.2.2004
montáž a opravy plynových zařízení 17.4.2003
pronájem a půjčování věcí movitých 23.5.2002
činnost prováděná hornickým způsobem v rozsahu podle § 3 zákona ČNR č. 61/1988 Sb. o hornické činnosti, výbušninách a Státní báňské správě v pl. zn. písmeno d) podzemní práce prováděné hornickým způsobem, zejména hloubení jam a šachtic, ražení štol a tunelů, jakož i jiných podzemních prostorů o objemu nad 500 m e) práce k zajištění stability podzemních prostorů (podzemní práce) g) zemní práce prováděné za použití strojů a výbušnin, pokud se na jedné lokalitě přemísťuje více než 100.000 m horniny h) strojní vrtání studní s délkou nad 30 m pro jiné účely než k pracím uvedeným v § 2 a v § 3 písm. a) až g) 23.5.2002
zámečnictví 28.6.2001
technické činnosti v dopravě 28.6.2001
realitní činnost 28.6.2001
provádění staveb včetně jejich změn, udržovacích prací na nich a jejich odstraňování 12.9.2000
pronájem stavební techniky a pomůcek 12.9.2000 - 23.5.2002
obchodní živnost - koupě zboží za účelem jeho dalšího prodeje a prodej 12.9.2000 - 23.5.2002
zprostředkovatelská činnost 12.9.2000 - 23.5.2002
činnost prováděná hornickým způsobem a projektování objektů a zařízení pro činnost prováděnou hornickým způsobem v rozsahu podle § 3 zákona ČNR č. 61/88 Sb. ve znění zákona ČNR č. 542/91 Sb. písmeno d) podzemní práce prováděné hornickým způsobem, zejména hloubení jam a šachtic, ražení štol a tunelů, jakož i jiných podzemních prostorů o objemu nad 500 m e) práce k zajištění stability podzemních prostorů (podzemní sanační práce) 12.9.2000 - 23.5.2002
oprávnění k činnosti prováděné hornickým způsobem a projektování objektů a zařízení pro činnost prováděnou hornickým způsobem v rozsahu podle § 3 cit. zákona ČNR č. 61/88 Sb. ve znění zákona ČNR č. 542/91 Sb. pís. d) - podzemní práce prováděné hornickým způsobem, zejména hloubení jam a šachtic, ražení štol a tunelů, jakož i jiných podzemních prostorů o objemu nad 500 metrů krychlových. e) - práce k zajištění stability podzemních prostorů (podzemní sanační práce) 23.10.1997 - 12.9.2000
Pronájem stavební techniky a pomůcek. Obchodní živnost - koupě zboží za ůčelem jeho dalšího prodeje a prodej. Zprostředkovatelská činnost. 23.10.1997 - 12.9.2000
provádění staveb včetně jejich změn, udržovacích prací na nich a jejich odstraňování. 23.10.1997 - 12.9.2000
Provádění inženýrských staveb. Provádění dopravních staveb. Provádění průmyslových staveb. Provádění bytových a občanských staveb. Pronájem stavební techniky a pomůcek. Obchodní živnost - koupě zboží za ůčelem jeho dalšího prodeje a prodej. Zprostředkovatelská činnost. 15.10.1992 - 23.10.1997
Křižíkova 2960/72 , Brno 612 00
1000036758
Živnost č. 25 Činnost technických poradců v oblasti stavebnictví a architektury
Živnost č. 26 Montáž měřidel
Živnost č. 27 Výroba tepelné energie a rozvod tepelné energie, nepodléhající licenci realizovaná ze zdrojů tepelné energie s instalovaným výkonem jednoho zdroje nad 50 kW
Vedení firmy D.I.S., spol. s r.o. IČO: 46975616
Společnost zastupují dva jednatelé společně. Podepisování za společnost se děje tak, že k obchodní firmě společnosti připojí jednatelé své podpisy. 25.8.2017
Způsob zastupování: Jménem společnosti jedná a podepisuje jednatel. 26.5.1994 - 25.8.2017
Ing. Richard Lang 22.10.2014
Záhumní 1049/18, Brno 624 00
Ing. Vlastimil Týrala 15.10.1992 - 26.5.1994
Ondrouškova 866/20, Brno 635 00
Ing. Richard Lang 15.10.1992 - 20.2.2012
Ing. František Vaculík 8.11.2011 - 22.10.2014
Ing. Richard Lang 20.2.2012 - 22.10.2014
Ing. František Vaculík 22.10.2014 - 10.3.2017
od 19.10.2011 do 5.1.2017
Ing. Vít Slezák 25.8.2017 - 16.1.2018
od 1.6.2017 do 31.10.2017
Milan Halouzka 25.4.2013
Horka 129, Hradčany 666 03
Vlastníci firmy D.I.S., spol. s r.o. IČO: 46975616
zakladni 6 000 000 Kč - 11.9.2004
zakladni 1 000 000 Kč - 26.8.2002 - 11.9.2004
zakladni 100 000 Kč - 26.5.1994 - 26.8.2002
Sbírka Listin D.I.S., spol. s r.o. IČO: 46975616
C 7650/SL 53 notářský zápis [NZ 418/2015] rozhodnutí Krajský soud v Brně 20.8.2015 31.8.2015 17.9.2015 27
C 7650/SL 52 výroční zpráva [2014] Krajský soud v Brně 25.6.2015 29.6.2015 41
C 7650/SL 51 ostatní zpráva jednatelů o poskytnutí finanční asistence Krajský soud v Brně 15.6.2015 19.6.2015 22.6.2015 3
C 7650/SL 50 notářský zápis změna spol. smlouvy, NZ 561/2014 Krajský soud v Brně 30.6.2014 22.10.2014 5.11.2014 18
C 7650/SL 49 výroční zpráva [2013] Krajský soud v Brně 22.4.2014 23.6.2014 24.6.2014 36
C 7650/SL 47 ostatní smlouva o zřízení zást. práva k OP Krajský soud v Brně 20.5.2013 24.5.2013 3.6.2013 8
C 7650/SL 46 ostatní zápis z jed. mim. VH Krajský soud v Brně 29.3.2013 24.4.2013 30.4.2013 1
C 7650/SL 45 výroční zpráva 2011 Krajský soud v Brně 25.2.2012 12.7.2012 38
C 7650/SL 44 ostatní -smlouva o zastavení obch.pod. Krajský soud v Brně 8.12.2011 9.2.2012 4
C 7650/SL 43 notářský zápis -rozh.mimořádné VH,NZ 103/2011 Krajský soud v Brně 29.11.2011 9.2.2012 17
C 7650/SL 42 podpisové vzory + ČP Krajský soud v Brně 19.10.2011 1.12.2011 2
C 7650/SL 41 ostatní -sml.o zřízení zást.práva k OP Krajský soud v Brně 19.10.2011 1.12.2011 13
C 7650/SL 39 notářský zápis - spol. smlouva, NZ 663/2011 Krajský soud v Brně 19.10.2011 1.12.2011 29
C 7650/SL 38 výroční zpráva 2010 Krajský soud v Brně 18.6.2011 29.6.2011 38
C 7650/SL 37 výroční zpráva 2009 Krajský soud v Brně 6.4.2010 8.6.2010 38
C 7650/SL 36 výroční zpráva 2008 Krajský soud v Brně 10.4.2009 7.7.2009 35
C 7650/SL 34 výroční zpráva 2007 Krajský soud v Brně 31.3.2008 1.7.2008 39
C 7650/SL 33 posudek znalce č. 3200-229/07 Krajský soud v Brně 13.8.2007 10.10.2007 135
C 7650/SL 32 zpráva auditora o ov. zah. rozv. k 1.1.2007 Krajský soud v Brně 4.9.2007 10.10.2007 18
C 7650/SL 31 zpráva auditora o ov. úč. záv. k 31.12.2006 Krajský soud v Brně 13.6.2007 10.10.2007 25
C 7650/SL 30 zpráva auditora - o pr.mez. úč. inf. k 31.3.07 Krajský soud v Brně 4.9.2007 10.10.2007 24
C 7650/SL 29 ostatní - souhlas se zápisem do OR Krajský soud v Brně 24.9.2007 10.10.2007 2
C 7650/SL 28 notářský zápis - projekt rozdělení, NZ 318/07 Krajský soud v Brně 20.9.2007 10.10.2007 17
C 7650/SL 27 ostatní - projekt rozdělení Krajský soud v Brně 15.8.2007 16.8.2007 10
C 7650/SL 26 zpráva o vztazích dle §66a ods.9 - r. 2006 Krajský soud v Brně 31.3.2007 7.8.2007 1
C 7650/SL 25 zpráva auditora - ověř. úč. záv. 2006 Krajský soud v Brně 13.6.2007 7.8.2007 25
C 7650/SL 24 výroční zpráva 2006 Krajský soud v Brně 7.8.2007 9
C 7650/SL 22 notářský zápis -zakl. listina, nZ 139/07 Krajský soud v Brně 22.3.2007 17.4.2007 6
C 7650/SL 21 výroční zpráva 2005 Krajský soud v Brně 13.7.2006 42
C 7650/SL 20 notářský zápis - zakl. listina, NZ 387/05 Krajský soud v Brně 29.6.2005 16.9.2005 5
C 7650/SL 19 výroční zpráva 2004 Krajský soud v Brně 30.6.2005 50
C 7650/SL 18 výroční zpráva 2000 Krajský soud v Brně 30.6.2005 26
C 7650/SL 17 notářský zápis - zaklad. list. úplné znění Krajský soud v Brně 24.5.2004 22.9.2004 7
C 7650/SL 16 výroční zpráva 2003 Krajský soud v Brně 27.2.2004 6.5.2004 54
C 7650/SL 15 notářský zápis -zakl. listina Krajský soud v Brně 26.11.2003 5.3.2004 6
C 7650/SL 14 ostatní -zpráva auditora Krajský soud v Brně 14.10.2003 23.10.2003 3
C 7650/SL 13 výroční zpráva 2002 Krajský soud v Brně 8.4.2003 11.7.2003 37
C 7650/SL 12 notářský zápis - zakl.list. Krajský soud v Brně 28.4.2003 17.6.2003 6
C 7650/SL 11 notářský zápis - zakl.list. Krajský soud v Brně 27.11.2002 22.5.2003 5
C 7650/SL 9 notářský zápis - zakl.list. Krajský soud v Brně 13.6.2002 11.9.2002 6
C 7650/SL 10 účetní závěrka 2001 Krajský soud v Brně 6.5.2002 11.9.2002 19
C 7650/SL 6 notářský zápis - zakl. listiny Krajský soud v Brně 19.12.2000 11.7.2001 4
C 7650/SL 5 notářský zápis - zakl.list. Krajský soud v Brně 11.8.2000 4.12.2000 3
C 7650/SL 4 účetní závěrka 1998 Krajský soud v Brně 26.5.1999 8.9.2000 17
C 7650/SL 3 účetní závěrka 1999 Krajský soud v Brně 26.6.2000 11.7.2000 19
C 7650/SL 2 účetní závěrka - 1997 Krajský soud v Brně 26.6.1998 8.7.1998 16
C 7650/SL 1 účetní závěrka - 1996 Krajský soud v Brně 31.12.1996 22.6.1998 15
Hodnocení D.I.S., spol. s r.o.
Výpis dat pro firmu D.I.S., spol. s r.o. obsahuje pouze taková data, která lze dle zákona č. 101/2000 Sb., o ochraně osobních údajů, zveřejňovat i bez souhlasu subjektu těchto údajů.
výpis firmy D.I.S., spol. s r.o., 46975616 na obchodním rejstříku
výpis firmy D.I.S., spol. s r.o., 46975616 na živnostenském rejstříku

matches:
§ 3
§ 2
§ 3
§ 3
§ 3
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
§66
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
zákona č. 101


text:
IV. ÚS 1459/17
IV.ÚS 1459/17 ze dne 11. 7. 2017
Ústavní soud rozhodl v senátě složeném z předsedy JUDr. Vladimíra Sládečka (soudce zpravodaj), soudců JUDr. Jaromíra Jirsy a JUDr. Jana Musila o ústavní stížnosti Mgr. Martina Tunkla, soudního exekutora, Exekutorský úřad Plzeň-město, Palackého náměstí 28, Plzeň, zastoupeného Mgr. Renatou Václavikovou Tunklovou, advokátkou se sídlem Plzeň, Františkánská 7, proti usnesení Krajského soudu v Brně ze dne 27. 2. 2017 č. j. 12 Co 352/2016-116, takto:
V ústavní stížnosti stěžovatel navrhuje zrušení v záhlaví uvedeného rozhodnutí, neboť má za to, že jím došlo k zásahu do jeho ústavně zaručeného práva vlastnit majetek a k nesprávné aplikaci práva s následkem porušení jeho základních práv a svobod.
Z obsahu napadeného rozhodnutí a ústavní stížnosti vyplývá, že usnesením Okresního soudu ve Vyškově ze dne 14. 7. 2009 č. j. 25 Nc 2770/2009-8 byla nařízena exekuce na majetek povinného podle rozhodčího nálezu JUDr. Evy Vaňkové ze dne 22. 4. 2009 č. j. Va 9-26/2009-9 k uspokojení pohledávky oprávněné ve výši 101 089,- Kč s příslušenstvím a nákladů exekuce. Provedením exekuce byl pověřen stěžovatel. Povinný podal návrh na zastavení exekuce, který odůvodnil neplatností rozhodčí doložky; oprávněná vyjádřila se zastavením exekuce souhlas. Vzhledem k uvedenému stěžovatel usnesením ze dne 23. 5. 2016 č. j. 94 EX 9154/09-105 exekuci zastavil a uložil oprávněné povinnost nahradit povinnému na nákladech řízení (nákladech právního zastoupení) částku 6 993,80 Kč. O nákladech exekuce rozhodl tak, že tyto "se určují částkou 15 352,80 Kč; náklady exekuce byly vymoženy v průběhu exekuce." K odvolání povinného byl výrok III. uvedeného usnesení změněn napadeným usnesením Krajského soudu v Brně tak, že se soudnímu exekutorovi náhrada nákladů exekuce nepřiznává.
Nepřiznání nákladů exekuce odůvodnil krajský soud s odkazem na § 89 exekučního řádu. S přihlédnutím k judikatuře Ústavního soudu a Nejvyššího soudu krajský soud uvedené ustanovení interpretoval tak, že oprávněného lze zavázat povinností nahradit náklady exekuce tehdy, kdy mu lze přičítat zavinění na zastavení exekuce, tedy zejména v případě, že si před podáním návrhu na nařízení exekuce nepočínal s náležitou obezřetností, kterou od něho lze při podání takového návrhu očekávat. V posuzované věci byla důvodem pro zastavení exekuce skutečnost, že rozhodčí nález, podle něhož byla exekuce nařízena, není způsobilým exekučním titulem. Rozhodčí doložka sjednaná účastníky byla shledána neplatnou, pročež rozhodce určený na základě absolutně neplatné rozhodčí doložky neměl k vydání rozhodčího nálezu pravomoc.
V době podání návrhu na nařízení exekuce konstantní judikatura vycházela z toho, že pravomoc rozhodce k vydání rozhodčího nálezu je založena i tehdy, pokud rozhodčí smlouva byla uzavřena, byť neplatně. Ke změně této judikatury došlo až na základě rozhodnutí velkého senátu občanskoprávního a obchodního kolegia Nejvyššího soudu ze dne 10. 7. 2013 sp. zn. 31 Cdo 958/2012. V tomto rozhodnutí Nejvyšší soud dovodil, že rozhodce určený na základě absolutně neplatné rozhodčí doložky nemá k vydání rozhodčího nálezu pravomoc a exekuci vedenou na podkladě takového exekučního titulu je nutno zastavit. Za tohoto stavu nelze tedy dovozovat zavinění oprávněné na zastavení exekuce.
Stěžovatel v ústavní stížnosti namítá, že napadené usnesení krajského soudu ve výroku, jímž nebylo stěžovateli přiznáno právo na náhradu nákladů exekuce, je v rozporu s § 3 odst. 1 exekučního řádu, podle kterého exekutor vykonává exekuční a další činnost za úplatu. Touto úpravou je mimo jiné zabezpečena nezávislost exekutora, která je základním předpokladem jeho nestrannosti při výkonu exekuční činnosti. Z uvedeného ustanovení podle stěžovatele vychází i Ústavní soud ve svých rozhodnutích, když uvádí, že náhrada nákladů exekutora musí být zajištěna. Podle stěžovatele z § 3 odst. 1 exekučního řádu vyplývá, že není možné náhradu nákladů exekuce náležejících exekutorovi odmítnout pro nedostatek procesního zavinění účastníků exekučního řízení na zastavení exekuce. Pokud není odůvodněn závěr, že zastavení exekuce zavinil oprávněný, hradí náklady exekuce exekutorovi vždy povinný. Stěžovatel je přesvědčen, že v žádném případě nebylo možné po něm spravedlivě požadovat, aby tíhu nákladů exekuce nesl sám.
Ústavní soud posoudil argumentaci stěžovatele i obsah ústavní stížností napadeného rozhodnutí a dospěl k závěru, že jde o návrh zjevně neopodstatněný, a proto jej odmítl.
Z ustálené judikatury Ústavního soudu vyplývá, že rozhodování o nákladech soudního řízení, včetně nákladů řízení exekučního, je výhradně doménou civilních soudů. Otázku náhrady nákladů řízení, resp. její výše, nelze z hlediska kritérií spravedlivého (řádného) procesu klást na stejnou úroveň, jako na proces vedoucí k rozhodnutí ve věci samé (srov. např. usnesení sp. zn. IV. ÚS 303/02, III. ÚS 106/11, III. ÚS 255/05, I. ÚS 195/13 a další). Ústavní soud tak dal ve své judikatuře opakovaně najevo, že při posuzování problematiky nákladů řízení, tj. problematiky ve vztahu k předmětu řízení před ostatními soudy jednoznačně podružné, postupuje nanejvýš zdrženlivě a ke zrušení napadeného výroku o nákladech řízení se uchyluje pouze výjimečně.
V mantinelech výše uvedeného Ústavní soud konstatuje, že neshledává napadené rozhodnutí Krajského soudu v Brně rozporným. Z jeho odůvodnění je zřejmé, že soud se věcí řádně zabýval. Srozumitelně objasnil, z jakých důvodů neshledal zavinění na straně oprávněné, které je podle § 89 věty první exekučního řádu základním předpokladem pro uložení povinnosti k náhradě nákladů exekuce. V posuzované věci se lze ztotožnit s právním názorem krajského soudu, že oprávněné není možno přičítat k tíži, že v době podání návrhu nepředjímala výše popsanou změnu soudní judikatury, k níž došlo až na základě rozhodnutí velkého senátu občanskoprávního a obchodního kolegia Nejvyššího soudu sp. zn. 31 Cdo 958/2012 (srov. usnesení sp. zn. II. ÚS 1500/15, I. ÚS 1219/15, IV. ÚS 599/16 IV. ÚS 2860/15) a svá práva z rozhodčího nálezu realizovala v rámci nuceného vymáhání.
Ústavní soud v této souvislosti připomíná jím aplikovanou zásadu incidentní retrospektivity nových právních názorů, podle níž změna judikatury působí retrospektivně, tj. použije se zpětně i v řízeních zahájených před touto změnou (srov. např. usnesení sp. zn. IV. ÚS 1431/16).
V Brně dne 11. července 2017
JUDr. Vladimír Sládeček předseda senátu

matches:
soud
soud
§ 89
soud
soud
§ 3
soud
§ 3
soud
soud
soud
soud
§ 89
soud


text:
II. ÚS 512/05
II.ÚS 512/05 ze dne 2. 2. 2006
Ústavní soud rozhodl v senátě složeném z předsedy Stanislava Balíka a soudců Dagmar Lastovecké a Jiřího Nykodýma mimo ústní jednání bez přítomnosti účastníků ve věci ústavní stížnosti Ing. L. P., zastoupeného Jitkou Stanoevovou, advokátkou, se sídlem Chládkova 3, Brno, proti výroku o nákladech řízení rozsudku (výrok II.) Okresního soudu v Nymburku ze dne 7. 12. 2004, sp. zn. 8 C 545/2002, a usnesení (výrok I.) Krajského soudu v Praze ze dne 19. 5. 2005, sp. zn. 19 Co 211/2005, takto:
Návrhem podaným ve lhůtě podle § 72 odst. 3 zákona č. 182/1993 Sb., o Ústavním soudu, ve znění pozdějších předpisů (dále jen "zákon o Ústavním soudu"), stěžovatel brojí proti v záhlaví označeným výrokům rozhodnutí obecných soudů s tvrzením, že došlo k porušení jeho ústavně zaručeného práva na spravedlivý proces dle čl. 36 odst. 1 Listiny základních práv a svobod, přičemž se stěžovatel domáhá zrušení v záhlaví uvedených rozhodnutí.
Rozsudkem soudu prvního stupně byla zamítnuta žaloba na vydání bezdůvodného obohacení ve výši 36 566, 10,- Kč s příslušenstvím (výrok I.) a stěžovateli jako žalobci byla uložena povinnost uhradit žalované náklady řízení ve výši 18 095,-Kč (výrok II.). Proti rozsudku okresního soudu podal stěžovatel odvolání, které směřovalo pouze do výroku o nákladech řízení. Odvolací soud potvrdil napadené usnesení soudu první instance ve výroku o nákladech řízení (výrok I.), přičemž nepřiznal žádnému z účastníků náhradu nákladů odvolacího řízení (výrok II.).
Podstatou ústavní stížnosti je námitka stěžovatele, že ust. § 137 o.s.ř. zakotvuje možnost přičíst k odměně advokáta, který je plátcem daně z přidané hodnoty, rovněž částku odpovídající dani z přidané hodnoty, až s účinností od 1. 5. 2004, přičemž tento den je dle názoru stěžovatele rozhodným pro závěr, zda při určení rozsahu nákladů občanského soudního řízení se postupuje podle dosavadní právní úpravy či nikoli. Pokud bylo řízení zahájeno před dnem 1.5.2004, nevzniká dle stěžovatele nárok na přiznání daně z přidané hodnoty. V průběhu soudního řízení tak mělo být porušeno právo stěžovatele na spravedlivý proces, pokud straně žalované přiznaly soudy obou stupňů právo v rámci nákladů řízení na zaplacení daně z přidané hodnoty.
V této souvislosti Ústavní soud zdůrazňuje, že problematika nákladů řízení není zpravidla předmětem ústavní ochrany, neboť samotný spor o náhradu nákladů řízení, i když se může citelně dotknout některého z účastníků řízení, nedosahuje intenzity opodstatňující porušení základních práv a svobod. Tento obecný závěr vyplývá z postavení Ústavního soudu, který není běžnou další instancí v systému všeobecného soudnictví, není soudem nadřízeným obecným soudům a nezkoumá celkovou zákonnost vydaných rozhodnutí, a to ani pokud jde o věc samu. Jeho úkolem tedy není zabývat se eventuálním porušením běžných práv fyzických nebo právnických osob chráněných obyčejným zákonodárstvím, pokud ovšem takové porušení současně neznamená zásah do základního práva či svobody zaručených ústavním zákonem (srov. např. I. ÚS 633/05).
Rozhodování o nákladech řízení před obecnými soudy je zásadně výlučnou doménou obecných soudů. Ústavní soud není oprávněn v detailech přezkoumávat jednotlivé rozhodnutí obecných soudů o nákladech řízení (srov. např. I. ÚS 457/05). Otázka náhrady nákladů řízení by mohla nabýt ústavněprávní dimenzi toliko v případě extrémního vykročení z pravidel upravujících toto řízení, což by mohlo nastat v důsledku interpretace a aplikace příslušných ustanovení zákona, v nichž by byl obsažen prvek svévole (srov. např. I. ÚS 633/05). V dosavadní judikatuře interpretoval Ústavní soud pojem svévole zejména ve smyslu extrémního nesouladu právních závěrů s vykonanými skutkovými a právními zjištěními, dále ve smyslu nerespektování kogentní normy, interpretace, jež je v extrémním rozporu s principy spravedlnosti (příkladem čehož je přepjatý formalismus), jakož i interpretace a aplikace zákonných pojmů v jiném než zákonem stanoveném a právním myšlením konsensuálně akceptovaném významu, a konečně ve smyslu rozhodování bez bližších kritérií či alespoň zásad odvozených z právní normy (srov. např. III. ÚS 606/04).
Takovéto pochybení ovšem v dané věci Ústavní soud neshledal. Stěžovatelem napadená rozhodnutí považuje Ústavní soud za ústavně konformní, když nezjistil v postupu obecných soudů prvky svévole.
Jak vyplývá z napadeného náhradově nákladového výroku rozhodnutí soudu první instance, okresní soud postupoval dle ust. § 142 odst. 1 o.s.ř., když přiznal náhradu nákladů řízení žalované straně. Podle ust. § 142 odst. 1 o.s.ř., "účastníku, který měl ve věci plný úspěch, přizná soud náhradu nákladů potřebných k účelnému uplatňování nebo bránění práva proti účastníku, který ve věci úspěch neměl." Vzhledem k tomu, že žaloba stěžovatele byla zamítnuta, byla procesně plně úspěšnou stranou strana žalovaná a soud prvního stupně tak mohl přistoupit k aplikaci ust. § 142 odst. 1 o.s.ř. v tom směru, že žalované straně přiznal plnou náhradu nákladů řízení. Tento závěr potvrdil následně též soud druhé instance.
Stěžovatel přitom nesouhlasí s napadenými rozhodnutími pouze v tom směru, jak vyplývá z obsahu jeho návrhu, že vzhledem ke skutečnosti, že bylo řízení zahájeno před 1.5.2004, což je den nabytí účinnosti zákona č. 237/2004 Sb., kterým bylo do občanského soudního řádu zavedeno nové ustanovení § 137 odst. 3, nemohlo být toto ustanovení aplikováno v řízení před obecnými soudy. Z tohoto důvodu neměly soudy právo přiznat v rámci nákladů řízení částku odpovídající dani z přidané hodnoty.
Stěžovatel tedy vytyčil jako relevantní pro přezkum Ústavního soudu v dané věci otázku, zda je možné aplikovat ust. § 137 odst. 3 o.s.ř. pouze na ta řízení, která byla zahájena až dnem 1.5.2004 nebo i na řízení, jež byla zahájena přede dnem 1.5.2004, a která nebyla do 30.4.2004 skončena.
V této souvislosti Ústavní soud poukazuje na to, že se touto otázkou zabýval již Nejvyšší soud, a to v rozhodnutí ze dne 15.12.2004, sp. zn. 21 Cdo 1556/2004, na který též odkazuje krajský soud ve svém rozhodnutí v dané věci. Nejvyšší soud zde poukázal na obecnou platnost zásady, že nové procesní právo (jeho změny) platí ode dne nabytí účinnosti nové právní úpravy i pro řízení zahájená přede dnem nabytí jeho účinnosti s tím, že právní účinky úkonů, které v řízení nastaly přede dnem nabytí účinnosti nové právní úpravy, zůstávají zachovány. Vzhledem k této zásadě a k tomu, že zákon č. 237/2004 Sb., kterým bylo do občanského soudního řádu doplněno ust. § 137 odst. 3, neobsahuje žádná přechodná ustanovení, dospěl dovolací soud k závěru, že ust. § 137 odst. 3 o.s.ř. platí i pro ta řízení, která byla zahájena přede dnem 1.5.2004 a která nebyla do 30. 4. 2004 skončena.
V předchozím odstavci uváděný právní názor Nejvyššího soudu považuje Ústavní soud za ústavně konformní, a to s ohledem na obecnou platnost klasické zásady o časových mezích právních předpisů.
Ústavní soud opakovaně judikoval (srov. např. Pl. ÚS 3/94, I. ÚS 662/03), že právní věda rozeznává tzv. retroaktivitu pravou a retroaktivitu nepravou. Pravá retroaktivita zahrnuje případy, kdy právní norma reglementuje i vznik právního vztahu a nároky z něho vzešlé před její účinností. V obecné teorii práva je dlouhodobě zakotven právní závěr o nepřípustnosti tzv. pravé zpětné účinnosti právní úpravy. Pravá zpětná účinnost by znamenala zásadní porušení principu právní jistoty v právních vztazích tím, že by na právní vztahy, které vznikly před účinností příslušného právního předpisu a na skutečnosti v těchto právních vztazích nastalé v době před účinností příslušného právního předpisu, připustila aplikaci tohoto nového právního předpisu. Novou právní úpravou by tak bylo zasahováno zpětně do minulosti a právní posouzení v minulosti existujících právních vztahů i skutečností tehdy vzniklých by se po účinnosti nové právní úpravy měnilo. V této souvislosti je ovšem nutno odlišovat od pravé retroaktivity retroaktivitu nepravou. Nepravá retroaktivita spočívá v tom, že právní vztahy hmotného i procesního práva, které vznikly za platnosti práva starého, se spravují zásadně tímto právem, a to až do doby účinnosti práva nového; po jeho účinnosti se však řídí právem novým. Tato zásada však platí jen potud, pokud ostatní závěrečná ustanovení právní normy nestanoví se zřetelem na zvláštnosti některých právních vztahů něco jiného. Jestliže tedy přechodné ustanovení nepamatuje na specifické řešení určité dílčí konkrétní situace, pak je na místě dospět k závěru, že nová právní úprava ode dne své účinnosti do budoucna upravuje i právní vztahy a jednotlivé skutečnosti, které sice vznikly v minulosti, ale existují dále. Retroaktivita nepravá je tedy v právní teorii i praxi považována za přijatelnou (srov. např. Pl. ÚS 24/98).
Co se potom týče nepravé retroaktivity v procesním právu a názorů v odborné literatuře na ni, z povahy procesního práva vyplývá, že nové procesní právo (jeho změny) má působit ode dne nabytí účinnosti nového zákona, a to i pro řízení zahájená před jeho účinností. Účinky procesních úkonů soudu i účastníků, které s nimi spojovala či nespojovala dřívější úprava, ovšem zůstávají zachovány (srov. např. Bureš, J., Drápal, L., Krčmář, Z., Mazanec, M.: Občanský soudní řád, komentář, II. díl, 6. vydání, C.H. Beck, Praha, 2003, str. 1053). V případě procesních vztahů platí nové právo i ve věcech před jeho účinností zahájených, ale dosud neskončených (Steiner: K problematice nepřípustnosti retroaktivity právních norem, Právník č. 1/94-3,5). Přitom je ovšem též na místě poukázat na skutečnost, že tato zásada může být prolomena, neboť rozhodující jsou vždy konkrétní přechodná ustanovení v nových procesních předpisech, která mohou stanovit, že řízení započatá přede dnem účinnosti nového předpisu se dokončí podle dosavadních předpisů (případně něco obdobného). Nestanoví-li však nic jiného, případně pokud nestanoví vůbec nic, výše uvedená zásada platí.
Ústavní soud v této souvislosti konstatuje, že vzhledem k tomu, že v projednávané věci se jednalo o zákon č. 237/2004 Sb., který neobsahuje žádná přechodná ustanovení, obecné soudy, které postupovaly v souladu s výše uvedenou zásadou (vyjádřenou v judikatuře Ústavního soudu, Nejvyššího soudu i v odborné nauce), nijako nevybočily z mezí ústavnosti tím, že aplikovaly v dané věci ust. § 137 odst. 3 o.s.ř. (když zástupce žalované strany doložil osvědčení o registraci plátce daně z přidané hodnoty).
Ústavní soud tudíž dospěl na základě výše uvedených skutečností k závěru, že ústavně zaručená práva stěžovatele nebyla napadenými rozhodnutími porušena. Proto Ústavní soud, mimo ústní jednání bez přítomnosti účastníků řízení, návrh stěžovatele svým usnesením odmítl jako zjevně neopodstatněný podle ust. § 43 odst. 2 písm. a) zákona o Ústavním soudu.

matches:
soud
§ 72
zákona č. 182
čl. 36
soud
§ 137
soud
soud
soud
soud
soud
soud
§ 142
§ 142
soud
soud
§ 142
soud
zákona č. 237
§ 137
§ 137
soud
soud
soud
§ 137
soud
§ 137
soud
soud
soud
§ 137
soud
§ 43


text:
23 Cdo 1807/2015
Nejvyšší soud České republiky rozhodl v senátě složeném z předsedkyně JUDr. Kateřiny Hornochové a soudců JUDr. Zdeňka Dese a JUDr. Ing. Pavla Horáka, Ph.D. ve věci žalobkyně J. V. , zastoupené JUDr. Petrem Poledníkem, advokátem se sídlem v Brně, Příkop 4, PSČ 604 12, proti žalované TOMANAX s.r.o. , se sídlem v Brně, Údolní 567/33, PSČ 602 00, IČO 28300858, o zrušení rozhodčího nálezu, vedené u Okresního soudu v Blansku pod sp. zn. 12 C 261/2014, o dovolání žalobkyně proti usnesení Krajského soudu v Brně ze dne 22. prosince 2014, č. j. 37 Co 399/2014-34, takto:
Okresní soud v Blansku usnesením ze dne 5. listopadu 2014, č. j. 12 C 261/2014-24, zamítl návrh žalobkyně na odklad vykonatelnosti rozhodčího nálezu vydaného dne 3. července 2013, sp. zn. RŘ 02/2013.
K odvolání žalobkyně Krajský soud v Brně rozhodnutí soudu prvního stupně potvrdil usnesením ze dne 22. prosince 2014, č. j. 37 Co 399/2014-34.
Rozhodnutí odvolacího soudu napadla žalobkyně dovoláním podle ustanovení § 237 o. s. ř. z důvodu nesprávného právního posouzení věci dle § 241a odst. 2 písm. a) o. s. ř. (dovolatelka zde odkazuje na znění o. s. ř. účinné do 31. prosince 2012, jemuž ve znění účinném od 1. ledna 2014 odpovídá § 241a odst. 1 o. s. ř.). Odvolacímu soudu vytýká, že se dostatečně nevypořádal s jejími námitkami a rozhodnutí nedostatečně odůvodnil, neboť pouze odkázal na obecná ustanovení zákona, čímž učinil rozhodnutí nepřezkoumatelným. K tomuto dovolatelka poukazuje na nález Ústavního soudu ze dne 22. května 2002, sp. zn. I. ÚS 336/2000, v němž Ústavní soud uvedl, že požadavek řádného a vyčerpávajícího zdůvodnění rozhodnutí orgánů veřejné moci je jednou ze základních podmínek ústavně souladného rozhodnutí.
Následně dovolatelka vymezuje nesprávné právní posouzení věci, tedy dovolací důvod a vyjadřuje se k následkům provedení výkonu rozhodčího nálezu. Závěrem dovolatelka navrhuje, aby Nejvyšší soud dovolání vyhověl a odložil vykonatelnost rozhodčího nálezu.
Požadavek, aby dovolatel v dovolání uvedl, v čem spatřuje splnění předpokladů přípustnosti dovolání, je obligatorní náležitostí dovolání. Dovolatelka však vůbec nevymezuje přípustnost dovolání a nevymezuje ani otázku hmotného nebo procesního práva, na jejímž vyřešení by napadené rozhodnutí záviselo. Blíže v dovolání specifikuje pouze dovolací důvod. Požadavku na vymezení přípustnosti dovolání žalovaná nedostála, tuto vadu neodstranila ve lhůtě pro podání dovolání (§ 241b odst. 3 o. s. ř.) a pro tuto vadu nelze pokračovat v dovolacím řízení.
Dovolatelkou namítaná nepřezkoumatelnost rozhodnutí odvolacího soudu není způsobilá vyvolat přípustnost dovolání a dovolací soud se jí nemohl zabývat, neboť jde o vadu řízení, k níž by dovolací soud mohl za určitých podmínek přihlédnout pouze tehdy, bylo-li by dovolání přípustné (§ 242 odst. 3 o. s. ř.). Samotná vada řízení však přípustnost dovolání dle ustanovení § 237 o. s. ř. nezakládá.

matches:
soud
soud
soud
§ 237
§ 241
§ 241
soud
soud
soud
soud
§ 237


text:
Tisková zpráva 27. 4. 2006: Kontrola zpracování osobních údajů ve vnitrostátní části Vízového informačního systému (Ministerstvo zahraničních věcí): Úřad pro ochranu osobních údajů
27. 4. 2006
V únoru 2006 zveřejnil Úřad výroční zprávu za rok 2005, jak mu ukládá zákon. V tištěné česko-anglické verzi tuto zprávu předkládá také na dnešní tiskové konferenci. V číselných ukazatelích zachycuje agendu Úřadu přehledová tabulka, která je každoročně součástí výroční zprávy. Patrné je, že na Úřad se obrací stále větší množství občanů i správců osobních údajů, a svědčí to o narůstajícím vědomí veřejnosti, že se s žádostmi o konzultace i stížnostmi na Úřad může obracet.
V prvním čtvrtletí letošního roku Úřad zprovoznil nové webové stránky. Odráží se v nich jednak propojení s grafickou podobou loga Úřadu, zároveň ovšem - a to především - i proměna v organizační struktuře instituce. V souladu s tím je také částečně modifikováno členění rubrik po obsahové stránce. Při tvorbě stránek byla věnována velká pozornost uživatelskému komfortu. Úřad v současné době dotváří podobu stránek také na základě zkušeností veřejnosti při jejich využívání. Připomínky jsou Úřadem vítány.
V prvním čtvrtletí roku 2006 Úřad zaznamenal další nárůst konzultační a dotazové agendy - jen telefonicky bylo třeba poskytnout 1 350 konzultací. Přijato bylo 128 stížností. V přiložené tabulce je zachycen celkový přehled stížnostní a konzultační činnosti Úřadu. Nejčastěji kladené dotazy se týkaly zpracování osobních údajů prostřednictvím kamerových systémů a konkrétních postupů správců souvisejících s oznamovací povinností a následnou registrací u Úřadu. Děje se tak nepochybně v důsledku toho, že Úřad zpracoval a na přelomu roku zveřejnil zásady pro používání kamerových systémů vyplývající z povinností stanovených zákonem o ochraně osobních údajů. V souvislosti s tím rovněž došlo k podstatnému nárůstu oznámení zpracování osobních údajů. Přiložená tabulka statistiky registrací za období od 21. 1. - 14. 2. 2006 ilustruje rozsah registrační agendy, s níž se Úřad vyrovnával.
Opakovaně se také Úřad setkával s dotazy na zveřejňování osobních údajů na úředních deskách městských a obecních úřadů. Přestože jde o problém, který se Úřad snažil vysvětlit už v roce 2002, opakující se nedorozumění vedla předsedu Úřadu RNDr. Igora Němce k oslovení starostů v těch případech, kdy bylo zřejmé, že mylný výklad zákona působí stále na mnoha samosprávných úřadech problémy.
V souvislosti s prověrkami pilotů prováděných NBÚ se předseda Úřadu v počátku roku rovněž obrátil dopisem na ministra dopravy a vysvětlil stanovisko Úřadu, požadující vyvážený postoj vůči prověřovaným z hlediska ochrany osobních údajů; požadované osobní údaje se jevily jako velmi nepřiměřené a rizikové z hlediska možného zásahu do soukromí prověřovaných osob. Z tohoto důvodu také předseda Úřadu uvítal řešení problému, k němž nakonec došlo.
V počátku roku se Úřad intenzivně připravoval na hodnotící misi EU k připravenosti ochrany osobních údajů po přistoupení České republiky do schengenského prostoru. Úřad obdržel k připomínkám závěry hodnocení, které bylo zpracováno na základě návštěvy expertů ve dnech 7. - 9. 3. Hodnocení, které Úřad zatím má k dispozici, konstatuje jeho připravenost na úkoly, které bude muset plnit po přistoupení ČR do schengenského prostoru, a to jak po stránce právního pojetí, tak po stránce výkonu práva.
Úřad rozpracoval také harmonogram expertních vstupů v rámci projektu „Podpora Komisi ochrany osobních údajů Bosny a Hercegoviny“. V průběhu dubna se uskutečňují první přednášky a semináře koordinované v Sarajevu vyslaným expertem Úřadu.
Na pracovním setkání v březnu ve Valticích přijal Úřad společně se slovenským partnerem – Úradom na ochranu osobných údajov - memorandum o spolupráci, které se v jednom ze zásadních bodů týká problematiky ochrany osobních údajů po začlenění obou států do schengenského prostoru. Úplné znění memoranda je zveřejněno na webových stránkách Úřadu a vyjde též v jeho Věstníku.
Od tiskové konference v prosinci 2005 do 31. 3. 2006 bylo zahájeno 11 nových kontrol, v současné době jich probíhá 31 a 9 kontrol bylo ukončeno. Přehled případů (32), kdy za uvedené období bylo shledáno porušení zákona o ochraně osobních údajů a bylo ukončeno správní řízení a nabylo právní moci, přináší přiložená tabulka; detailně rovněž popisuje důvody, které vedly k uložení pokut, a kvalifikuje porušení zákona. Obdobnou tabulku za období druhé poloviny roku 2005 publikuje přiložené číslo 3-4/2005 Informačního bulletinu Úřadu, v němž je rekapitulována práce Úřadu za uvedené období.
K 31. 3. 2006 eviduje Odbor správních činností Úřadu celkem 25 správních řízení.
Předkládaný přehled deliktních jednání ukazuje na trestání řady případů šíření nevyžádaných obchodních sdělení. V rámci kompetence svěřené Úřadu v této oblasti se kontrolující Úřadu při postihování šíření nevyžádaných obchodních sdělení vyrovnávají s některými problémy. Jejich podstatu shrnul na tiskové konferenci inspektor Ing. Miloš Šnytr, s nímž přináší rozhovor také předkládaný Informační bulletin Úřadu. Řešení uvedených problémů je jedním ze zásadních a nejbližších úkolů, s nimiž se Úřad musí vyrovnat. Z toho důvodu také zpracoval své stanovisko k problematice obchodních sdělení, které podobně jako zásady pro používání kamerových systémů předloží v nejbližší době veřejnosti.
Aktivně se rovněž v širším kontextu problematiky spamu zapojil Úřad do mezinárodních aktivit, které směřují k potírání spamu jakožto takového. Informace o angažovanosti Úřadu v této oblasti předložil na tiskové konferenci náměstek předsedy Ing. Jiří Krump.
Soustředěně v jarních měsících probíhají na Úřadu pracovní schůzky související s novelizací zákona o ochraně osobních údajů. Blíže bude o výsledcích tohoto úkolu informovat příští tisková konference.
V průběhu druhého čtvrtletí budou rozpracovány rovněž podněty, které vyplynuly z pravidelného pracovního setkání ochránců osobních údajů ke kontrolní činnosti v Paříži a Madridu a zejména z I. Kongresu ochránců osobních údajů, který se za přítomnosti předsedy Úřadu RNDr. Igora Němce a jeho náměstkyně JUDr. Aleny Kučerové konal v březnu v Madridu.
V dubnu vyšla také 40. částka Věstníku Úřadu – periodika určeného především odborné veřejnosti.
Pravomocně rozhodnuté případy ve správním trestání
Stav od 20. 11. 2005 do 31. 3. 2006
Deliktní jednání
Sankční opatření
Nápravná
zpracování osobních údajů syna ručitelky, v rozsahu jméno a rok narození, v rozporu se stanoveným účelem v souvislosti s vyřizováním žádosti o poskytnutí spotřebního úvěru zajištěného ručitelem a dále neinformování ručitelky o tom, že poskytnutí rodného čísla je pro daný účel zpracování osobních údajů dobrovolné, a tedy zpracování jejího rodného čísla bez potřebného souhlasu,
§ 5 odst. 1 písm. d), § 11 odst. 2 zákona č. 101/2000 Sb., § 13c odst. 1 písm. c) zákona č. 133/2000 Sb. pokuta 25.000 Kč ano
zaslání výpisu aktuálního stavu účtu penzijního připojištění s osobními údaji jiné osoby shodného jména a příjmení a dále zaslání potvrzení o zrušení účtu rovněž s osobními údaji jiné účastnice penzijního připojištění,
§ 5 odst. 1 písm. c), § 13 odst. 1 pokuta 10.000 Kč ano
zveřejnění záznamu zobrazení přední strany občanského průkazu obsahující osobní údaje v rozsahu jméno, příjmení, datum narození, rodné číslo, státní občanství, pohlaví, doba platnosti a číslo občanského průkazu, včetně podpisu a fotografie jeho držitele v souvislosti s prezentací videozáznamu o průběhu zásahu na akci CzechTek 2005 Policií České republiky, na tiskové konferenci pořádané Ministerstvem vnitra České republiky,
§ 13 odst. 1 pokuta 15.000 Kč ne
zaslání zálohových faktur 105 zaměstnancům Úřadu městské části Praha 10 dopisy s uvedením jejich rodných čísel v adresní části dopisních obálek, a to bez jejich souhlasu,
§ 13c odst. 1 zákona č. 133/2000 Sb. pokuta 20.000 Kč ne
zpřístupnění mezinárodního zatýkacího rozkazu Policií České republiky, odborem mezinárodní policejní spolupráce, oddělením Interpol, reportérům České televize, aniž by přijal opatření, aby nemohlo dojít k neoprávněnému přístupu k osobním údajům obviněného a jeho rodičů, v něm uvedených, a k jejich zveřejnění v pořadu České televize Reportéři ČT,
§ 13 odst. 1 pokuta 20.000 Kč ne
zpřístupnění usnesení, kterým bylo zahájeno trestní stíhání, obsahující osobní údaje v rozsahu jméno, příjmení, datum narození, místo narození a adresa trvalého pobytu, Policií České republiky České televizi, aniž by přijala opatření, aby nemohlo dojít k neoprávněnému přístupu k osobním údajům, v něm uvedených, a k jejich zveřejnění ve zpravodajských pořadech České televize,
pořizování fotokopií průkazů totožnosti 202 návštěvníků hostů ubytovaných v hotelu MARRIOTT Executive Apartments od roku 2000 do 1. června 2005, tj. zpracování osobních údajů návštěvníků hostů bez jejich souhlasu, a to v rozsahu nikoliv nezbytném pro naplnění stanoveného účelu a jejich následné uchovávání po dobu delší než nezbytnou k účelu jejich zpracování,
§ 5 odst. 1 písm. d) a e), § 5 odst. 2 pokuta 100.000 Kč ano
zveřejnění, mimo osobní údaje autora článku v rozsahu akademické tituly, jméno, příjmení a název zaměstnavatele, také adresy jeho trvalého pobytu, a to bez jeho souhlasu, v časopise Zdravotnictví a právo 1/2004 a prostřednictvím internetových domén www.zdravcentra.cz a www.zdravotnickepravo.cz,
§ 5 odst. 1 písm. f) pokuta 3.000 Kč ne
zveřejnění osobních údajů 28 osob v rozsahu jméno, příjmení, datum narození, ulice a č.p. trvalého pobytu v regionálním periodiku Domažlický zpravodaj v rubrice "Věková výročí", a to aniž by zveřejnění adresy subjektů údajů bylo pro dosažení stanoveného účelu nezbytné,
§ 5 odst. 1 písm. d) pokuta 7.000 Kč ne
zaslání návrhu pojistné smlouvy na doplňkové úrazové pojištění, přičemž v zaslaném návrhu pojistné smlouvy byly uvedeny osobní údaje jiné osoby, a to v rozsahu jméno, příjmení, datum narození, rodné číslo a adresa trvalého pobytu,
§ 13 odst. 1 pokuta 10.000 Kč ne
umístění tiskopisů a dalších písemností (žádosti o poskytování telekomunikačních služeb sítě Eurotel, kopie občanských průkazů, příjmové pokladní doklady), obsahující také osobní údaje 78 zákazníků společnosti Eurotel Praha, spol. s r.o., v rozsahu jméno, příjmení, adresa trvalého pobytu, datum a místo narození, pohlaví, rodné číslo, telefonní číslo, státní občanství a podpis, k odpadkovým kontejnerům na Sokolovském náměstí v Liberci,
§ 13 odst. 1 pokuta 100.000 Kč ne
zpřístupnění protokolu o výsledku kontroly v Zoologické zahradě Jihlava deníku Vysočina, a to včetně všech osobních údajů zaměstnanců Zoologické zahrady Jihlava, které byly v předmětném protokole uvedeny,
§ 5 odst. 1 písm. f) pokuta 20.000 Kč ne
zaslání výpisu z účtu cenných papírů na adresu jiného klienta, v souvislosti se správou portfolia cenných papírů, tedy neoprávněné zpřístupnění osobních údajů v rozsahu jméno, příjmení, číslo účtu cenných papírů, adresa bydliště a informace o cenných papírech,
neoznámení Úřadu pro ochranu osobních údajů zahájení zpracování osobních údajů, jehož výsledkem bylo jejich předání jiné společnosti,
§ 16 pokuta 5.000 Kč ano
zveřejnění mimo osobních údajů výherkyně soutěže (křížovka o ceny) v rozsahu jméno a příjmení, také adresy trvalého pobytu, a to bez souhlasu výherkyně v časopisu Reader's Digest VÝBĚR,
§ 5 odst. 1 písm. f) pokuta 7.000 Kč ne
neinformování cizinců o tom, v jakém rozsahu a pro jaký účel budou jejich osobní údaje zpracovány, kdo a jakým způsobem bude osobní údaje zpracovávat a komu mohou být osobní údaje zpřístupněny a dále neinformování o právu přístupu k osobním údajům, právu na opravu osobních údajů, jakož i o dalších právech stanovených v § 21 zákona č. 101/2000 Sb., v souvislosti se zpracováním osobních údajů cizinců Policií České republiky podle zákona č. 326/1999 Sb., o pobytu cizinců na území České republiky a o změně některých zákonů, při shromažďování jejich osobních údajů pro vydávání povolení k přechodnému pobytu,
§ 11 odst. 1 pokuta 70.000 Kč ano
zaslání propouštěcí lékařské zprávy pacientky obsahující její osobní údaje, včetně citlivých údajů ve smyslu § 4 písm. b) zákona č. 101/2000 Sb., elektronickou poštou jiné osobě,
nepřijetí opatření, aby nedošlo ke zpřístupnění osobních údajů obsažených ve zdravotnických dokumentacích odcizených z vozidla, které užívá pro potřeby podnikání, a opětovné nepřijetí opatření k zamezení odcizení zdravotnických dokumentací z jejího vozidla obsahující osobní údaje 51 pacientů, tedy nezajištění zdravotnické dokumentace obsahující osobní údaje, včetně citlivých údajů ve smyslu § 4 písm. b) zákona č. 101/2000 Sb.,
§ 13 odst. 1 pokuta 2.000 Kč ne
nepřijetí takových opatření, aby nedošlo k zpřístupnění osobních údajů, včetně citlivých údajů ve smyslu § 4 písm. b) zákona č. 101/2000 Sb., obsažených ve zdravotnické dokumentaci určené ke skartaci, která byla nedostatečně znehodnocená vyhozena do kontejneru s odpadem před zdravotním střediskem,
zasílání nevyžádaných obchodních sdělení bez prokazatelného souhlasu adresáta
§ 7 odst. 2 zákona č. 480/2004 Sb. pokuta 10.000 Kč ne
§ 7 odst. 2 zákona č. 480/2004 Sb. pokuta 5.000 Kč ne
Přehled stížnostní agendy 1. čtvrtletí roku 2006
Osobní konzul.
Telefon. konzul.
Přijato 128 400 11 1 358
Vyřízeno 152(61) 288(12) 11 1 358
V řešení 37(0) 124
Správní řízení 4(3)
Kontrola 46(9)
Odloženo 100(48)
Postoupeno 2(1)
Statistika registrací za období od 24. 1. do 20. 2. 2006
celkový počet
Oznámení zpracování podle § 16 odst. 1 128 27 339
Oznámení zpracování podle § 16 odst. 1 (po novele zákona s účinností 26. 7. 2004) 1 986
Oznámení změny zpracování podle § 16 odst. 1 0 606
Zaregistrovaná oznámení podle § 16 odst. 3 58 25 158
Zaregistrovaní správci 64 22 229
Osvědčení o provedení registrace podle § 16 odst. 5 14 284
Výzvy podle § 16 odst. 4 84 942
z důvodu zpracování osobních údajů kamerovými systémy
z důvodu neuvedení účelu
z důvodu oznámení činnosti podle § 18
z důvodu potřeby rozlišení správce a zpracovatele (případy tzv. obchodních zástupců
nebo pojišťovacích agentů
z důvodu neúplného podání
z důvodu oznámení zpracování citlivých osobních údajů
Na výzvu podle § 16 odst. 4 nereagovalo 0 308
Sdělení o neregistraci (po novele zákona s účinností 26. 7. 2004) 10 424
z důvodu oznámení zpracovatelem
Řízení podle § 17 odst. 1 0 3
Zastavení řízení o registraci podle § 17 ods. 2 0 3
Nepovolení zpracování podle § 17 odst. 2 0 0
Zrušení registrace podle § 17a odst. 1 0 0
Zrušení registrace podle § 17a odst. 2 na žádost správce 25 765
Zrušení registrace podle § 17a odst. 2 z podnětu Úřadu 0 17
Telefonické dotazy a konzultace 245 1 917 *
*počítáno od 5. 10. 2004
Umístění: Složky dokumentů > Mapa stránek > Základní odkazy > Tiskové zprávy > Tiskové zprávy a konference - Archiv > Tiskové zprávy - 2006 > Tisková zpráva 27. 4. 2006

matches:
§ 5
§ 11
zákona č. 101
§ 13
zákona č. 133
§ 5
§ 13
§ 13
§ 13
zákona č. 133
§ 13
§ 5
§ 5
§ 5
§ 5
§ 13
§ 13
§ 5
§ 16
§ 5
§ 21
zákona č. 101
zákona č. 326
§ 11
§ 4
zákona č. 101
§ 4
zákona č. 101
§ 13
§ 4
zákona č. 101
§ 7
zákona č. 480
§ 7
zákona č. 480
§ 16
§ 16
§ 16
§ 16
§ 16
§ 16
§ 18
§ 16
§ 17
§ 17
§ 17
§ 17
§ 17
§ 17


text:
KORED, s.r.o. v likvidaci Brno IČO 26913950 kontakty (18.10.2018) | Finance.cz
KORED, s.r.o. v likvidaci Brno IČO: 26913950
Tato stránka obsahuje výpis dat z různých rejstříků pro firmu KORED, s.r.o. v likvidaci, která sídlí v obci Brno a bylo jí přiděleno IČO 26913950.
Výpis obsahuje aktuální i historická data z obchodního rejstříku (Justice.cz) včetně sbírky listin a živnostenského rejstříku (RŽP). Pokud firma KORED, s.r.o. v likvidaci má i datovou schránku, pak zde naleznete i údaje o její datové schránce.
Firma s názvem KORED, s.r.o. v likvidaci se sídlem v obci Brno byla založena v roce 2003. Společnost je stále aktivní. V jejím vedení se dosud vystřídalo 2 osob. Společnost podniká v oboru Provádění staveb, jejich změn a odstraňování , Výroba, obchod a služby neuvedené v přílohách 1 až 3 živnostenského zákona , Inženýrská činnost v investiční výstavbě a další.
Základní údaje o KORED, s.r.o. v likvidaci IČO: 26913950
C 45091
26913950
O likvidaci společnosti rozhodla valná hromada dne 18.12.2017. 1.1.2018
Aktuální kontaktní údaje KORED, s.r.o. v likvidaci
vi7ghwe
CZ26913950
Nové sady 946/30 BRNO-STŘED, STARÉ BRNO 603 00 BRNO 3
Kontakty na KORED, s.r.o. v likvidaci IČO: 26913950
Nové sady 946/30 , Brno 602 00 7.11.2016
Nové sady 946/30 , Brno 602 00 10.12.2003 - 7.11.2016
Obory činností KORED, s.r.o. v likvidaci IČO: 26913950
Inženýrská činnost v investiční výstavbě 20.3.2004 - 7.1.2010
Realitní činnost 20.3.2004 - 7.1.2010
Činnost technických poradců v oblasti stavebnictví a architektury 20.3.2004 - 7.1.2010
Zprostředkování obchodu 20.3.2004 - 7.1.2010
Činnost podnikatelských, finančních, organizačních a ekonomických poradců 20.3.2004 - 7.1.2010
Pronájem nemovitostí, bytových a nebytových prostor bez poskytování jiných než základních služeb 10.12.2003 - 7.1.2010
Nové sady 946/30 , Brno 602 00
1002617804
Vedení firmy KORED, s.r.o. v likvidaci IČO: 26913950
Způsob jednání jménem společnosti: Za společnost jednají a podepisují jednatelé společně. 10.12.2003
Ing. Pavel Knapec 21.10.2015
Urxova 705/10, Brno 624 00
Přemysl Cebák 7.11.2016
Přemysl Cebák 10.12.2003 - 13.11.2013
Ing. Pavel Knapec 10.12.2003 - 21.10.2015
Přemysl Cebák 13.11.2013 - 7.11.2016
Likvidátor činí jménem společnosti jen úkony směřující k likvidaci společnosti ve smyslu ustanovení §196 zákona č. 89/2012 Sb., občanský zákoník, a přechází na něj působnost statutárního orgánu jednat a podepisovat jménem společnosti v rámci provádění těc hto úkonů. 1.1.2018
JUDr. Lenka Štěpánková 1.2.2018
Jircháře 1007 2, 602 00 Brno Česká republika
JUDr. Lenka Štěpánková 1.1.2018 - 1.2.2018
Vlastníci firmy KORED, s.r.o. v likvidaci IČO: 26913950
zakladni 200 000 Kč - 10.12.2003
Sbírka Listin KORED, s.r.o. v likvidaci IČO: 26913950
C 45091/SL 11 účetní závěrka [2014] Krajský soud v Brně 14.5.2015 9.7.2015 14.7.2015 7
C 45091/SL 10 účetní závěrka [2013] Krajský soud v Brně 17.3.2014 10.7.2014 12.8.2014 7
C 45091/SL 9 účetní závěrka [2012] Krajský soud v Brně 27.2.2013 9.7.2013 17.7.2013 8
C 45091/SL 8 účetní závěrka 2011 Krajský soud v Brně 17.5.2012 28.8.2012 14.9.2012 8
C 45091/SL 7 účetní závěrka 2008 Krajský soud v Brně 4.6.2009 9.10.2009 8
C 45091/SL 6 účetní závěrka 2007 Krajský soud v Brně 28.5.2008 17.10.2008 8
C 45091/SL 5 účetní závěrka 2006 Krajský soud v Brně 6.3.2007 17.10.2008 8
C 45091/SL 4 účetní závěrka 2005 Krajský soud v Brně 6.3.2006 7.7.2006 8
C 45091/SL 3 účetní závěrka 2004 Krajský soud v Brně 4.8.2005 6
C 45091/SL 2 účetní závěrka 2003 Krajský soud v Brně 12.5.2004 22.6.2004 6
C 45091/SL 1 notářský zápis -spol. smlouva Krajský soud v Brně 25.11.2003 12.12.2003 5
Hodnocení KORED, s.r.o. v likvidaci
Výpis dat pro firmu KORED, s.r.o. v likvidaci obsahuje pouze taková data, která lze dle zákona č. 101/2000 Sb., o ochraně osobních údajů, zveřejňovat i bez souhlasu subjektu těchto údajů.
výpis firmy KORED, s.r.o. v likvidaci, 26913950 na obchodním rejstříku
výpis firmy KORED, s.r.o., 26913950 na živnostenském rejstříku
výpis firmy KORED, s.r.o. v likvidaci, 26913950 na Datových schránkách
KORED, s.r.o. v likvidaci - 26913950 - Brno , Nové sady 946/30

matches:
§196
zákona č. 89
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
zákona č. 101


Zdanění zisku z obchodování BTC/LTC - Obchodování - Bitcoin Fórum
Zdanění zisku z obchodování BTC/LTC
sai88 2018-02-05 14:46:22 UTC #1
Zvazujem, ze si cast zisku poslem na moj ucet na SK. No ked to urobim asi, by som ho mal aj zdanit a pravdepodobne aj zaplatit do socialnej poistovne. Mate s tym niekto realne skusenosti?
Kryptoměny a daňové přiznání fyzické osoby
Osvobození od daně z příjmu při prodeji BTC v Německu
testovaciprovoz 2018-02-05 03:04:32 UTC #2
V brzké době budu zakládat vlákno pro potřeby daňového přiznání za rok 2013 z pohledu české legislativy (nejsem právník) pro různé alternativy jak to vyřešit jako podnikatel, zaměstnanec i jako nezaměstnaný. Tento rébus řeším celý rok a blíží se den D:)
Už se to tady řešilo ve dvou vláknech z pohledu účetního a daňového poradce. Ale praktické zkušenosti se obávám budou získány až po podání DAP za letošek:)
Abych Ti mohl stručně a rychle odpovědět potřebuju pár vstupních údajů.
“Část zisku” - zisku z čeho? ze spekulování, z těžení, prodeje btc… náhodný zisk, pravidelný zisk čím konkrétněji tím líp
“asi, by som ho mal aj zdanit a pravdepodobne aj zaplatit do socialnej poistovne.”
Zdanit - možná za jistých okolností.
Sociální pojišťovna - možná za jistých okolností.
Vše záleží jaký je tvůj status - zaměstnanec, osvč, obzp, firma, nezaměstnaný.
Z dosavadního výzkumu mě osobně vyplynulo, že kdo na to má žaludek přijde po studiu souvisejících zákonů k tomu, že bitcoiny a veškeré příjmy s ním související nepodléhají žádné dani. Vyjímkou je pokud používáte v rámci podnikání bitcoiny pro platbu za vaše služby/zboží pak je to klasický příjem z podnikání podle §7 zákona o dani z příjmu.
Ti kdo chtějí mít čisté svědomí, klidné spaní a co nejméně komunikace s FÚ a FAÚ (který se k tomu postavil stylem každý kdo používá bitcoin je terorista a je okamžitě třeba je nahlásit a v tomto smyslu je “povinnou osobou” vůči nim prakticky každý podnikatelský subjekt), se pravděpodobně pokusí tyto příjmy zdanit podle §7, §8 nebo §10 ZOP. Při troše kreativity to lze naroubovat na současnou legislativu.
Ale osobně vycházím z toho, že co není zákonem zakázáno, je povoleno. A příjmy čistě ze spekulování s bitcoinem nebo prodej vytěžených bitcoinů podle mě nelze danit ani “dobrovolně” podle §7, §8 ani §10 protože zákon je vcelku konkrétní a nevidím tam nic o digitálních internetových měnách ani nic použitelného.
V tvém případě bych to viděl na §10 “náhodný” mimořádný příjem, z kterého se platí daň, ale sociální z toho neplatíš.
Jako úskalí svého dobrovolného nabonzování bych viděl v tom dokazovat FÚ “jak jsem k těm číslům přišel a kde jsou doklady o daných transakcích”
Pro svůj konkrétní případ jsem to vyřešil jednoduše, podkladem je výpis z bankovního účtu, částka která tvoří “zisk” se objeví v DAP pravděpodobně v §10 což bude sranda páč to bude nejvyšší částka ze všech ostatních příjmů:)
Nejvýhodnější je to zdanit v rámci příjmů z podnikání, ale pokud se chci živit jen spekulováním fakt si nejsem jistý jakou “živnost” mi na to doporučí na živnostenském odboru:) Obchodníci přes brokery a tradiční burzy to mají v tomhle mnohem jednodušší.
JirkaSirka 2018-02-05 03:04:33 UTC #3
Jestli se nepletu, tak v Německu třeba žádné daně fyzické osoby neplatí za směnu BTC. Co je ale normální jinde ve světě, je u nás naopak :-). Takže mě taky zajímá, jak je to z pohledu soukromé osoby, normálního zaměstanance.
testovaciprovoz 2018-02-05 03:04:34 UTC #4
Každopádně nejdůležitější informace na kterou jsem zapomněl. Zisky do 15000 za rok nepodléhají nutnosti je jakkoliv přiznávat…
JirkaSirka 2018-02-05 03:04:35 UTC #5
Mě ještě napadá, jestli maš velké pohyby na účtu, v rámci měsíce několik set tisíc, nekontaktovala tě již banka ohledně toho, čí ty peníze jsou? A tím pádem dokazování, že se nejdedná o praní peněz.
testovaciprovoz 2018-02-05 03:04:36 UTC #6
Záleží hodně na částce a tvých ostatních příjmech… U někoho se to v přiznání ztratí a u někoho jako u mě to přímo bije do očí a říká si o “kontrolu” Navíc řeším jako soukromá osoba obrat na účtu větší než malý a dostávám se do kolize se zákonem o DPH a povinné registraci. Zatím jsem klidný že úřední šimel nebude mít šanci, prozatím jsem vyhrál každý spor. Ale přestává to být hobby a chci mít klidný spánek.
testovaciprovoz 2018-02-05 03:04:37 UTC #7
JirkaSirka:
Ještě ne, ale čekám to každou chvíli a už jsem přemýšlel že jim to radši půjdu sám vysvětlit:)
Jen taková perla známý vlastní směnárnu a chodí do banky pravidelně vkládat a vybírat tržbu (má tam otevřený firemní účet) a v bance se ho ptali jak mají FAÚ vysvětlit že nepere peníze:D Big brother is watching you to si piš:)
sai88 2018-02-05 03:04:38 UTC #8
V mojom pripade som zamestnany a mam aj zivnost.
Prijmi mam mensiu cast z tazby BTC/LTC/alt
Vaciu cast spekulacie s alt.
pokial ide o ciastku…zalezi kolko BTC/LTC necham vsadenych…no kazdopadne bude to asi viac ako je moj rocny prijem z inych cinnosti
testovaciprovoz 2018-02-05 03:04:39 UTC #9
Jako největší problém bych viděl v dokazování co je obrat, co je zisk a v tom že neplatí - každý příjem=zdanitelný zisk.
Pokud počáteční zůstatek na účtu je 100 Kč a konečný zůstatek je 10 000 Kč, tak i kdyby byl obrat miliarda, není co danit. Zejména pokud by ten obrat tvořilo tvých legálně vydělaných 10 000 Kč, které si budeš x krat denně přeposílat mezi svými dvěma účty… Mě třeba půlku obratu tvoří právě tyto transakce… No a co vždyť mi sami říkali v bance, že aby mi dali kontokorent tak musím mít nejdříve na účtu obrat… A když ho mám tak by chtěli bonzovat:D
sai88 2018-02-05 03:04:41 UTC #10
Vyhlasujem zbierku na pravne a daňové poradenstvo pre SK. Nasledná analyza bude zverejnena na tychto strankach.
Moj vklad je 0.1 BTC
testovaciprovoz 2018-02-05 03:04:42 UTC #11
Spekulace - tady bych viděli kolizi s §10, protože to rozhodně není nahodilý mimořádný příjem, ale pravidelná činnost za účelem dosažení zisku.
Nicméně pokud tyto zisky nesouvisejí s tvou živností (a kvůli účetnictví to lze těžko zpětně nějak “zdokladovat” vyhnul bych se i §7.
§8 bych neriskoval už vůbec:( A máme z toho pěkný hlavolam:) Vzývám všechny fundované odborníky ať zkusí nějak poradit.
Jedno kreativní řešení se samo nabízí…
"pokial ide o ciastku…zalezi kolko BTC/LTC necham vsadenych."
Tady v tomto bodě se dá zakouzlit tím, že k 31.12. si “vsadíš” pořádně tak aby nebylo co danit.
“no kazdopadne bude to asi viac ako je moj rocny prijem z inych cinnosti”
a tady může nastat pěkný průser, proto je dobré to všecko promyslet než někde něco oficiálně odevzdáš.
testovaciprovoz 2018-02-05 03:04:43 UTC #12
Daňových poradců kteří nikdy o btc neslyšeli je dostatek, sám mám kontakt na paní co dělala na FÚ a dělá účetnictví a daňové poradenství a ani by mě to asi nic nestálo, vyřešil bych to servisem pc zdarma:)
Problém je, že jejich pohled na věc a pohled úředního šimla bude odlišný a oni za svoji radu zinkasují peníze, ale riziko pořád poneseš ty, jen s lepším pocitem, že máš názor odborníka:(
testovaciprovoz 2018-02-05 03:04:44 UTC #13
http://www.porada.sk/t6023-zakon-o-dani-z-prijmov-od-01-07-2013-a.html
Zkus si pročíst §1 - §11, zejména §6, §7 a §8
testovaciprovoz 2018-02-05 03:04:45 UTC #14
při letmém studiu by to šlo naroubovat s trochou odvahy jako §8 odst. k) příjmy z derivátových operácií:D
sai88 2018-02-05 03:04:46 UTC #15
najblizsie je k tomu:
ale aj tak som skor za fundovanu odpoved od skuseneho pravnika + uctovnika na ktoru sa tu spolocne vyzbierame…
kazdopadne pre istotu si tento rok este na ucet neposlem nic a na silvestra vsetky $ a € premenim na BTC a o 0:15 naspat. To sice moj problem docasne vyriesi no buduci rok sa uz tomu nevyhnem.
edit: vidim ze sme to zhodnotili rovnako
testovaciprovoz 2018-02-05 03:04:47 UTC #16
jeden způsob který by ti mohl vyhovovat by tu byl… Kromě toho co jsi právě napsal. Tohle nemám úplně ověřené, ale tuším daňový poradce, který zpracuje daňové přiznání za tebe má možnost podat přiznání později a myslím že je za své rady trestně odpovědný… Takže můžeš svůj problém delegovat na něj. Jen to bude stát asi pěkný balík.
sai88 2018-02-05 03:04:48 UTC #17
Neverim, ze jednoducho najdem danoveho paradcu ochotneho riesit BTC… preto ma napadla ta zbierka. Ak by aspon 15 ludi dalu sumu ako ja(0.1) vyzbierame dost penazi na pravnu analyzu s ktorou sa budeme moct ohanat pred danovakmi.
AlesJanda 2018-02-05 03:04:49 UTC #18
Dobrý nápad, dám také 0,1 BTC, ale pro CZ
testovaciprovoz 2018-02-05 03:04:51 UTC #19
Pozitivní zpráva je, že aby po tobě nějaký úřední šimel mohl něco chtít, musí pro to mít oporu v zákoně - která není a je to napadnutelné. Pokud si dokážeš obhájit, že “není co danit” tak nebudou mít co řešit.
Osobně se chytám jediných oficiálních vyjádření, které jsou k dispozici od ČNB a od FAÚ a a ni z jednoho nevyplývá nic o danění.
Virtuální měna Bitcoin vstupuje do eshopů. Uchytí se také u nás? -...
Virtuální měnu devizový zákon ani jiný zákon v České republice neupravuje. Virtuální měny nejsou oficiálními měnami, makroekonomicky jde o marginální jev. Z hlediska měnové politiky virtuální měny vývoj v České republice nijak neovlivňují, a proto Česká národní banka jejich vývoj nekomentuje, uvedla ve stručnosti na dotaz týkající se Bitcoin mluvčí České národní banky Petra Hájková.
Nejtěžší nebude dokázat že není co danit, ale že nejsi terorista:D
testovaciprovoz 2018-02-05 03:04:52 UTC #20
Navrhoval bych sbírku sjednotit pro cz/sk verzi. Ale jinak ať je sranda, přidal bych 0.05 btc na cz verzi.


text:
Náhradní rodinná péče - Moravskoslezský kraj
Nový občanský zákoník platný od 1. 1. 2014 (dále jen "NOZ") se vydal cestou posílení ochrany osvojovaného dítěte a zdůraznění jeho zájmů v celém procesu osvojení. U osvojení dochází ke statusové změně: osvojení zákon definuje jako přijetí cizí osoby za vlastní za účelem vzniku nové rodiny pro nezletilé dítě. O této statusové změně rozhoduje na návrh soud. Osvojení je nově vnímáno jako forma rodičovství – nikoliv jako náhradní péče o dítě. Dále dochází k přenesení některých rozhodovacích pravomocí z orgánů sociálně právní ochrany dětí na soudy.
Osvojení nezletilého v NOZ (nová platná právní úprava od 1. 1. 2014):
Osvojitelem může být pouze zletilý a svéprávný člověk, který svými osobními vlastnostmi a způsobem života, jakož i důvody a pohnutkami, které ho vedou k osvojení, bude pro osvojované dítě dobrým rodičem.
Mezi osvojitelem a osvojovaným dítětem musí být přiměřený věkový rozdíl (ne menší než 16 let).
K osvojení je třeba souhlasu dítěte. Ten dá buď opatrovník, nebo v případě, že dítě dosáhlo 12 let, dá souhlas dítě samo.
Rodič, který nedosáhl věku 16 let, nemůže dát souhlas k osvojení.
Preadopční péče osvojitele o osvojované dítě neskončí dříve než uplynutím 6 měsíců.
Osvojitel je povinen osvojence informovat o tom, že byl osvojen, a to nejpozději do zahájení školní docházky.
Možnost požádat soud o utajení osvojení (jak ze strany osvojitele tak pokrevního rodiče).
Právo osvojence seznámit se s obsahem spisu po nabytí svéprávnosti.
Pokud osvojenec nesouhlasí se změnou příjmení, rozhodne soud, že osvojenec bude ke svému příjmení připojovat příjmení osvojitele.
Soud může podle okolností případu i bez návrhu nařídit dohled nad úspěšností osvojení.
Osvojení nelze zrušit po uplynutí 3 let od rozhodnutí o osvojení. Je-li to v souladu se zájmy dítěte, může soud na návrh osvojitele, rozhodnout i před uplynutím doby 3 let od rozhodnutí o osvojení, že je osvojení nezrušitelné.
Osvojení nezletilého v zákoně o rodině (dále jen "ZOR", právní úprava platná do 31. 12. 2013):
Ad1) Osvojitelé mohou být pouze fyzické osoby, které zaručují způsobem svého života, že osvojení bude ku prospěchu dítěte i společnosti. Osvojitelem nemůže být ten, kdo nemá způsobilost k právním úkonům.
Ad2) Mezi osvojitelem a osvojencem musí být přiměřený věkový rozdíl.
Ad3) ZOR toto výslovně neupravuje.
Ad4) Je třeba souhlasu dítěte, pokud je schopno posoudit dosah osvojení.
Ad5) K osvojení je třeba souhlasu rodiče, i když je nezletilý.
Ad6) Před rozhodnutím soudu o osvojení musí být dítě nejméně po dobu 3 měsíců v péči budoucího osvojitele.
Ad7) ZOR toto neupravuje.
Ad8) ZOR toto neupravuje.
Ad9) ZOR toto neupravuje.
Ad10) Osvojenec má příjmení osvojitele.
Ad11) ZOR toto výslovně neupravuje.
Ad12) Osvojení vyjma osvojení nezrušitelného, může soud zrušit jen z důležitých důvodů na návrh osvojence nebo osvojitele. Osvojení může být provedeno také tak, že je nelze zrušit. Nezrušitelné osvojení lze aplikovat jen v případě, je-li dítě starší 1 roku.
Jiné formy péče o děti
Poručník je jmenován soudem, pokud dítě nemá žádného rodiče, který má a vůči svému dítěti vykonává rodičovskou zodpovědnost v plném rozsahu. Poručník musí být plně svéprávný a svým způsobem života zaručovat, že je schopen funkci řádně vykonávat. Podléhá dozoru soudu. Sestavuje soupis jmění dítěte jak na počátku, tak na konci funkce. Pravidelně předkládá soudu zprávy o dítěti, jeho vývoji a účty ze správy jmění. Poručník nemá vůči dítěti vyživovací povinnost, rodič má možnost konkrétního člověk výslovně vyloučit. Poručníkovi náleží hmotné zabezpečení jako pěstounovi z hlediska dávek státní sociální podpory.
Pěstounství je osobní péči o dítě třetí osobou; nedochází při něm však k přijetí cizího dítěte za své, jako v případě osvojení. Zpravidla se proto využívá v případech, kdy rodiče nedali souhlas k osvojení dítěte. Děti svěřené do pěstounství většinou své rodiče znají a předpokládá se tedy i styk rodiče s dítětem. Pěstounem může být příbuzný, ale může to být i osoba, které zprostředkoval pěstounství krajský úřad. Výživné platí rodiče státu a stát je vyplácí pěstounovi v rámci dávek pěstounské péče. Pěstounství by mělo být vnímáno spíše jako dočasná péče; soud ho může vymezit na dobu určitou i neurčitou. Pěstounská péče má přednost před ústavní výchovou.
Pěstounská péče je státem garantovaná a kontrolovaná forma náhradní rodinné péče. Pěstoun má právo zastupovat dítě v běžných věcech, v zásadních otázkách (vyřízení cestovního pasu, plánované operace, výběr školy, apod.) je potřeba souhlasu zákonného zástupce. Dítěti zůstává původní jméno po biologických rodičích, ale je možno zažádat o změnu příjmení, aby bylo shodné s příjmením pěstounů. Pěstounská péče zletilostí dítěte zaniká (před dosažením zletilosti může být pěstounská péče zrušena rozhodnutím soudu) a je spojena s finanční podporou státu a zvýšenou spoluprací s orgány sociálně-právní ochrany dětí.
Soud svěří dítě do péče pečující osobě, nemůže-li o dítě osobně pečovat žádný z rodičů ani poručník. Dítě je zpravidla svěřeno do péče osobě příbuzné nebo dítěti blízké. Podmínkou je, že dítě má nárok na výživné a toto výživné platí pokrevní rodiče pečující osobě.
Soud nařídí ústavní výchovu jen jako nezbytné opatření. Musí však vždy zvážit, zda dítě přednostně nesvěří do péče konkrétní osoby. Nedostatečné bytové nebo majetkové poměry rodičů nemohou být samy o sobě důvodem pro rozhodnutí soudu o ústavní výchově. Ani možnost umístění dítěte do prostředí vhodnějšího pro jeho výchovu nemůže odůvodňovat jeho násilné odnětí pokrevním rodičům. Takový zásah musí být opravdu nezbytný s ohledem na další okolnosti. Ústavní výchovu lze nařídit nejdéle na dobu 3 let. Soud jí může o další 3 roky prodloužit nebo zrušit; z důležitých důvodů (např. kvůli dokončení středoškolského vzdělání) ji může také prodloužit až o jeden rok po dosažení zletilosti.
Svěření dítěte do péče zařízení pro děti vyžadující okamžitou pomoc
Jaký je rozdíl mezi osvojením a pěstounskou péčí?
Při osvojení přijímají manželé či jednotlivci za vlastní "právně volné" dítě a mají k němu stejná práva i povinnosti, jako by byli jeho rodiči. Vzájemná práva a povinnosti mezi osvojeným dítětem a jeho biologickou rodinou zanikají. Mezi pěstounem a dítětem nevzniká příbuzenský vztah, předpokládá se kontakt dítěte s jeho biologickou rodinou.
Pěstounská péče na přechodnou dobu je státem podporovaná, individuální forma náhradní rodinné péče. Pěstounská péče na přechodnou dobu je vhodná zejména pro děti, které musí dočasně žít mimo vlastní rodinu, zejména v případech, kdy:
rodiče ani širší rodina po určitou dobu nemohou zajistit péči o dítě, dá se však očekávat, že se dítě v dohledné době navrátí do své původní rodiny
pro dítě se hledá dlouhodobější řešení jeho situace, formou dlouhodobé pěstounské péče nebo osvojení
O svěření dítěte do přechodné pěstounské péče rozhoduje výhradně soud na návrh orgánu sociálně-právní ochrany dětí. Zásadním předpokladem svěření dítěte do této péče by měl být v první řadě jeho zdravotní stav, který nevyžaduje poskytování speciální péče a dále zvláštní odborné předpoklady vybraných pěstounů pro výkon této formy pěstounské péče. Soud může potřebné dítě do této formy náhradní rodinné péče svěřit jen pěstounům, kteří jsou zařazeni krajským úřadem do evidence osob vhodných k výkonu pěstounské péče na přechodnou dobu. Soud má dále povinnost každé tři měsíce přezkoumat, zda trvají důvody pro pobyt dítěte u pěstounů. Zrušit tuto formu péče o dítě může z vážných důvodů, nebo v případě, že již splnila svůj účel, nebo když sami pěstouni o zrušení požádají. Hlavním úkolem pěstounů na přechodnou dobu je vedle péče o svěřené dítě přispívat ve spojení s orgánem sociálně-právní ochrany dětí a rodiči k vytvoření podmínek umožňujících návrat dítěte do původní rodiny nebo jeho přechod do rodiny náhradní. Pěstouni by měli mít především osobnostní předpoklady pro zvládání psychické zátěže, která vyplývá z krátkodobosti této péče (nejdéle po dobu 1 roku), ale také ze systematické práce s rodinou dítěte, a která má rovněž přímý vliv na rodinu pěstounů.
Chci se stát osvojitelem/pěstounem. Co pro to můžu udělat?
Stát se pěstounem či osvojitelem je důležitý životní krok, z toho důvodu je nesmírně důležité pokusit se nejprve získat co nejvíce informací o náhradní rodinné péči a pečlivě zvážit možnosti a motivace své i rodiny. Prvním krokem by tedy měl být sběr informací. Dalším krokem je pak zkontaktování se se sociální pracovnicí příslušného obecního úřadu obce s rozšířenou působností. Zde sociální pracovnice poskytne bližší informace k náhradní rodinné péči, poskytne budoucím žadatelům formulář žádosti o osvojení/pěstounskou péči, domluví si také návštěvu u budoucích žadatelů v místě bydliště. Neprodleně po kompletaci spisové dokumentace ji obecní úřad obce s rozšířenou působností postupuje krajskému úřadu. Krajský úřad pak zprostředkuje zdravotní a psychologické posouzení žadatelů. Na základě získaných podkladů krajský úřad vydá správní rozhodnutí, ve kterém je uvedeno, zda žadatelé byli zařazeni do evidence žadatelů o zprostředkování osvojení nebo pěstounské péče (dále jen "evidence"). Z žadatelů vedených v evidenci se vyhledávají vhodní žadatelé ke konkrétnímu dítěti. Následně pak krajský úřad zprostředkuje náhradní rodinnou péči.
Nelze obecně říct, jak dlouho bude celý proces trvat, jedná se o měsíce až několik let, svou roli hrají představy žadatelů o dítěti (tzn. jakou mají toleranci k věku dítěte, jinému etniku, zdravotním problémům, sourozeneckým skupinám a podobně). V případě, že během 3 let od zařazení žadatelů do evidence nedojde ke zprostředkování náhradní rodinné péče krajským úřadem, zpřístupní se spisová dokumentace se souhlasem žadatelů Úřadu pro mezinárodně právní ochranu dětí pro zprostředkování osvojení ve vztahu k cizině.
Kde můžu získat další informace o náhradní rodinné péči?
Matějček, Z. a kol.: Náhradní rodinná péče. Praha, Portál 1999
Matějček, Z., Koluchová, J. a kol.: Osvojení a pěstounská péče. Praha, Portál 2002
Novotná, V., Průšová, L.: K vybraným otázkám osvojování dětí. Linde, 2004.
Zezulová, D.: Domov je místo, odkud tě nevyhodí... V.U.G., 2006.
Kovařík, J. a kol.: Náhradní rodinná péče v praxi. Středisko NRP a Portál, 2004.
ADOPCE, INSTITUT NÁHRADNÍ RODINNÉ PÉČE, Děti patří domů, RODINA sv. ZDISLAVY - občanské sdružení, Sdružení pěstounských rodin, Občanské sdružení Rozum a Cit, Sdružení pěstounů Ostrava, Nadace táta a máma, OS Filadelfie, Fond ohrožených dětí, ISIS - občanské sdružení pro pomoc náhradním rodinám se sídlem v Olomouci, Státní sociální podpora.
Kampaň "Hledáme rodiče"
Kampaň "Dejme dětem rodinu"
Bc. Jana Podškubková, DiS., tel. č. 595 622 992, e-mail: jana.podskubkova@msk.cz
Mgr. Vladimíra Robenková, tel. č. 595 622 787, e-mail: vladimira.robenkova@msk.cz
Bc. Kateřina Barabaschová, tel. 595 622 467, e-mail: katerina.barabaschova@msk.cz
Bc. Kateřina Sokolová, tel. 595 622 453, e-mail: katerina.sokolova@msk.cz
Průvodce pro zájemce o náhradní rodinnou péči a osvojení (formát pdf, velikost 7696 kB)
Statistika náhradní rodinné péče v Moravskoslezském kraji - žadatelé (formát pdf, velikost 342 kB)
Statistika náhradní rodinné péče v Moravskoslezském kraji - děti (formát pdf, velikost 343 kB)
Odborná pomocKampaň Dejme dětem rodinu

matches: soud Soud soud soud soud Soud Soud Soud soud Soud Soud


text:
N A Ř Í Z E N Í č. 4 / PDF
Download "N A Ř Í Z E N Í č. 4 /2007"
1 N A Ř Í Z E N Í č. 4 /2007 Č.j. 191/07-EPI-2397/2007 Krajské veterinární správy pro Liberecký kraj ze dne 30. listopadu 2007 Krajská veterinární správa pro Liberecký kraj, jako místně a věcně příslušný správní orgán podle 47 odst. 1 písm. b) a 49 odst. 1 písm. c) zákona č. 166/1999 Sb., o veterinární péči a o změně některých souvisejících zákonů (veterinární zákon), v platném znění ( dále jen veterinární zákon) nařizuje podle 54 odst. 2 písm. c) a odst. 3 veterinárního zákona, v souladu s Nařízením Komise (ES) č. 1266/2007 ze dne 26.října 2007 o prováděcích předpisech ke Směrnici Rady 2000/75/ES, co se týče tlumení, sledování, dozoru a omezení přesunů některých zvířat vnímavých druhů ve vztahu ke katarální horečce ovcí (dále jen Nařízení Komise), tato mimořádná veterinární opatření k zamezení šíření nebezpečné nákazy katarální horečky ovcí Čl. 1 Úvodní ustanovení 1. Katarální horečka ovcí je podle 10 odst. 2 a přílohy č. 2 veterinárního zákona nebezpečná nákaza přežvýkavců, jejímž původcem je virus BTV, patřící do skupiny reoviridae. Nákaza se šíří prostřednictvím hmyzích přenašečů. 2. Na základě prvního pozitivního případu katarální horečky ovcí (bluetongue) serotypu 8 v ČR bylo vydáno Krajskou veterinární správou pro Karlovarský kraj dne pod č.j. KVSK-OZPZ/120MVO/6391/2007 rozhodnutí, kterým byla nařízena mimořádná veterinární opatření ochranná a zdolávací opatření při výskytu a k zamezení šíření nebezpečné nákazy o poloměru 150 km od ohniska nákazy v hospodářství reg. č. CZ farma Rybník Skalná, PSČ , k. ú , přičemž toto ochranné pásmo (dále také uzavřené pásmo ) zasahuje na území Libereckého kraje. Nařízení KVSL č. 4/2007 strana 1 z 5
2 Čl. 2 Vymezení uzavřeného pásma Vymezené uzavřené pásmo kolem ohniska nákazy zahrnuje území okresu Česká Lípa Čl. 3 Ochranná a zdolávací opatření 1) Mimořádná veterinární opatření se týkají všech chovatelů, kteří chovají přežvýkavce (např. skot, ovce, kozy, mufloni, jelenovití) v uzavřeném pásmu (dále jen chovatelé ). 2) Chovatelům se zakazuje přemisťování přežvýkavců z uzavřeného pásma. Případné výjimky z tohoto zákazu mohou být uděleny KVS pro Liberecký kraj na základě písemné žádosti chovatele s uvedením důvodu přesunu, způsobu ochrany zvířat před přenašečem, druhu vyšetření, místa určení a počtu zvířat. Podmínky pro udělení výjimky jsou uvedeny čl. 8 a čl. 9 a rozsah vyšetření je uveden v příloze č. III písm. A bodu 3 nebo 4 nařízení Komise (ES) č. 1266/2007 ze dne , o prováděcích předpisech ke směrnici Rady 2000/75/ES, co se týče tlumení, sledování, dozoru a omezení přesunu některých zvířat vnímavých druhů ve vztahu ke katarální horečce ovcí (dále jen nařízení Komise (ES) č. 1266/2007 ). 3) Chovatelům přežvýkavců se nařizuje provádět přesuny zvířat mezi hospodářstvími uvnitř uzavřeného pásma v souladu s čl. 7 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 1266/2007. KVS pro Liberecký kraj tímto povoluje přesuny přežvýkavců mezi chovateli v rámci uzavřeného pásma, pokud přemísťovaná zvířata nevykazují v den přepravy žádné klinické příznaky katarální horečky ovcí. Tuto skutečnost potvrdí soukromý veterinární lékař do zdravotního potvrzení s uvedením věty zvířata jsou klinicky zdravá, nevykazují příznaky katarální horečky ovcí. Chovatel přežvýkavců je povinen v den nakládky v případě přemístění zvířat určených k dalšímu chovu zaslat kopii uvedeného zdravotního potvrzení na příslušný inspektorát KVS pro Liberecký kraj dle místa odeslání. Výše uvedené požadavky musí být splněny i v případě přemístění všech kategorií přežvýkavců do hospodářství mimo území kraje v rámci uzavřeného pásma, kdy jsou zvířata doprovázena veterinárním osvědčením. Platnost zdravotního potvrzení a veterinárního osvědčení je 24 hodin od klinického vyšetření. 4) Chovatelům přežvýkavců se nařizuje provádět přesuny zvířat z hospodářství na jatky uvnitř uzavřeného pásma v souladu s čl. 7 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 1266/2007. KVS pro Liberecký kraj tímto povoluje přesuny přežvýkavců na jatky v rámci uzavřeného pásma, pokud přemísťovaná zvířata nevykazují v den přepravy žádné klinické příznaky katarální horečky ovcí. Tuto skutečnost potvrdí soukromý veterinární lékař do zdravotního potvrzení s uvedením věty zvířata jsou v souladu s čl. 7 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 1266/2007. Chovatel přežvýkavců je povinen v den nakládky v případě přemístění zvířat na jatky zaslat kopii uvedeného zdravotního potvrzení na příslušný inspektorát KVS pro Liberecký kraj dle místa odeslání. Platnost zdravotního potvrzení je 24 hodin od klinického vyšetření. Nařízení KVSL č. 4/2007 strana 2 z 5
3 5) Tranzit zvířat podle článku 2 písm. f) bodu i) přes uzavřené pásmo nebo bodu ii) nebo iii) je možný pouze za podmínek stanovených v článku 9 nařízení Komise (ES) č. 1266/ ) Chovatelům se nařizuje poskytovat údaje z vlastní evidence a součinnost při epizootologickém šetření prováděném KVS za účelem sledování výskytu nákazy. 7) Chovatelům se nařizuje provádět u přežvýkavců pasivní klinické sledování, podrobit přežvýkavce zdravotním zkouškám a umožnit provádění entomologického dozoru v uzavřeném pásmu v rozsahu stanoveném KVS v souladu s přílohou č. I. nařízení Komise (ES) č. 1266/2007, které je založeno zejména na provádění pravidelného sledování zdravotního stavu zvířat, sérologického nebo virologického vyšetřování stanovených skupin zvířat a entomologického monitoringu populace přenašeče (vektora tiplíků). 8) Chovatelům se v souvislosti s prováděním evidence všech hospodářství s chovem přežvýkavců uvnitř uzavřeného pásma nařizuje, v souladu se zákonem č. 154/2000 Sb., o šlechtění a plemenitbě hospodářských zvířat a o změně některých souvisejících zákonů (plemenářský zákon), ve znění pozdějších předpisů, pokud nemají svá hospodářství zaevidována, zaevidovat svá hospodářství s chovem přežvýkavců u pověřené osoby v termínu do 14. prosince Čl. 4 Kontrola povinností a sankce 1. Kontrolu dodržování povinností stanovených tímto nařízením chovatelům vnímavých zvířat budou provádět ve smyslu 52 odst. 1 písm. a) veterinárního zákona orgány veterinární správy. 2. Porušení povinností stanovených tímto nařízením fyzickými osobami, které nejsou podnikateli, lze postihovat jako přestupek podle 71 odst. 1 písm. c) veterinárního zákona. 3. Porušení povinností stanovených tímto nařízením právnickými osobami nebo fyzickými osobami oprávněnými k podnikání, lze postihovat jako správní delikt podle 72 odst. 1 písm. d) veterinárního zákona. Nařízení KVSL č. 4/2007 strana 3 z 5
4 Čl. 5 Poučení o nákaze Katarální horečka ovcí je virové nekontagiózní onemocnění, které se přenáší pouze krev sajícím hmyzem. Specifickým přenašečem jsou tiplíci rodu Culicoides (pakomárci). Onemocnění postihuje především ovce, kozy, skot a volně žijící přežvýkavce. Tiplíci se infikují při sání krve nemocných zvířat a virus mohou přenášet na další zvířata. Infikovaný tiplík zůstává infekční po celý život. Inkubační doba trvá zpravidla 7 dní. V počátečních stádiích onemocnění dochází ke zvýšení teploty, zhoršuje se chuť k přijímání potravy a u zvířat se projevuje malátnost. Dále následuje otok hlavy, záněty sliznice nosní a ústní dutiny, zejména jazyka a dochází k výraznému zánětu očních spojivek. U ovcí je typickým příznakem vytékání zvýšeného množství hnisavého sekretu z dutiny nosní. V dalších stádiích onemocnění získává jazyk charakteristickou modro-fialovou barvu a volně visí z ústní dutiny. Podle tohoto příznaku dostala nemoc rovněž název Bluetongue modrý jazyk. U zvířat se mohou vyskytnout rovněž otoky zvláště v podpaží a ve slabinách, dochází k degeneraci svalstva a u ovcí k vypadávání vlny. Časté jsou krváceniny do rohového pouzdra paznehtů, což je bolestivé. Zvířata se odmítají pohybovat a leží. Tento stav je doprovázen výrazným poklesem produkce mléka. I když úmrtnost u tohoto onemocnění není vysoká, zvířata se uzdravují velmi pomalu a jsou ve zvýšené míře vnímavá na jiná infekční a parazitární onemocnění. Narušena je reprodukce a návrat k původní úrovni užitkovosti je problematický. Čl. 6 Závěrečná ustanovení Náhrada nákladů a ztrát vzniklých v souvislosti s nebezpečnými nákazami se řídí podle příslušných ustanovení veterinárního zákona. Toto nařízení nabývá podle 76 odst. 3 veterinárního zákona platnosti a účinnosti dnem následujícím po dni jeho vyhlášení, jímž je první den jeho vyvěšení na úřední desce Krajského úřadu Libereckého kraje. Nařízení je každému přístupné u Krajské veterinární správy pro Liberecký kraj, u Krajského úřadu Libereckého kraje a u všech obecních a městských úřadů, jejichž území se týká. Nařízení č. 3 Krajské veterinární správy pro Liberecký kraj ze dne 2.listopadu 2007 č.j. 174/07-EPI-2100/2007 pozbývá platnosti dnem V Liberci dne 30. listopadu 2007 MVDr. Josef Král ředitel Krajské veterinární správy pro Liberecký kraj Nařízení KVSL č. 4/2007 strana 4 z 5
5 Rozdělovník: Státní veterinární správa ČR Krajský úřad Libereckého kraje Městské a obecní úřady v Libereckém kraji Zemědělské agentury v Libereckém kraji Komora veterinárních lékařů okresní sdružení PČR okresní ředitelství KHS Liberec APIC Vyvěšeno na úřední desce dne : 30. listopadu 2007 Sejmuto z úřední desky dne : Nařízení KVSL č. 4/2007 strana 5 z 5

matches:
zákona č. 166
Čl. 1
Čl. 2
Čl. 3
čl. 8
čl. 9
čl. 7
čl. 7
čl. 7
Čl. 4
Čl. 5
Čl. 6