text:
Nejvyšší soud / Odpověď na žádost o poskytnutí informace ve smyslu zákona č. 106/1999 Sb., evidovanou pod sp. zn. Zin 32/2018
Nejvyšší soud jako povinný subjekt ve smyslu § 2 odst. 1 zákona č. 106/1999 Sb., o svobodném přístupu k informacím, ve znění pozdějších předpisů (dále jen „Informační zákon“), rozhodl o žádosti K. B. (dále jen „žadatelka“), ze dne 23. 2. 2018, sp. zn. Zin 32/2017,
I. Podle § 15 odst. 1 ve spojení s § 2 odst. 4 a § 3 odst. 3 Informačního zákona se žádost ohledně požadavku na poskytnutí textu zdůvodnění odměn předsedy Nejvyššího soudu, místopředsedy Nejvyššího soudu, ředitele kanceláře předsedy Nejvyššího soudu, ředitele správy Nejvyššího soudu a bezpečnostního ředitele částečně o d m í t á, neboť se jedná o požadavek na vytvoření nové informace.
II. Podle § 15 odst. 1 ve spojení s § 11 odst. 1 písm. a) Informačního zákona se žádost ohledně požadavku žadatelky na zdůvodnění odměn ředitelky kanceláře místopředsedy Nejvyššího soudu částečně o d m í t á, neboť žádost v této části směřuje k poskytnutí vnitřního pokynu povinného subjektu.
Povinný subjekt obdržel dne 23. 2. 2018 žádost o poskytnutí informace sp. zn. Zin 32/2018, kterou žadatelka formulovala takto:
„Dovoluji si obrátit se na Vás v rámci projektu transparentního informování veřejnosti o odměnách nejvyšších státních úředníků, a na základě zákona č. 106/1999 Sb., o svobodném přístupu k informacím, v platném znění, požádat o poskytnutí následujících informací: informaci o výši veškerých platů (včetně, avšak nikoli výlučně, osobního ohodnocení a všech příplatků), odměn (včetně, avšak nikoli výlučně odměny řádné, mimořádné a odměny za plnění cílových úkolů), jiných příjmů a benefitů spojených s výkonem funkce (včetně, avšak nikoli výlučně, odměny za působení v dozorčích orgánech a naturální požitky – nepeněžitý příjem spočívající v užívání služebního vozidla, poskytnuté ubytování), zdůvodnění mimořádné odměny, počet odpracovaných měsíců u osob na pozicích:
- předseda Nejvyššího soudu
- místopředseda Nejvyššího soudu
- Ředitel kanceláře předsedy Nejvyššího soudu
- Ředitelka kanceláře místopředsedy Nejvyššího soudu
- Ředitel správy Nejvyššího soudu
- Bezpečnostní ředitel
a to za kalendářní rok 2016 a 2017 (vyplacených, resp. poskytnutých v souvislosti s výkonem uvedené pozice, resp. funkce za období od 1.1.2016 do 31.12.2016 a 1.1.2017 do 31.12.2017)(…).“
Podle § 3 odst. 3 Informačního zákona „Informací se pro účely tohoto zákona rozumí jakýkoli obsah nebo jeho část v jakékoliv podobě, zaznamenaný na jakémkoliv nosiči, zejména obsah písemného záznamu na listině, záznamu uloženého v elektronické podobě nebo záznamu zvukového, obrazového nebo audiovizuálního.“
Za požadavek na vytvoření nové informace ve smyslu § 2 odst. 4 Informačního zákona lze považovat i žádost, která směřuje k poskytnutí neexistující informace, tedy informace, která nikdy neexistovala (nikdy nevznikla). Odborná komentářová literatura (srov. Furek, A., Rothanzl, L., Jirovec, T.: Zákon o svobodném přístupu k informacím. Komentář. 1. vydání. Praha. C. H. Beck, 2016, s. 63) k tomu uvádí: „Z hlediska hmotněprávního pak může být žádost odmítnuta, jsou-li splněny dvě podmínky: požadovaná informace u povinného subjektu neexistuje (nebyla vytvořena, resp. zaznamenána ve smyslu § 3 odst. 3, případně v době podání žádosti u povinného subjektu již neexistuje) a současně povinný subjekt nemá zákonnou povinnost danou informací disponovat.“
Povinný subjekt konstatuje, že účelem této výluky je určitá míra ochrany povinných subjektů před nutností vytvářet nové informace jen pro účely zpracování odpovědi na žádost (srov. např. rozsudek Nejvyššího správního soudu ze dne 20. 4. 2012, č. j. 4 As 37/2011-93, či rozsudek Nejvyššího správního soudu ze dne 27. 11. 2013, č. j. 8 As 9/2013-30). Pokud tedy povinný subjekt obdrží žádost o vytvoření nových informací s odkazem na Informační zákon, je třeba žádost s odkazem na § 2 odst. 4 téhož zákona odmítnout (rozhodnutím o odmítnutí žádosti).
Dle § 134 zákona č. 262/2006 Sb., zákoník práce (dále jen „zákoník práce“) „Za úspěšné splnění mimořádného nebo zvlášť významného pracovního úkolu může zaměstnavatel poskytnout zaměstnanci odměnu.“ Jak uvádí komentářová literatura „Při rozhodování o četnosti a výši poskytovaných odměn je zaměstnavatel fakticky limitován pouze množstvím finančních prostředků určených na platy, které má k dispozici, a tím, že je přednostně povinen finančně pokrýt nárokové složky platu. Odměnu může zaměstnavatel zaměstnanci poskytnout za splnění mimořádného nebo zvlášť významného pracovního úkolu. Posouzení mimořádnosti či významnosti pracovního úkolu náleží plně do pravomoci zaměstnavatele. Mimořádnost se obvykle posuzuje ve vztahu k rozsahu běžně plněných úkolů, může však být spatřována i ve flexibilním přístupu zaměstnance k jednotlivým pracovním úkolům, které je potřeba splnit ihned nebo v krátkém termínu. Pouze na rozhodnutí zaměstnavatele také záleží, který z úkolů, které v rámci své činnosti zajišťuje, bude považovat za zvlášť významný.“ (srov. Bělina, M., Drápal, L. a kol. Zákoník práce. Komentář. 2. vydání. Praha: C. H. Beck, 2015. s. 725). Na rozdíl od tzv. cílové odměny (§ 134a zákoníku práce), u které musí před započetím plnění úkolu zaměstnavatel zaměstnanci oznámit výši odměny a hodnotitelné nebo měřitelné ukazatele, u odměny dle § 134 zákoníku práce není žádný takový písemný pokyn vyžadován. Stejně tak zákon nevyžaduje ani písemné odůvodnění případných mimořádných odměn.
V případě povinného subjektu, je písemné odůvodnění odměn vyžadováno u všech zaměstnanců, kteří v rámci organizační struktury nepodléhají přímo působnosti předsedy Nejvyššího soudu. V tomto případě pak přímý nadřízený konkrétního zaměstnance předkládá písemný návrh výše odměn a jejich odůvodnění předsedovi Nejvyššího soudu. V případě zaměstnanců, kteří v rámci organizační struktury spadají přímo pod předsedu Nejvyššího soudu, pak toto písemné hodnocení vytvářeno není, neboť jejich hodnocení, včetně přidělování odměn, provádí přímo předseda Nejvyššího soudu. Těmito osobami z předmětné žádosti jsou ředitel kanceláře předsedy Nejvyššího soudu, ředitel správy Nejvyššího soudu a bezpečnostní ředitel.
Dále je třeba říci, že plat předsedy a místopředsedy Nejvyššího soudu je stanoven zákonem 236/1995 Sb., o platu a dalších náležitostech spojených s výkonem funkce představitelů státní moci a některých státních orgánů a soudců a poslanců Evropského parlamentu, ve znění pozdějších předpisů (dále jen „Zákon č. 236/1995 Sb.“), přičemž tento zákon žádné mimořádně odměny pro tyto funkce nepřipouští.
Vzhledem k tomu, že žádný právní předpis povinnému subjektu neukládá vytváření odůvodnění mimořádných odměn zaměstnanců (§ 134 zákoníku práce), v tomto případě ředitele kanceláře předsedy Nejvyššího soudu, ředitele správy Nejvyššího soudu a bezpečnostního ředitele, nejsou povinným subjektem tato odůvodnění vytvářena. Předseda a místopředseda Nejvyššího soudu zároveň nemají ze zákona na odměny nárok. Žádost žadatelky o odůvodnění odměn byla proto u předsedy Nejvyššího soudu, místopředsedy Nejvyššího soudu, ředitele kanceláře předsedy Nejvyššího soudu, ředitele správy Nejvyššího soudu a bezpečnostního ředitele výrokem I. rozhodnutí odmítnuta, neboť taková informace požadovaná žadatelkou neexistuje.
Podle § 11 odst. 1 písm. a) Informačního zákona „Povinný subjekt může omezit poskytnutí informace, pokud: a) se vztahuje výlučně k vnitřním pokynům a personálním předpisům povinného subjektu.“
Vnitřní pokyn lze pak definovat jako akt „individuální, řešící určitou situaci ad hoc (konkrétní příkaz pracovníkovi povinného subjektu ve vazbě na určitou individualizovanou záležitost).(…) Samotná skutečnost, že určitý dokument nebo informace k němu se vztahující má povahu interního aktu, však bez dalšího neznamená, že by jeho poskytnutí mohlo být odepřeno, resp. omezeno. Zákon totiž toto omezení váže na splnění další podmínky, jíž je výlučný vztah požadované informace k vnitřnímu pokynu nebo personálnímu předpisu. To znamená, že daná informace se vztahuje výhradně „dovnitř“ povinného subjektu a autoritativně neovlivňuje žádným způsobem, přímo či nepřímo, činnost povinného subjektu navenek, tedy činnost vůči osobám, které nejsou povinnému subjektu personálně nebo jinak podřízeny. Přitom není rozhodné, zda se jedná o „vrchnostenskou“ činnost povinného subjektu nebo nikoli.“ (srov. Furek, A., Rothanzl, L., Jirovec, T. Zákon o svobodném přístupu k informacím. Komentář. 1. vydání. Praha: C. H. Beck, 2016, s. 489 – 615)
K odůvodnění odměn ředitelky kanceláře místopředsedy Nejvyššího soudu povinný subjekt uvádí, že byť se jedná o existující informaci, rozhodl o částečném odmítnutí žádosti žadatelky v tomto bodě, neboť se, s odkazem na výše citovanou komentářovou literaturu, jedná o informaci mající výlučně vnitřní charakter, která žádným způsobem neupravuje činnost povinného subjektu vně vůči třetím osobám. Selektivní poskytnutí této požadované informace nemůže bez dalšího splnit účel, kterým žadatelka argumentuje, neboť pouhá informace o odůvodnění mimořádných odměn bez dalších podrobných komplexních informací např. o každodenní náplni práce ředitelky kanceláře místopředsedy soudu, informací o čerpání dovolené či případně době nemoci ve sledovaném období a dalších informací, nemůže dát veškerá potřebná vstupní data pro relevantní posouzení výše mimořádných odměn a jejich „veřejnou“ kontrolu.
Proti rozhodnutí o částečném odmítnutí žádosti o poskytnutí informace lze podle § 16 odst. 1 Informačního zákona ve spojení s § 83 odst. 1 zákona č. 500/2004 Sb., správní řád, podat odvolání, které se podává u povinného subjektu do 15 dnů ode dne doručení písemného vyhotovení tohoto rozhodnutí. O odvolání rozhoduje předseda Nejvyššího soudu.
Povinný subjekt tímto žadatelce poskytuje veškeré požadované informace, s výjimkou těch informací, o jejichž odmítnutí rozhodl výše uvedenými výroky I. a II.:
- V níže uvedených tabulkách je u každé z požadovaných funkcí ve vymezeném období uveden vždy celkový hrubý a celkový čistý příjem, výše nezdanitelných náhrad, výše hrubých odměn (jakou částku z celkového hrubého příjmu tvořily hrubé odměny) a počet odpracovaných měsíců v dané funkci za požadované období.
- Dále je třeba uvést, že náhrady jsou předsedovi a místopředsedovi Nejvyššího soudu poskytovány dle § 5 ve spojení s § 32 odst. 2 zákona č. 236/1995 Sb.
Aktuální znění § 5 zákona č. 236/1995 Sb.: Náhrady výdajů
Aktuální znění § 32 zákona č. 236/1995 Sb.: Náhrady výdajů
c) náhrada výdajů podle § 5 odst. 1 písm. g) ve výši dvojnásobku sazby stanovené zvláštním předpisem pro zaměstnance v pracovním poměru.
POZNÁMKA KE ZVEŘEJNĚNÍ DOPROVODNÉ INFORMACE (§ 5 odst. 3 Informačního zákona): Na tomto místě byly žadatelce poskytnuty tabulky obsahující výši čistého příjmu, hrubého příjmu, náhrad, hrubé odměny a počet měsíců ve funkci jednotlivých funkcionářů Nejvyššího soudu za rok 2016 a 2017. S ohledem na ochranu soukromého života dotčených osob, které nedaly souhlas k dalšímu šíření poskytovaných informací ve veřejném prostoru, zveřejňuje povinný subjekt tuto informaci pouze formou tzv. doprovodné informace. Tento postup v odůvodněných případech připouští komentářová literatura (viz níže).
- Mimo výše uvedeného jsou předsedovi a místopředsedovi Nejvyššího soudu poskytována naturální plnění dle § 6 ve spojení s § 33 Zákona č. 236/1995 Sb.
Aktuální znění § 6 zákona č. 236/1995 Sb.: Naturální plnění
Aktuální znění § 33 zákona č. 236/1995 Sb.: Naturální plnění
Pro úplnost povinný subjekt sděluje, že všem zaměstnancům Nejvyššího soudu jsou poskytovány stravenky, dále mohou zaměstnanci soudu čerpat také další prostředky z Fondu kulturních a sociálních potřeb. Nicméně, tyto benefity nijak nesouvisí s výkonem konkrétní funkce. Zároveň je třeba upozornit, že např. služební mobilní telefon nebo služební notebook nelze považovat za benefit, neboť jsou zaměstnancům poskytovány čistě za účelem plnění jejich pracovních povinností a nikoliv pro osobní účely.
V souvislosti s takto poskytovanými informacemi je třeba poukázat na skutečnost, že výše platů a mimořádných odměn úzce souvisí s druhem práce, její složitostí a množstvím, mírou odpovědnosti, druhem pracovního úvazku či konkrétními výsledky práce každého jednotlivého zaměstnance. Je otázkou, nakolik jsou pro účel deklarovaný žadatelkou tyto poskytnuté požadované informace (výše platů, náhrad a případných odměn) komplexní.
Povinný subjekt žadatelku upozorňuje, že požadované údaje poskytuje v rámci politiky transparentnosti, avšak pouze pro její osobní potřebu a jakékoliv další nakládání s poskytnutými údaji, včetně jejich zveřejňování, je odpovědností žadatelky, a to včetně všech možných právních dopadů. Komentářová literatura (srov. Furek, A., Rothanzl, L., Jirovec, T.: Zákon o svobodném přístupu k informacím. 1. vydání. Praha: Nakladatelství C. H. Beck, 2016, s. 236) k tomuto uvádí: „Nejčastěji se v této souvislosti diskutuje o zveřejnění osobního údaje, získaného na základě žádosti žadatelem, na internetu. Zveřejnění osobních údajů, které žadatel získá na základě individuální žádosti, pokud by bylo jejich dalším zpracováváním, by bylo možné jen při splnění podmínek daných zákonem o ochraně osobních údajů, a to jak z hlediska povinného souhlasu (§ 5 odst. zákona č. 101/2000 Sb., o ochraně osobních údajů, ve znění pozdějších předpisů), tak z hlediska legitimnosti zveřejnění, tedy zpřístupnění pro předem neurčený okruh osob (srov. § 5 odst. 3 a § 10 zákona č. 101/2000 Sb., o ochraně osobních údajů: „Provádí-li správce zpracování osobních údajů na základě zvláštního zákona, je povinen dbát práva na ochranu soukromého a osobního života subjektu údajů. Při zpracování osobních údajů správce a zpracovatel dbá, aby subjekt údajů neutrpěl újmu na svých právech, zejména na právu na zachování lidské důstojnosti, a také dbá na ochranu před neoprávněným zasahováním do soukromého a osobního života subjektu údajů.“). Podobně je nutné zvažovat, zda zveřejnění oprávněně získané informace nemůže poškodit fyzickou osobu (srov. občanskoprávní ochrana osobnosti v § 81 a násl. zákona č. 89/2012 Sb., občanský zákoník – nov), zejména pak § 90 zákona č. 89/2012 Sb., občanský zákoník – nový, podle něhož „Zákonný důvod k zásahu do soukromí jiného nebo k použití jeho podobizny, písemnosti osobní povahy nebo zvukového či obrazového záznamu nesmí být využit nepřiměřeným způsobem v rozporu s oprávněnými zájmy člověka.“).
Osoby ve funkcích, na které předmětná žádost směřuje, mají v řízení o vyřízení žádosti postavení dotčených osob (viz např. rozsudek Nejvyššího správního soudu ze dne 22. 10. 2014, č. j. 8 As 55/2012 – 62, bod 108 a násl.). Dle § 27 odst. 2 zákona č. 500/2004 Sb., správní řád (dále jen „správní řád“), ve spojení s § 20 odst. 4 věta druhá Informačního zákona je dotčeným osobám přiznáno postavení účastníka řízení. Zásady součinnosti s dotčenými osobami jsou pak upraveny v § 4 správního řádu. Vzhledem k jejich postavení v řízení mají právo se k předmětné žádosti vyjádřit. S ohledem na příslušná ustanovení zákona, bude rozhodnutí v předmětné věci dle § 72 odst. 1 správního řádu doručeno všem účastníkům řízení, tedy i dotčeným osobám, a dotčené osoby mohou využít opravných prostředků.
Podle § 5 odst. 3 Informačního zákona „Do 15 dnů od poskytnutí informací na žádost povinný subjekt tyto informace zveřejní způsobem umožňujícím dálkový přístup“. Vzhledem k ochraně soukromého života dotčených osob je záměrem povinného subjektu tuto povinnost splnit zveřejněním doprovodné informace. Tento postup připouští v odvodněných případech komentářová literatura: „S ohledem na skutečnost, že zveřejnění osobních údajů na internetu zasahuje do práv dotčených osob mnohem intenzivněji, než jejich zpřístupnění ve vztahu ke konkrétnímu žadateli o informace, připouští však praxe v tomto případě provedení testu proporcionality a na jeho základě zveřejnění „pouhé“ doprovodné informace o tom, že o určitých zaměstnancích byla poskytnuta informace o platu či odměně (srov. společné stanovisko Ministerstva vnitra s Úřadem pro ochranu osobních údajů č. 1/2012, http://www.mvcr.cz/odk2/soubor/stanovisko-odk-2012-1-pdf.aspx). Rozsudek rozšířeného senátu tento postup nevylučuje a navazující rozsudek NSS č. j. 4 As 90/2013-44 s provedením testu proporcionality v případě zveřejňování informací naopak výslovně počítá.“ (srov. Furek, A., Rothanzl, L., Jirovec, T.: Zákon o svobodném přístupu k informacím. Komentář. 1. vydání. Praha: C. H. Beck, 2016, s. 426 – 462).
Povinný subjekt žadatelce sděluje, že výše uvedené dotčené osoby udělily svůj souhlas s poskytnutím osobních údajů pouze za účelem vyřízení žádosti sp. zn. Zin 32/2018, avšak tento souhlas nemůže být automaticky chápán jako souhlas těchto dotčených osob k dalšímu šíření informací ve veřejném prostoru.
Povinný subjekt znovu, jak již bylo uvedeno v rámci odůvodnění rozhodnutí výše, upozorňuje, že podle čl. 17 odst. 5 Listiny jsou státní orgány a orgány územní samosprávy povinny přiměřeným způsobem poskytovat informace o své činnosti. Ostatně, zdůrazňují to i body 126 a 127 nálezu Ústavního soudu ve věci sp. zn. IV. ÚS 1378/16 ze dne 17. 10. 2017, které odkazují na test proporcionality uplatňovaný Evropským soudem pro lidská práva při aplikaci čl. 10 Úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod. Právě na základě tohoto testu je potřeba „přiměřenost“ poskytovaných informací zkoumat. V bodech 128 až 131 zmíněného nálezu odkazuje Ústavní soud na jednotlivá práva dána čl. 8 a čl. 10 Úmluvy. V bodě 131 Ústavní soud přímo nabádá, že výsledek řízení „by se v zásadě neměl lišit podle toho, zda věc byla posuzována podle čl. 8 Úmluvy, resp. čl. 10 Listiny na straně jedné, nebo podle čl. 10 Úmluvy, resp. čl. 17 Listiny, na straně druhé. Všechna tato práva zasluhují stejnou ochranu.“
Právě z tohoto důvodu, s odkazem na nález Ústavního soudu sp. zn. IV. ÚS 1378/16 ze dne 17. 10. 2017, povinný subjekt na základě provedeného testu proporcionality na jedné straně poskytuje žadatelce veškeré požadované informace, vyjma informací, o jejichž odmítnutí rozhodl výše uvedenými výroky I. a II., na straně druhé však povinný subjekt v zájmu ochrany soukromí dotčených osob zveřejní poskytnutou informaci podle § 5 odst. 3 Informačního zákona pouze formou doprovodné informace.
Pokud se způsobem vyřízení žádosti v místě, kde jsou poskytnuty informace, žadatelka nesouhlasí, může podle § 16a odst. 1 Informačního zákona podat stížnost do 30 dnů od doručení této informace. Stížnost se podává přímo k povinnému subjektu, který informaci poskytl. O stížnosti rozhoduje předseda Nejvyššího soudu.

matches:
soud
zákona č. 106
soud
§ 2
zákona č. 106
§ 15
§ 2
§ 3
§ 15
§ 11
zákona č. 106
§ 3
§ 2
§ 3
§ 2
§ 134
zákona č. 262
§ 134
§ 11
§ 16
§ 83
zákona č. 500
§ 5
§ 32
zákona č. 236
§ 5
zákona č. 236
§ 32
zákona č. 236
§ 5
§ 6
§ 33
Zákona č. 236
§ 6
zákona č. 236
§ 33
zákona č. 236
zákona č. 101
§ 5
§ 10
zákona č. 101
§ 81
zákona č. 89
§ 90
zákona č. 89
§ 27
zákona č. 500
§ 20
§ 4
§ 72
§ 5
čl. 17
čl. 10
soud
čl. 8
čl. 10
soud
čl. 8
čl. 10
čl. 10
čl. 17
§ 5
§ 16


text:
Žádost o rozhodnutí o předběžné otázce podaná cour d'appel de Bruxelles (Belgie) dne 8. února 2019 – Viasat UK Ltd, Viasat Inc. v. Institut belge des services postaux et des télécommunications (IBPT)
(Věc C-100/19)
Navrhovatelky: Viasat UK Ltd, Viasat Inc.
Odpůrce: Institut belge des services postaux et des télécommunications (IBPT)
Vedlejší účastníci řízení: Inmarsat Ventures Ltd c.o., Eutelsat SA
Musí být čl. 4 odst. 1 písm. c) bod ii), čl. 7 odst. 1 a čl. 8 odst. 1 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 626/2008/ES ze dne 30. června 2008 o výběru a povolování soustav poskytujících družicové pohyblivé služby (MSS)1 vykládány v tom smyslu, že v případě, že se prokáže, že provozovatel vybraný v souladu s hlavou II tohoto rozhodnutí neposkytl družicové pohyblivé služby prostřednictvím družicového pohyblivého systému ke dni stanovenému v čl. 4 odst. 1 písm. c) bodu ii) tohoto rozhodnutí, musí příslušné orgány členských států uvedené v čl. 8 odst. 1 téhož rozhodnutí odmítnout udělit tomuto provozovateli povolení k provozu pozemských komplementárních komponentů z důvodu, že tento provozovatel nesplnil závazek přijatý v žádosti?
V případě záporné odpovědi na první otázku, musí být tato ustanovení vykládána v tom smyslu, že ve stejném kontextu mohou příslušné orgány členských států uvedené v čl. 8 odst. 1 téhož rozhodnutí odmítnout udělit tomuto provozovateli povolení k provozu pozemských komplementárních komponentů z toho důvodu, že nesplnil závazek pokrytí ke dni 13. června 2016?

matches:
čl. 4
čl. 7
čl. 8
čl. 4
čl. 8
čl. 8


text:
3 Skutkový stav jako základ pro rozhodnutí - PDF
3 Skutkový stav jako základ pro rozhodnutí
Download "3 Skutkový stav jako základ pro rozhodnutí"
1 Probatio est rei dubiae legitimis argumentis ostensio Skutkový stav jako základ pro rozhodnutí Již v předcházejícím textu jsme naznačili vztah mezi civilním soudním řízením a hmotným soukromým právem. Řečeno ve zkratce, v civilním procesu se (soukromé) právo určuje a vynucuje, popřípadě se zajišťuje jeho budoucí uspokojení. 125 Jak uvádí V. Hora: Účelem ( ) každého procesu je dopomoci objektivnímu právu (právnímu řádu) k plné platnosti ( ); tím, že proces uskutečňuje právní řád, dopomáhá zároveň k uspokojení i zájmům jednotlivce i celku a zjednává v jednotlivém případě průchod spravedlnosti. 126 Soudní rozhodnutí, které je smyslem a vyústěním každého civilního procesu, zejména ovšem řízení sporného, je aktem aplikace práva na určité skutečnosti vnějšího světa. To platí jak pro rozhodnutí meritorní, která vyřizují věc samu, tak i nejrůznější rozhodnutí procesní. Citujme zde výstižné vyjádření tohoto faktu F. Štajgrem: Společenský vztah se může stát právním poměrem, je-li smyslově vnímatelný. Smyslově je vnímatelný, postižitelný, je-li souhrnem takových skutečností, jimž ve vnějším světě něco určitého odpovídá. Je-li úkolem soudu ( ) poskytnout v občanském soudním řízení ochranu práv, musí mu být známa jak právní norma, která stanoví právo, o jehož ochranu jde, tak skutečnosti a jejich vztahy, z nichž podle této normy má toto právo vzniknout. ( ) Skutečnosti ( ) zakládající právo 124 Jak uvádí Accursiova Glossa ordinaria k Justiniánovu Kodexu, knize 4, titulu 19, De probationibus; citováno dle Kejř, J. Teorie soudních důkazů ve středověkých právních a teologických naukách. Právněhistorické studie č. 40, Praha : Univerzita Karlova v Praze, 2009, s Hora, V. Učebnice civilního práva procesního. Praha : Všehrd, 1947, s Hora, V. op. cit. (Učebnice ), s2 SKUTKOVÝ STAV JAKO ZÁKLAD PRO ROZHODNUTÍ ( ) však soud před provedením řízení nezná ( ). Nejpodstatnější složkou soudního řízení je právě seznamování soudu s nimi. 127 Tímto seznamováním soudu se skutečnostmi, o něž se hmotné právo opírá, tak aby mu byl zjednán průchod, je zjišťování skutkového stavu. Naopak právní znalosti, přinejmenším v rozsahu domácího právního řádu 128, soud již má (iura novit curia 129 ), resp. si je opatří mimoprocesním způsobem. 130 Jelikož soudcem je samozřejmě člověk, neliší se způsob získávání právních znalostí od zjišťování skutkového stavu tolik, jak by se mohlo na první pohled zdát: prameny práva, z nichž pro svůj úsudek čerpá podklad, vnímá opět jen svými smysly. Proto není divu, že účastníci sporu v něm jsou velmi aktivní nejen po stránce předkládání důkazních návrhů, ale nemenší měrou též v prezentaci možných a jimi preferovaných právních řešení, aby je soud snad nepřehlédl. Pro účely této knihy však budeme obě stránky od sebe, v jistém ohledu poněkud uměle, odlučovat. Otázkou skutkovou (quaestio facti) je pravdivost či nepravdivost skutkových tvrzení účastníků, popřípadě zjištění pravdivé odpovědi na otázku, kterou položil soud sám bez iniciativy účastníků ( ). Otázkou právní je, pod jaké ustanovení zákona mají být zjištěné skutečnosti subsumovány. 131 Poněkud odlišně vyjádřeno zahrnují poznatky o právu právě a pouze následující druhy znalostí: 1) o existenci a obsahu právních norem (tj. především o hypotéze a dispozici 132 ), 2) o tom, zda lze určité zjištěné skutečnosti subsumovat pod abstraktní skutkovou podstatu, a 3) o tom, zda je dán normativní důsledek (tj. zda je dáno oprávnění/povinnost). Ostatní poznatky jsou skutkové. 133 Ve zkratce řečeno, odpovědi na otáz Štajgr, F. Materiální pravda v občanském soudním řízení. Praha : Orbis, 1954, s Problematika dokazování cizích právních norem přesahuje záběr této knihy; podrobněji k ní srov. například Štajgr, F. Důkaz cizího práva. Acta Universitatis Carolinae Iuridica, č. 4/1964, s. 97 an. 129 Princip, který je jako každá jiná obecná právní zásada vlastně generalizovanou právní normou a který neurčuje, co má soudce znát, nýbrž co není třeba dokazovat. Srov. Štajgr, F. K otázce Iura novit curia. Právník, č. 8/1965, s Přičemž i znalost práva cizího je soudce oprávněn si samostudiem či jinými způsoby probíhajícími i mimo vlastní řízení obstarat. Srov. Drápal, L., Bureš, J. a kol. Občanský soudní řád. Komentář. I. a II. svazek, 1. vydání, Praha : C. H. Beck, 2009, s Knapp, V. op. cit. (Teorie práva), s Ke struktuře právní normy srov. Knapp, V. Vědecká propedeutika pro právníky. Praha : EUROLEX BOHEMIA, 2003, s Fiala, J. op. cit. (Důkaz zavinění ), s3 DOKAZOVÁNÍ V MEDICÍNSKOPRÁVNÍCH SPORECH ku, co je, jsou poznatky skutkovými, odpovědi na otázku, co má být (co je právem uloženo jako povinnost), jsou samozřejmě poznatky právními. 134 Dlužno ovšem podotknout, že toto rozlišení se stává obtížným u pojmů v této knize hojně diskutovaných typu protiprávnost, příčinná souvislost či zavinění. Zda v konkrétním případě nastal jev či děj, který tyto pojmy popisují, je skutkovým zjištěním, zároveň se ovšem v obecné rovině jedná o pojmy právní. 135 Nadále se soustředíme na postup, kterým soud získává představu o takových skutečnostech, z nichž může vyplynout především závěr o občanskoprávní odpovědnosti jedné osoby zdravotníka či zdravotnického zařízení vůči druhé osobě pacientovi tedy na způsob nacházení odpovědi na otázky skutkové, byť za využití mimo jiné i výše uvedených právních pojmů. Mnoho z těchto úvah má ovšem obecný rozměr a lze je s většími či menšími rozdíly vztáhnout i na řadu jiných případů, se zdravotní péčí nijak nesouvisejících. Předně nesmíme opomenout, že v civilních soudních řízeních nezřídkakdy dochází k tomu, že soud představu o skutkovém stavu nezískává, nýbrž je mu uloženo přijmout určitý skutkový závěr vzhledem k procesní situaci, například pasivitě jednoho z účastníků. V různých případech typu nepodání odporu proti platebnímu rozkazu, zmeškání soudního jednání, uznání nároku, fikce uznání v důsledku včasného nevyjádření se k žalobě atd. se soudní rozhodnutí opírá o formální pravdu 136, která se může od objektivní reality výrazně lišit. Naznačené procesní instrumenty jsou nezbytné, neboť nestranný subjekt, kterým soud má být, nemůže suplovat nedostatek aktivity na straně účastníka svou iniciativou. Tím by svou nestrannost i rovnost zbraní stran sporu samozřejmě zpochybnil. Aplikace těchto zvláštních procesních opatření čelících nečinnosti účastníka ovšem není charakteristickým příkladem zjišťování stavu věci co nejvíce se blížícího realitě. Pro účely další analýzy tedy budeme předpokládat, že obě strany medicínskoprávního sporu budou přiměřeně aktivní a řádné zjištění skutkového stavu si touto svou aktivitou v jistém smyslu slova vynutí Gerlich, K. Skutkové zjištění a právní posouzení v řízení soudním. Praha Brno : Orbis, 1934, s Fiala, J. op. cit. (Důkaz zavinění ), s K tomuto pojmu srov. též Svoboda, K. Dokazování. Praha : ASPI Wolters Kluwer, 2009, s Svoboda, K. Jak donutit soud, aby opravdu dokazoval. Právní rádce, č. 8/2007, s4 SKUTKOVÝ STAV JAKO ZÁKLAD PRO ROZHODNUTÍ S výše uvedeným úzce souvisí jiná otázka, a to v jakém rozsahu soud vůbec potřebuje k tomu, aby mohl dospět k nějakému rozhodnutí, skutkový stav věci zjistit? Zde opět vystupuje do popředí nevyhnutelné propojení skutkových a právních aspektů každého soudního sporu, byť je od sebe separujeme, neboť potřebný rozsah faktů se odvíjí od předpokladů pro použití právní normy, která dle úvahy soudu či požadavku účastníka sporu má být použita. Zpravidla z přednesů stran tedy vyplyne právní norma, kterou má soud použít, a z ní lze konsekventně vyvodit, které skutečnosti jsou relevantní z hlediska dokazování či jiného způsobu zjištění skutkového stavu. 138 Jak bude uvedeno dále, spory v oblasti péče o zdraví jsou ovládány zásadou dispoziční, podle níž soud nemá překročit návrhy stran (iudex ne eat ultra petita partium). Soud tedy musí nejprve posoudit, zda žalobní návrh lze subsumovat pod nějaké právní normy. Pokud ne, může žalobu zamítnout bez dalšího. Pokud ano, zjistil tím skupinu abstraktních norem, z nichž je teprve třeba vybrat individuální, v dané věci aplikovatelnou normu ta vyplyne z přednesů účastníků řízení. Poněkud podrobněji rozvedeno: Vylíčení údajného skutkového stavu stranami sporu umožňuje zjistit okruh potenciálně aplikovatelných norem, tedy norem, které v dané věci vůbec rozumně připadají v úvahu jako relevantní. Skutkové podstaty těchto norem se skládají z určitých prvků, příslušná strana sporu tedy musí tvrdit skutečnosti těmto prvkům odpovídající (neučinila-li by tak, byl by soud povinen ji poučit, že netvrdí všechny potřebné skutečnosti; nenapraví-li účastník tento nedostatek, neunese případně břemeno tvrzení). Tvrzené skutečnosti jsou předmětem dokazování či jiného procesně korektního zjišťování a na základě jeho výsledků soud provede subsumpci a právní kvalifikaci a vydá své rozhodnutí. 139 Popsané schéma je přirozeně jen modelové a uplatní se v plné míře zejména v těch sporech, v nichž dojde k meritornímu projednání uplatněného nároku, nikoli jen k procesnímu vyřízení například zastavením řízení z určitého zákonného důvodu. Obsáhlejší zjišťování skutkového stavu ovšem nemusí proběhnout ani ve sporech, v nichž se rozhoduje meritorně: příkladem může být řízení, v němž by i v případě prokázání Štajgr, F. Důkazní břemeno v civilním soudním sporu. Praha : Knihovna sborníku věd právních a státních, 1931, s Ibid. Nutno ovšem připustit, že subsumpce ve skutečnosti není tak přímočarý proces, za jaký jej soudy vydávají, nýbrž v sobě často nese motiv dosáhnout určitého výsledku; srov. Kaufmann, A. op. cit., s Tento aspekt však pro naše účely pomiňme. 735 DOKAZOVÁNÍ V MEDICÍNSKOPRÁVNÍCH SPORECH žalobních tvrzení nebylo možno vyhovět uplatněnému žalobnímu návrhu. V tomto případě není třeba skutkový stav podrobněji zjišťovat, neboť by to bylo nadbytečné a neekonomické, a žalobu je rovněž možno bez dalšího zamítnout. 140 Podotkněme ještě, že v průběhu řízení se ovšem okruh relevantních skutečností může proměňovat. Tak jak strany přizpůsobují a doplňují své přednesy, stávají se některé skutečnosti irelevantními a jiné je třeba doplnit. 141 Proces zjišťování skutkového stavu věci je nutno vnímat dynamicky, jeho dovršení nastává až k okamžiku vydání rozhodnutí. 3.1 Odpovědnost za zjištění skutkového stavu věci Základní otázkou občanského soudního řízení a jeho právní úpravy je, kdo má odpovědnost za náležité a vyčerpávající shromáždění důkazního materiálu, zda soud nebo procesní strany, anebo konečně všechny tyto subjekty společně. 142 Ve shodě s tradicí právní kultury středoevropského prostoru budeme vycházet z rozčlenění typů civilních soudních procesů podle míry, v jaké zájmy v nich projednávané opravňují zásah státu do svobody lidí spravovat si své soukromé záležitosti autonomně. Za typické rozlišení, které v zásadě respektuje i úprava ustanovení 120 občanského soudního řádu 143, můžeme považovat kategorie sporných a nesporných řízení. 140 Rozsudek Městského soudu v Praze ze dne , sp. zn. 16 Co 95/98 a 16 Co 96/98 (R 62/2000). 141 Winterová, A. a kol. op. cit., s Macur, J. Povinnost a odpovědnost v občanském právu procesním. Brno : Masarykova univerzita v Brně, 1991, s. 11. Tato otázka se však netýká jen dokazování, nýbrž veškerého zjišťování skutkového stavu věci. 143 Český procesní předpis udržuje určitou anomálii v podobě řízení o přivolení k výpovědi z nájmu bytu, pro něž předepisuje odpovědnost soudu za zjištění skutkového stavu (projev zásady vyšetřovací), ačkoli jde o řízení svou povahou sporné. Na jeho sporném charakteru nemění nic ani okolnost, že nájemce bude často slabší smluvní stranou. Pro srovnání můžeme totiž uvést například spor o platnost výpovědi z pracovního poměru, ve kterém bývá zaměstnanec rovněž považován za zpravidla slabší stranu, a pro řízení přitom bez jakýchkoli námitek platí zásada projednací. Uplatnění vyšetřovací/projednací zásady v řízení a jeho nesporný/sporný charakter jsou tedy dvě vlastnosti, které je nutno rozlišovat, i když budou zpravidla těsně souviset. 74 Podobné dokumenty
TEORIE PRÁVA 8. APLIKACE PRÁVA, AKTY APLIKACE PRÁVA Mgr. Martin Kornel kornel@fakulta.cz APLIKACE PRÁVA Aplikací práva se rozumí kvalifikovaná forma realizace práva uskutečňovaná orgány veřejné moci, při Více Mezinárodní prvek, důsledky. Definujte zápatí - název prezentace / pracoviště 1
Mezinárodní prvek, důsledky Definujte zápatí - název prezentace / pracoviště 1 21 Cdo 15/2014 Právní teorie již dříve dovodila, že kolizní normy nelze aplikovat v případě obcházení zákona, za nějž je v Více OBČANSKÉ SOUDNÍ ŘÍZENÍ Pohledávky 1. běh Prosinec 2013
OBČANSKÉ SOUDNÍ ŘÍZENÍ Pohledávky 1. běh Prosinec 2013 Odborné školení v rámci projektu Odborné vzdělávání zaměstnanců společnosti RILEXTRADERS reg.č.: CZ.1.04/1.1.02/94.01311 Soudy a soudnictví Vymezení Více Související předpisy: 46 správního řádu zahájení řízení z moci úřední; čl. 2 odst. 2 a 4 Ústavy; čl. 2 odst. 2 a 3 Listiny; 79 a násl. s. ř. s.
Dokazování dluhu. Po ukončení následné kontroly podle Celního zákona tak není důvodu zahajovat pro účely doměření celního dluhu jakékoli nové daňové řízení podle 21 zák. o správě daní a poplatků; to bylo Více Metodický list pro kombinovaného studia předmětu CIVILNÍ PROCES. I. soustředění
Metodický list pro kombinovaného studia předmětu CIVILNÍ PROCES I. soustředění Název tématického celku: ZÁKLADNÍ ZÁSADY OBČANSKÉHO SOUDNÍHO ŘÍZENÍ Předmětem prvního soustředění je vysvětlení základních Více 4 obchodní korporace. 92 Lasák
Z důvodové zprávy: Je zavedeno obecné pravidlo o otočení důkazního břemene v neprospěch silnějších (lépe informovaných) subjektů tento koncept sleduje dosavadní trend nastavený u důkazních prostředků při Více Občanský soudní řád (Zákon č. 99/1963 Sb.) Zákon č. 292/2013 Sb. o zvláštních řízeních soudních Zákon č. 120/2001 Sb. o soudních exekutorech a
Občanské právo procesní Co k tomu? Občanský soudní řád (Zákon č. 99/1963 Sb.) Zákon č. 292/2013 Sb. o zvláštních řízeních soudních Zákon č. 120/2001 Sb. o soudních exekutorech a exekuční činnosti (Exekuční Více Rozhodčí řízení. Přednáška 3-4 VŠFS 2015
Rozhodčí řízení Přednáška 3-4 VŠFS 2015 Právní povaha RŘ - zákon úprava rozhodování majetkových sporů nezávislými a nestrannými rozhodci Výsledkem činnosti rozhodce v rozhodčím řízení nemůže být žádná Více Metodické listy pro kombinované studium předmětu
Gymnázium a Střední odborná škola, Rokycany, Mládežníků 1115 Číslo projektu: CZ.1.07/1.5.00/34.0410 Číslo šablony: Název materiálu: Ročník: Identifikace materiálu: Jméno autora: Předmět: Tématický celek: Více Univerzita Karlova v Praze Evangelická teologická fakulta
Univerzita Karlova v Praze Evangelická teologická fakulta Základy práva, 11. května 2015 Přehled přednášky Poskytovatelé úvěrů a zápůjček Banky Nebankovní instituce Lichváři a jim podobná individua Nejčastější Více ADR a rozhodčí řízení. Přednáška 3 - KS VŠFS 2014
ADR a rozhodčí řízení Přednáška 3 - KS VŠFS 2014 Rozhodčí soudy /RS/ stálé rozhodčí instituce -rozhodčí soudy (RS) Zřízeny podle právních předpisů státu, kde mají sídlo (zřizovatele) vydávají svá pravidla Více TEORIE PRÁVA Aplikace práva
TEORIE PRÁVA JUDr. Petr Čechák, Ph.D. Petr.Cechak@mail.vsfs.cz Realizace práva = výkon práva (jednání způsobem, které objektivní právo umožňuje) kvalifikovaná forma realizace práva, při níž orgány veřejné Více ADR a rozhodčí řízení. Přednáška 5-6 VŠFS 2014
ADR a rozhodčí řízení Přednáška 5-6 VŠFS 2014 Odměna rozhodce Zákon výslovně neupravuje Nutno řešit analogiae legis Smlouva příkazní či smlouva o dílo (ObčZ) Přednost dána smluvní úpravě rozhodčí smlouva Více 1. KAPITOLA Úvaha nad rozčleněním nalézacího řízení v českém civilním procesu
1. KAPITOLA Úvaha nad rozčleněním nalézacího řízení v českém civilním procesu Zákonodárce a české civilní soudy se dlouhodobě potýkají s tím, kterak formulovat a posléze vyložit pravidla, jimiž se má řídit Více R O Z S U D E K J M É N E M R E P U B L I K Y
2 As 78/2010-49 ČESKÁ REPUBLIKA R O Z S U D E K J M É N E M R E P U B L I K Y Nejvyšší správní soud rozhodl v senátě složeném z předsedy JUDr. Vojtěcha Šimíčka a soudců Mgr. Radovana Havelce a JUDr. Lenky Více VYDÁNÍ EXEKUČNÍHO TITULU SOUDEM:
VYDÁNÍ EXEKUČNÍHO TITULU SOUDEM: I. V RÁMCI STANDARDNÍHO ŘÍZENÍ II. V TZV. ZKRÁCENÉM ŘÍZENÍ I. PLATEBNÍ ROZKAZ (PR) II. SMĚNEČNÝ A ŠEKOVÝ PLATEBNÍ ROZKAZ (S/Š PR) J SOUD MŮŽE ROZHODOVAT STANDARDNÍM ZPŮSOBEM: Více Metodický list pro první soustředění kombinovaného studia. předmětu FINANČNÍ A POJISTNÉ PRÁVO
Metodický list pro první soustředění kombinovaného studia předmětu FINANČNÍ A POJISTNÉ PRÁVO Název tématického celku: Pojistné právo podle zákona č.40/1964 Sb., OZ Cíl: Základním cílem tohoto tematického Více K právní povaze protokolu o kontrole a rozhodování o námitkách proti němu 1)
Petr Svoboda K právní povaze protokolu o kontrole a rozhodování o námitkách proti němu 1) I. Úvod Navrhovaný zákon o kontrole 2), podobně jako platný zákon o státní kontrole 3), stanoví obecnou, subsidiární Více Přednáška dne Petr Lavický
Přednáška dne 5. 5. 2010 Petr Lavický Přehled výkladu Základní principy civilního procesu Právo na spravedlivý proces Přehled zásad Zásada kontradiktornosti Zásada projednací x zásada vyšetřovací Zásada Více Správní právo procesní
Správní právo procesní č. 3 : Správnířízení 1 JUDr. Ing. Filip Dienstbier, Ph.D. Osnova: 1. Správnířízení pojem 2. Druhy správního řízení 3. Procesní principy správního řízení 4. Základní procesní fáze Více R O Z S U D E K J M É N E M R E P U B L I K Y
4 Ans 6/2011-82 ČESKÁ REPUBLIKA R O Z S U D E K J M É N E M R E P U B L I K Y Nejvyšší správní soud rozhodl v senátě složeném z předsedkyně JUDr. Marie Turkové a soudců JUDr. Jiřího Pally a JUDr. Dagmar Více R O Z S U D E K J M É N E M R E P U B L I K Y
PROGRAM PŘEDNÁŠEK TRESTNÍ PRÁVO (hmotné a procesní) V EVROPSKÉM PROSTŘEDÍ IV. jarní semestr Evropská hospodářská, správní a kulturní studia - ak. rok 2014/2015 I. 25. 2. 2014 doc. M. Fryšták Pojem trestního Více PROCESNÍ POVINNOSTI ÚČASTNÍKŮ CIVILNÍHO ŘÍZENÍ VE VZTAHU K NEGATIVNĚ FORMULOVANÉ NORMATIVNÍ VĚTĚ HMOTNĚPRÁVNÍ NORMY
PROCESNÍ POVINNOSTI ÚČASTNÍKŮ CIVILNÍHO ŘÍZENÍ VE VZTAHU K NEGATIVNĚ FORMULOVANÉ NORMATIVNÍ VĚTĚ HMOTNĚPRÁVNÍ NORMY MAREK DEL FAVERO Právnická fakulta Masarykovy univerzity, Česká republika Abstrakt v Více Sylabus pro denní formu výuky bc. oboru adiktologie
Název předmětu: Základy práva Číslo předmětu: B01270 Typ předmětu, dotace: povinný, 30 hodin, 2+0 Zakončení předmětů: zápočet Ročník: 1. Semestr: zimní Vyučující: JUDr. Michaela Štefunková, Ph.D. Kontakt: Více Zákon č. 216/1994 Sb., o rozhodčím řízení a o výkonu rozhodčích nálezů
Zákon č. 216/1994 Sb., o rozhodčím řízení a o výkonu rozhodčích nálezů Doručování (1) Doručení rozhodčího nálezu vyvěšením na úřední desce rozhodce nenahrazuje zákonem předpokládané vyvěšení na úřední Více K ZAPOČTENÍ V RÁMCI SOUDNÍHO ŘÍZENÍ ROZSAH NALÉHAVÉHO PRÁVNÍHO ZÁJMU KE SPOLUVLASTNICKÉMU PODÍLU VLASTNICTVÍ
4/2015 MIMOKNIHOVNÍ VLASTNICTVÍ str. 12 K ZAPOČTENÍ V RÁMCI SOUDNÍHO ŘÍZENÍ str. 3 ROZSAH NALÉHAVÉHO PRÁVNÍHO ZÁJMU KE SPOLUVLASTNICKÉMU PODÍLU Právo není spravedlnost, ale spravedlnost je přirozené právo. Více Teorie práva VOŠ Sokrates
Teorie práva VOŠ Sokrates Realizace práva Mgr. Ondřej Havránek Pojem realizace Realizací právních norem rozumíme uskutečňování právních norem v právní praxi, tj. využívání oprávnění a dodržování právních Více Obsah. O autorovi... V Předmluva... VII Seznam použitých zkratek... XV
O autorovi... V Předmluva... VII Seznam použitých zkratek... XV KAPITOLA I. Přivolení k zásahu do integrity člověka...1 1. Obecný výklad...1 2. Informovaný souhlas se zásahem do integrity...4 2.1 Komu Více 1. ÚVOD 2. POJEM DOKAZOVÁNÍ
OBSAH 1. ÚVOD...2 2. POJEM DOKAZOVÁNÍ.3 2.1. Pojem procesního dokazování...3 2.2. Předmět dokazování.....4 3. USNADNĚNÍ DOKAZOVÁNÍ... 6 3.1.Prejudiciální otázky....6 3.2. Právní domněnky, úvaha soudu....6 Více R o z h o d n u t í. I. Podle ustanovení 152 odst. 5 písm. b) správního řádu se rozklad navrhovatele do výroku I. usnesení Ministerstva vnitra zamítá.
Ministr vnitra Milan Chovanec V Praze dne 11. 4. 2014 Č.j.:MV-16239-6/VS-2014 R o z h o d n u t í Ministr vnitra, jako příslušný správní orgán podle ustanovení 152 odst. 2 zákona č. 500/2004 Sb., správní Více ČÁST PRVNÍ PROMLČENÍ
ČÁST PRVNÍ PROMLČENÍ A. Podstata promlčení I. Obecná úprava promlčení v občanském zákoníku 1. Hmotněprávní aspekt promlčení 100 a násl. obč. zák. Podstatou promlčení není zánik práva, ale jeho závažné Více Obsah. O autorovi... V Předmluva...VII Přehled obsahu... IX Seznam použitých zkratek...xix
Předmluva Pracovní spory projednávané civilními soudy byly po dlouhou dobu oblastí, v níž se zdálo, že všechny zásadní problémy už byly vyřešeny. Pozornost byla věnována zejména hmotnému právu, méně již Více 2. KAPITOLA Žaloba obecný výklad
Žaloba obecný výklad I. Žaloba jako předěl mezi procesním a hmotným právem II. Žaloba součást emancipovaného procesního práva III. Žaloba jako úkon jedince IV. Forma žaloby V. Přirozené náležitosti žaloby Více R O Z S U D E K J M É N E M R E P U B L I K Y
č. j. 3 Ads 91/2006-54 ČESKÁ REPUBLIKA R O Z S U D E K J M É N E M R E P U B L I K Y Nejvyšší správní soud rozhodl v senátě složeném z předsedy JUDr. Jaroslava Vlašína a soudců JUDr. Milana Kamlacha a Více 1. Splnění 1.1. Obecná ustanovení
1. Splnění 1.1. Obecná ustanovení 1. Plnění dluhu osobě odlišné od věřitele Dluh zanikne splněním jen tehdy, plní-li dlužník věřiteli, případně osobě oprávněné přijmout plnění namísto věřitele. Plní-li Více R O Z S U D E K J M É N E M R E P U B L I K Y
č. j. 2 As 31/2006-122 ČESKÁ REPUBLIKA R O Z S U D E K J M É N E M R E P U B L I K Y Nejvyšší správní soud rozhodl v senátě složeném z předsedkyně JUDr. Miluše Doškové a soudců JUDr. Vojtěcha Šimíčka a Více Česká republika NÁLEZ Ústavního soudu. Jménem republiky. a rozsudek Krajského soudu v Brně ze dne 4. 1. 2012, č. j. 44 Co 375/2010-188,
č. j. 1 Afs 28/2004-61 ČESKÁ REPUBLIKA R O Z S U D E K J M É N E M R E P U B L I K Y Nejvyšší správní soud rozhodl v senátě složeném z předsedy JUDr. Josefa Baxy a soudců JUDr. Lenky Kaniové a JUDr. Marie Více R O Z S U D E K J M É N E M R E P U B L I K Y
3 Ads 132/2010-109 ČESKÁ REPUBLIKA R O Z S U D E K J M É N E M R E P U B L I K Y Nejvyšší správní soud rozhodl v senátě složeném z předsedy senátu JUDr. Jaroslava Vlašína a soudců JUDr. Petra Průchy a Více Česká republika NÁLEZ Ústavního soudu. Jménem republiky
Česká republika NÁLEZ Ústavního soudu Jménem republiky Ústavní soud rozhodl v senátu složeném z předsedy Radovana Suchánka a soudců Vojtěcha Šimíčka (soudce zpravodaj) a Jiřího Zemánka ve věci ústavní Více ČÁST D ZRUŠENÍ A/NEBO PROHLÁŠENÍ NEPLATNOSTI ODDÍL 2 HMOTNĚPRÁVNÍ USTANOVENÍ
METODICKÉ POKYNY TÝKAJÍCÍ SE PRŮZKUMU PROVÁDĚNÉHO ÚŘADEM PRO HARMONIZACI NA VNITŘNÍM TRHU (OCHRANNÉ ZNÁMKY A PRŮMYSLOVÉ VZORY) V OBLASTI OCHRANNÝCH ZNÁMEK SPOLEČENSTVÍ ČÁST D ZRUŠENÍ A/NEBO PROHLÁŠENÍ Více R O Z S U D E K J M É N E M R E P U B L I K Y
č. j. 5 Ans 9/2010-81 ČESKÁ REPUBLIKA R O Z S U D E K J M É N E M R E P U B L I K Y Nejvyšší správní soud rozhodl v senátu složeném z předsedkyně JUDr. Lenky Matyášové a soudců JUDr. Ludmily Valentové Více Kapitola 3 České právní prostředí
České právní prostředí 3.1 Právní povaha a funkce práva na přístup k soudu, poplatkové povinnosti a nákladů řízení V judikatuře i literatuře není vcelku pochyb o tom, že právo na přístup k soudu má povahu Více PŘEDMLUVA... 9 POUŽITÉ ZKRATKY... 11
OBSAH PŘEDMLUVA.................................................. 9 POUŽITÉ ZKRATKY............................................ 11 1. Odpovědnost za vady a právo reklamovat....................... 13 1.1 Více Započtení 11.9 Strana 1
2 As 54/2011-63 ČESKÁ REPUBLIKA R O Z S U D E K J M É N E M R E P U B L I K Y Nejvyšší správní soud rozhodl v senátě složeném z předsedy JUDr. Vojtěcha Šimíčka a soudců Mgr. Radovana Havelce a JUDr. Miluše Více Odvolání a vzdání se pracovního místa 6.11 Strana 7
Odvolání a vzdání se pracovního místa 6.11 Strana 7 pracovního poměru. Bezprostředním následkem odvolání nebo vzdání se pracovního místa je ukončení výkonu práce na pracovním místě vedoucího zaměstnance. Více ČESKÁ REPUBLIKA ROZSUDEK JMÉNEM REPUBLIKY
5 A 127/2002-42 ČESKÁ REPUBLIKA ROZSUDEK JMÉNEM REPUBLIKY Nejvyšší správní soud rozhodl v senátě složeném z předsedy JUDr. Michala Mazance a soudců JUDr. Petra Příhody a Mgr. Jana Passera v právní věci Více Z ROZHODOVACÍ PRAXE OBECNÝCH SOUDŮ Zákon č. 293/2013 Sb., změna občanského soudního řádu a některých dalších zákonů... 13
Obsah Úvod.................................................... 11 Seznam zkratek........................................... 12 Z ROZHODOVACÍ PRAXE OBECNÝCH SOUDŮ Zákon č. 293/2013 Sb., změna občanského Více PETERKA & PARTNERS v.o.s.
PETERKA & PARTNERS v.o.s. Praha - Bratislava Mgr. Ondřej Peterka advokát Přeshraniční soudní spory a příslušnost soudů Praha, 14.11. 2005 Základní informace Od 1.5. 2004 nová jednotná pravidla: nařízení Více Správní trestání. JUDr. Jana Jurníková, Ph.D. Medlov 2013
Správní trestání JUDr. Jana Jurníková, Ph.D. Medlov 2013 Obecná východiska Správní delikt a soudní delikt - judikatura: trestnost správních deliktů se řídí obdobnými principy jako trestnost trestných činů Více Trestní odpovědnost a povinnost mlčenlivosti znalce. Karel Cibulka Nejvyšší soud, trestní kolegium
Trestní odpovědnost a povinnost mlčenlivosti znalce Karel Cibulka Nejvyšší soud, trestní kolegium Osnova přednášky Základ trestní odpovědnosti Trestný čin neoprávněného nakládání s osobními údaji Některé Více Závěrečné stanovisko
I. Vlastník veřejně přístupné účelové komunikace není oprávněn vybírat žádné platby od jejích uživatelů, byť by se zároveň jednalo o pozemek určený k plnění funkcí lesa ( 3 odst. 1 písm. b/ lesního zákona). Více odboru dozoru a kontroly veřejné správy Ministerstva vnitra č. 2/2008
Stanovisko odboru dozoru a kontroly veřejné správy Ministerstva vnitra č. 2/2008 Označení stanoviska: Právní předpis: Důsledky porušení povinnosti obecního úřadu informovat o místě, době a o navrženém Více ROZSUDEK JMÉNEM REPUBLIKY
3 Aps 4/2012-32 ČESKÁ REPUBLIKA R O Z S U D E K J M É N E M R E P U B L I K Y Nejvyšší správní soud rozhodl v senátě složeném z předsedy JUDr. Jaroslava Vlašína a soudců JUDr. Petra Průchy a JUDr. Jana Více 1. KAPITOLA Obecné zákonitosti dokazování
1. KAPITOLA Obecné zákonitosti dokazování I. Vymezení dokazování ve vztahu k ostatním činnostem soudu II. Důvody pro omezení zjišťovací aktivity soudu III. Nové zásady poznávání v českém civilním sporu Více USNESENÍ. t a k t o :
Konf 55/2012-21 USNESENÍ Zvláštní senát zřízený podle zákona č. 131/2002 Sb., o rozhodování některých kompetenčních sporů, složený z předsedy JUDr. Pavla Simona a soudců JUDr. Marie Žiškové, JUDr. Romana Více OBSAH. Preambule (Motivy a hodnotová východiska zákonodárce)... 1
OBSAH Seznam použitých zkratek........................................ IX Seznam předpisů citovaných v komentáři............................ XI Vývoj právní úpravy a průběh příprav zákona o majetkovém Více (2) Tento zákon nebo jeho jednotlivá ustanovení se použijí, nestanoví-li zvláštní zákon jiný postup.
Zákon č. 500/2004 Sb. správní řád, ve znění z.č. 413/2005 Sb., z.č. 384/2008 Sb., z.č. 7/2009 Sb., z.č. 227/2009 Sb. (výňatek, s přiřazenými názvy příslušných zásad, resp. principů ) ČÁST PRVNÍ ÚVODNÍ Více R O Z S U D E K J M É N E M R E P U B L I K Y
7 Afs 79/2012-37 ČESKÁ REPUBLIKA R O Z S U D E K J M É N E M R E P U B L I K Y Nejvyšší správní soud rozhodl v senátě složeném z předsedkyně JUDr. Elišky Cihlářové a soudců JUDr. Jaroslava Hubáčka a JUDr. Více P EHLED JUDIKATURY. ve vûcech dokazování. Sestavila PETRA POLI ENSKÁ
P EHLED JUDIKATURY ve vûcech dokazování Sestavila PETRA POLI ENSKÁ PŘEHLED JUDIKATURY ve věcech dokazování Ukázka knihy z internetového knihkupectví www.kosmas.cz PŘEHLED JUDIKATURY ve věcech dokazování Více Kontumační rozsudky v teorii a praxi
Právnická fakulta Masarykovy univerzity Katedra občanského práva Diplomová práce Kontumační rozsudky v teorii a praxi Lenka Sklenářová 2010/2011 2 3 Prohlášení studenta Prohlašuji, že jsem diplomovou práci Více NEWSLETTER 3/2015 NEWSLETTER
LETTER 3/2015 NEWSLETTER 3/2015 NEWSLETTER 3/2015 PŘEDSMLUVNÍ ODPOVĚDNOST Nově zakotvená pravidla vyjednávání o uzavření smlouvy Obsah: I. Úvodem II. Předsmluvní odpovědnost předchozí a současná právní Více R O Z S U D E K J M É N E M R E P U B L I K Y
8 As 145/2016-20 ČESKÁ REPUBLIKA R O Z S U D E K J M É N E M R E P U B L I K Y Nejvyšší správní soud rozhodl v senátu složeném z předsedy JUDr. Michala Mazance a soudců JUDr. Miloslava Výborného a Mgr. Více ODPOVĚDNOST STATUTÁRNÍHO ORGÁNU PODLE INSOLVENČNÍHO PRÁVA
ODPOVĚDNOST STATUTÁRNÍHO ORGÁNU PODLE INSOLVENČNÍHO PRÁVA JAKUB JUŘENA Faculty of Law, Masaryk University, Czech Republic Abstract in original language Tento příspěvek si klade za cíl čtenáře seznámit Více t akt o : I. Dovolání se zamítá. II. Žádný z účastníků nemá právo na náhradu nákladů dovolacího řízení.
1 3 Cdo 123/2011 ČESKÁ REPUBLIKA ROZSUDEK JMÉNEM REPUBLIKY Nejvyšší soud České republiky rozhodl v senátě složeném z předsedy JUDr. Roberta Waltra a soudců JUDr. Marty Škárové a JUDr. Petra Vojtka ve věci Více PŘEHLED JUDIKATURY ve věcech výkonu rozhodnutí a exekuce
PŘEHLED JUDIKATURY ve věcech výkonu rozhodnutí a exekuce 1 PŘEHLED JUDIKATURY ve věcech výkonu rozhodnutí a exekuce 2., aktualizované a rozšířené vydání sestavili Vladimír Kůrka Karel Svoboda 3 Vzor citace: Více Generální finanční ředitelství Lazarská 15/7, Praha 1
Generální finanční ředitelství Lazarská 15/7, 117 22 Praha 1 Sekce právní I N T E R N Í S D Ě L E N Í Vyřizuje: Mgr. Hana Jirásková, Oddělení daňového procesu I Tel: (+ 420) 296 854 237, (+ 420) 296 852 Více Část třetí Řízení v prvním stupni
Část třetí / Hlava první Část třetí Řízení v prvním stupni Hlava první Průběh řízení Místní příslušnost / 39 / Občanské soudní řízení 84 Úplné znění 84 v tomto znění od 1. 1. 2001 poslední změna zákonem Více Informace a doporučení Ministerstva školství, mládeže a tělovýchovy k individuálnímu vzdělávání
Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy Čj. 14821/2007-22 V Praze dne 19. června 2007 Informace a doporučení Ministerstva školství, mládeže a tělovýchovy k individuálnímu vzdělávání Podmínky pro povolení, Více R O Z S U D E K J M É N E M R E P U B L I K Y
č. j. 5 Afs 52/2008-98 ČESKÁ REPUBLIKA R O Z S U D E K J M É N E M R E P U B L I K Y Nejvyšší správní soud rozhodl v senátě složeném z předsedkyně JUDr. Lenky Matyášové, Ph.D. a soudců JUDr. Jakuba Camrdy, Více PŘEHLED JUDIKATURY ve věcech smluvní pokuty (s přihlédnutím k novému občanskému zákoníku)
9 As 139/2012-30 ČESKÁ REPUBLIKA R O Z S U D E K J M É N E M R E P U B L I K Y Nejvyšší správní soud rozhodl v senátě složeném z předsedy JUDr. Radana Malíka a soudkyň JUDr. Barbary Pořízkové a Mgr. Daniely Více R O Z S U D E K J M É N E M R E P U B L I K Y
č. j. 5 Afs 5/2009-53 ČESKÁ REPUBLIKA R O Z S U D E K J M É N E M R E P U B L I K Y Nejvyšší správní soud rozhodl v senátu složeném z předsedkyně JUDr. Lenky Matyášové a soudců JUDr. Ludmily Valentové Více PRŮVODCE STUDIEM PŘEDMĚTU KYBERNETICKÁ KRIMINALITA (CYBERCRIME) Mgr. Radim Vičar. Univerzita obrany, Fakulta ekonomiky a managementu
PRŮVODCE STUDIEM PŘEDMĚTU KYBERNETICKÁ KRIMINALITA (CYBERCRIME) Mgr. Radim Vičar Univerzita obrany, Fakulta ekonomiky a managementu radim.vicar@unob.cz Tento předmět se zaměřuje na právní aspekty kybernetické Více Č.j.: OKFK-1378-667/TČ-2014-251001 Praha 26. února 2016 U S N E S E N Í. Podle 66 odst. 1 tr. řádu ukládám pořádkovou pokutu právnické osobě
Č.j.: OKFK-1378-667/TČ-2014-251001 Praha 26. února 2016 U S N E S E N Í Počet listů: 4 Podle 66 odst. 1 tr. řádu ukládám pořádkovou pokutu právnické osobě Mladá fronta, a. s., IČ: 492 40 315, se sídlem Více ROZSUDEK JMÉNEM REPUBLIKY
9 Afs 15/2010-96 ČESKÁ REPUBLIKA R O Z S U D E K J M É N E M R E P U B L I K Y Nejvyšší správní soud rozhodl v senátě složeném z předsedy JUDr. Radana Malíka a soudkyň Mgr. Daniely Zemanové a JUDr. Barbary Více PRÁVO PROTI DOMÁCÍMU NÁSILÍ. III. soukromoprávní instituty
PRÁVO PROTI DOMÁCÍMU NÁSILÍ III. soukromoprávní instituty Zdeňka Králíčková, 2011 LITERATURA MONOGRAFIE Voňková, J., Huňková, M.: Domácí násilí z pohledu žen. Praha: Profem, 2004; Marvánová-Vargová, B. Více R O Z S U D E K J M É N E M R E P U B L I K Y
č. j. 3 As 60/2005-73 ČESKÁ REPUBLIKA R O Z S U D E K J M É N E M R E P U B L I K Y Nejvyšší správní soud rozhodl v senátě složeném z předsedkyně JUDr. Marie Součkové a soudců JUDr. Jaroslava Vlašína a Více 157 (Písemné vyhotovení rozsudku)
1 157 (Písemné vyhotovení rozsudku) (1) Není-li stanoveno jinak, v písemném vyhotovení rozsudku se po slovech "Jménem republiky" uvede označení soudu, jména a příjmení soudců a přísedících, přesné označení Více Advokátní kancelář. ul. Pražákova 1008/69. budova AZ TOWER. 639 00 Brno
Advokátní kancelář Telefon: + 420 511 189 510 Tel./Fax: + 420 511 189 511 ul. Pražákova 1008/69 E-mail: advokat.zh@usa.net budova AZ TOWER Zdeněk Hrouzek www.advokat-hrouzek.cz 639 00 Brno ČAK č. 4504, Více R O Z S U D E K J M É N E M R E P U B L I K Y
1 As 49/2012 33 ČESKÁ REPUBLIKA R O Z S U D E K J M É N E M R E P U B L I K Y Nejvyšší správní soud rozhodl v senátě složeném z předsedkyně JUDr. Lenky Kaniové a soudců JUDr. Marie Žiškové a JUDr. Zdeňka Více Potřebujete vymoci SVÉ pohledávky?
Potřebujete vymoci SVÉ pohledávky? Rozhodčí řízení před rozhodci Rozhodčího soudu při IAL SE je rychlá a levná alternativa ke zdlouhavému a nákladnému soudnímu řízení. Rozhodčí řízení a jeho výhody Rozhodčí Více Evropské správní soudnictví
Evropské správní soudnictví Pojem evropského správního soudnictví správní soudnictví=soudní přezkum správních aktů a dalších činností veřejné správy poskytuje se ochrana veřejným právům FO a PO ochrana Více Závěrečné stanovisko
V Brně dne 12. března 2008 Sp. zn.: 4111/2007/VOP/DS Závěrečné stanovisko k postupu Úřadu městské části Brno-Žabovřesky, Magistrátu města Brna a Krajského úřadu Jihomoravského kraje v řízení o poskytnutí Více DIPLOMOVÁ PRÁCE Žaloba pro zmatečnost
ZÁPADOČESKÁ UNIVERZITA V PLZNI FAKULTA PRÁVNICKÁ DIPLOMOVÁ PRÁCE Žaloba pro zmatečnost 2012 Lucie Hanousková ZÁPADOČESKÁ UNIVERZITA V PLZNI FAKULTA PRÁVNICKÁ Katedra soukromého práva a civilního procesu Více KYBERNETICKÁ KRIMINALITA ÚSTAVNÍ ZÁKLADY KYBERNETICKÉ KRIMINALITY
KYBERNETICKÁ KRIMINALITA ÚSTAVNÍ ZÁKLADY KYBERNETICKÉ KRIMINALITY MGR. RADIM VIČAR UNIVERZITA OBRANY, FAKULTA EKONOMIKY A MANAGEMENTU radim.vicar@unob.cz Operační program Vzdělávání pro konkurenceschopnost Více společná advokátní kancelář JUDr. Radek Ondruš advokát
Společníci JUDr. Radek Ondruš JUDr. Aleš Ondruš Advokátní koncipienti Mgr. Petr Vytopil JUDr. Marta Nedvědová Mgr. Miroslav Šianský Spolupracující advokáti Mgr. Marcela Štraitová Mgr. Martin Bílý Mgr. Více PŘEHLED JUDIKATURY EVROPSKÉHO SOUDU PRO LIDSKÁ PRÁVA
PŘEHLED JUDIKATURY EVROPSKÉHO SOUDU PRO LIDSKÁ PRÁVA Zákaz diskriminace chapman a další 1 rozsudky velkého senátu 2 Ukázka knihy z internetového knihkupectví www.kosmas.cz PŘEHLED JUDIKATURY EVROPSKÉHO Více ISA 540 AUDIT ÚČETNÍCH ODHADŮ. (Platí pro audity účetních závěrek sestavených za období počínající 15. prosince 2004 nebo po tomto datu.
AUDIT ÚČETNÍCH ODHADŮ (Platí pro audity účetních závěrek sestavených za období počínající 15. prosince 2004 nebo po tomto datu.)* OBSAH Odstavec Úvod..1-4 Charakter účetních odhadů 5 7 Auditorské postupy Více 2017 © DocPlayer.cz Ochrana osobních údajů | Podmínky obsluhování | Kontaktní formulář

matches:
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
Soud
soud
soud
soud
čl. 2
čl. 2
soud
SOUD
zákona č.40
soud
zákona č. 500
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
zákona č. 131
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud


text:
3 Tdo 64/2009
Nejvyšší soud České republiky rozhodl v neveřejném zasedání konaném dne 28. ledna 2009 o dovolání podaném obviněnou M. V., proti usnesení Krajského soudu v Praze ze dne 30. 9. 2008, č. j. 10 To 335/2008-228, jako soudu odvolacího v trestní věci vedené u Okresního soudu Praha - východ pod sp. zn. 32 T 42/2007, t a k t o :
Rozsudkem Okresního soudu Praha východ ze dne 5. 5. 2008, č. j. 32 T 42/2007-197, byla obviněná M. V. uznána vinnou trestným činem ublížení na zdraví podle § 224 odst. 1 tr. zák. na tom skutkovém základě, že dne 16. 9. 2006 kolem 16:00 hodiny na návsi v obci S., okr. P. v., jako cyklistka při odbočování doprava na účelovou komunikaci směrem na L. nedbala potřebné opatrnosti, nepřizpůsobila rychlost jízdy výhledovým poměrům a po odbočení vjela do protisměru, kde se střetla s protijedoucí cyklistkou MUDr. M. P., která v důsledku prudkého pádu na vozovku utrpěla poranění spočívající v otřesu mozku těžkého stupně a zlomenině krčku pravé kosti stehenní s posunem úlomků, spojené s omezením v obvyklém způsobu života na dobu nejméně 5 měsíců . Za tento trestný čin byla obviněná podle § 224 odst. 1 tr. zák. odsouzena k trestu odnětí svobody v trvání čtyř měsíců, jehož výkon jí byl podle § 58 odst. 1 tr. zák. a § 59 odst. 1 tr. zák. podmíněně odložen na zkušební dobu v trvání osmnácti měsíců. Výrokem podle § 228 odst. 1 tr. ř. soud obviněné uložil povinnost zaplatit zdravotní pojišťovně částku 131.577,- Kč a poškozené MUDr. M. P. částku 36.600,- Kč. Podle § 229 odst. 2 tr. ř. byla poškozená se zbytkem uplatněného nároku na náhradu škody odkázána na řízení ve věcech občanskoprávních.
O odvolání obviněné proti předmětnému rozsudku rozhodl ve druhém stupni Krajský soud v Praze usnesením ze dne 30. 9. 2008, č. j. 10 To 335/2008-228, jímž podle § 258 odst. 1 písm. f), odst. 2 tr. ř. zrušil rozsudek soudu prvního stupně ve výroku, jímž byla obviněné uložena povinnost zaplatit zdravotní pojišťovně částku 131.577,- Kč, a výrokem podle § 229 odst. 1 tr. ř. pak tuto poškozenou odkázal s uplatněným nárokem na náhradu škody na řízení ve věcech občanskoprávních. Jinak ponechal napadený rozsudek nedotčen. Usnesení odvolacího soudu nabylo právní moci dne 30. 9. 2008 (§ 140 odst. 1 písm. a/ tr. ř.) a k témuž datu nabyl v nezrušených výrocích právní moci i rozsudek soudu prvního stupně (§ 139 odst. 1 písm. b/cc/ tr. ř.).
Proti shora citovanému usnesení odvolacího soudu podala obviněná následně dovolání, kterým současně napadla i tímto soudem nedotčené výroky z rozsudku soudu prvního stupně. Uplatněným dovolacím důvodem byl důvod uvedený v ustanovení § 265b odst. 1 písm. g) tr. ř.
V odůvodnění tohoto mimořádného opravného prostředku dovolatelka odvolacímu soudu vytkla, že dokazování provedené soudem prvního stupně považoval za dostačující pro náležité objasnění věci a současně aproboval jako správný způsob, kterým soud prvního stupně hodnotil výsledky dokazování, aniž by sám ve veřejném zasedání provedl dovolatelkou navrhované další důkazy. Nebyl proveden jednak důkaz přibráním nového znalce z oboru doprava, jenž se zabývá problematikou jednostopých vozidel, který by mohl objasnit průběh nehodového děje a skutečnou příčinu pádu poškozené na vozovku, a ani důkaz odborným vyjádřením znalce Ing. A. Ž. (vypracovaným dne 20. 9. 2008 na žádost obhajoby), jehož obsah podle ní do značné míry zpochybňuje závěry znalce z oboru dopravy Ing. P. P., který byl ve věci přibrán orgány činnými v trestním řízení opatřením ze dne 20. 8. 2007. K vyjádření posledně jmenovaného znalce - který při výslechu v rámci hlavního líčení navíc prohlásil, že výpočty a simulace při střetu cyklistů neumí a posudek označil z technického hlediska za nezpracovatelný, vyslovila dovolatelka vážné výhrady, neboť i na jeho základě (jako jednoho z důkazů) soud prvního stupně založil závěr o její vině. Úvahu tohoto znalce, kterou následně převzal i soud, že vzhledem k poloze poškozené po pádu na vozovku je zřejmé, že tato cyklistka nemohla jet v okamžiku srážky v protisměru, považuje dovolatelka za pouhou hypotézu, kterou podle ní nepodporuje žádný jiný ve věci provedený důkaz. Vzhledem k šířce vozovky v místě údajného střetu (3,5 m) přitom poloha poškozené podle dovolatelky nijak neodporuje jejímu tvrzení a tvrzení svědkyně H., že před údajným střetem jela v protisměru právě poškozená. V každém případě je však podle názoru dovolatelky vyloučeno, aby při střetu dvou cyklistů při uváděných rychlostech, úhlu střetu a nárazu do předního kola či vidlice, jeden z nich upadl a druhý pokračoval v jízdě. Podle jejího přesvědčení by zcela jistě došlo k zaklínění obou kol a k pádu obou cyklistů, jak ve svém odborném vyjádření konstatoval Ing. Ž.
Obviněná své dovolání uzavřela tím, že pokud soud neprovedl jí navrhované důkazy, zůstala skutečná příčina pádu poškozené MUDr. P. na vozovku i nadále neobjasněna. V důsledku toho pak došlo k nesprávnému hmotně právnímu posouzení věci. Dovolatelka tak byla odsouzena za skutek, který ve skutečnosti nespáchala, a její jednání, jež podle ní nelze kvalifikovat ani jako přestupek v dopravě, bylo nesprávně posuzováno jako trestný čin ublížení na zdraví podle § 224 odst. 1 tr. zák. Navrhla proto, aby Nejvyšší soud České republiky podle § 265k odst. 1 tr. ř. zrušil napadené rozhodnutí Krajského soudu v Praze ze dne 30. 9. 2008, sp. zn. 10 To 335/2008, a podle § 265l odst. 1 tr. ř. věc vrátil soudu k novému projednání a rozhodnutí.
Opis dovolání obviněné byl soudem prvního stupně za podmínek § 265h odst. 2 tr. ř. zaslán k vyjádření Nejvyššímu státnímu zastupitelství České republiky, které jej obdrželo dne 14. 1. 2008. K dnešnímu dni však dovolací soud neobdržel vyjádření nejvyšší státní zástupkyně k podanému dovolání ani žádný jiný přípis, jímž by deklarovala svůj zájem využít práva vyjádřit se k dovolání obviněné a práva vyplývajícího z ustanovení § 265r odst. 1 písm. c) tr. ř. Na tomto místě je třeba připomenout, že vyjádření nejvyšší státní zástupkyně k dovolání obviněného či naopak vyjádření obviněného k dovolání nejvyšší státní zástupkyně není podmínkou pro projednání podaného dovolání a zákon v tomto směru nestanoví žádnou lhůtu, jejíhož marného uplynutí by dovolací soud byl povinen vyčkat.
Obviněná M. V. je podle § 265d odst. 1 písm. b) tr. ř. osobou oprávněnou k podání dovolání pro nesprávnost výroku rozhodnutí soudu, který se jí bezprostředně dotýká. Dovolání bylo podáno v zákonné dvouměsíční dovolací lhůtě (§ 265e odst. 1 tr. ř.), prostřednictvím obhájce (§ 265d odst. 2 věta první tr. ř.) a současně splňuje formální a obsahové náležitosti předpokládané v ustanovení § 265f odst. 1 tr. ř.
Nejvyšší soud České republiky (dále jen Nejvyšší soud ) jako soud dovolací (§ 265c tr. ř.) dále zkoumal, zda v předmětné věci jsou splněny podmínky přípustnosti dovolání podle § 265a tr. ř. Shledal, že dovolání je přípustné podle § 265a odst. 1, odst. 2 písm. a), h) tr. ř. per analogiam, neboť soud druhého stupně ohledně odvoláním napadených výroků, v nichž rozsudek soudu prvního stupně ponechal nedotčen, vytvořil týž procesní stav, jako by podané odvolání de facto zamítl.
Důvod dovolání podle § 265b odst. 1 písm. g) tr. ř. je dán v případech, kdy rozhodnutí spočívá na nesprávném právním posouzení skutku nebo jiném nesprávném hmotně právním posouzení. Uvedenou formulací zákon vyjadřuje, že dovolání je určeno k nápravě právních vad rozhodnutí ve věci samé, pokud tyto vady spočívají v právním posouzení skutku nebo jiných skutečností podle norem hmotného práva, nikoliv z hlediska procesních předpisů. To znamená, že s poukazem na uvedený dovolací důvod není možné se domáhat přezkoumání skutkových zjištění, na nichž je napadené rozhodnutí založeno. Skutkový stav je při rozhodování o dovolání hodnocen pouze z toho hlediska, zda skutek nebo jiná okolnost skutkové povahy byly správně právně posouzeny, tj. zda jsou právně kvalifikovány v souladu s příslušnými ustanoveními hmotného práva. Na podkladě tohoto dovolacího důvodu nelze proto hodnotit správnost a úplnost skutkového stavu ve smyslu § 2 odst. 5, odst. 6 tr. ř. Dovolací soud přitom musí vycházet ze skutkového stavu tak, jak byl zjištěn v průběhu trestního řízení a jak je vyjádřen především ve výroku odsuzujícího rozsudku, a je povinen zjistit, zda je právní posouzení skutku v souladu s vyjádřením způsobu jednání v příslušné skutkové podstatě trestného činu s ohledem na zjištěný skutkový stav. Východiskem pro existenci dovolacího důvodu podle § 265b odst.1 písm. g) tr. ř. proto bude především soudem zjištěný skutkový stav věci formulovaný v popisu skutku v příslušném výroku napadeného rozhodnutí ve věci samé, popř. i další okolnosti relevantní z hlediska norem hmotného práva (především trestního, ale i jiných právních odvětví).
V projednávaném případě však dovolatelka nenamítla, že na soudy zjištěný skutkový stav věci byla nesprávně aplikována ustanovení hmotného práva a že tento nesprávný postup činí vadným výrok o vině či výroky z něj vycházející. Své dovolání založila na tvrzení, že není pachatelkou předmětného skutku (resp. že se skutek v soudem zjištěné podobě nestal) a v uvedeném směru pak především na polemice s rozsahem (neúplností) a kvalitou provedeného dokazování v její trestní věci. Soudům vytkla především to, že svůj závěr o její vině opřely zejména o výpovědi poškozené a jejího manžela Z. P. a hypotetické vyjádření znalce Ing. P., které se odvolací soud ani nepokusil konfrontovat se závěry obhajobou předloženého odborného vyjádření znalce Ing. Ž. či případně objektivizovat provedením důkazu novým znaleckým posudkem z oboru dopravy, který by vypracoval odborník na problematiku jednostopých vozidel. To znamená, že soudy podle ní vycházely z vadně zjištěného skutkového stavu věci. S existencí shora uvedených vad pak ve smyslu uplatněného hmotně právního dovolacího důvodu podle § 265b odst. 1 písm. g) tr. ř. spojovala nesprávné právní posouzení jejího jednání jako trestného činu ublížení na zdraví podle § 224 odst. 1 tr. zák., ačkoliv podle jejího přesvědčení výsledky dokazování závěr o její vině tímto trestným činem nedovolovaly.
Z výše uvedených důvodů pak nelze pochybovat o tom, že dovolatelka se podaným mimořádným opravným prostředkem primárně domáhala přehodnocení soudy zjištěného skutkového stavu věci, tzn. že dovolání ve skutečnosti uplatnila na procesním (§ 2 odst. 5, odst. 6 tr. ř.) a nikoli na hmotně právním základě. Její námitky tudíž dovolacímu důvodu podle § 265b odst. 1 písm. g) tr. ř. neodpovídají.
Na tomto místě je třeba poznamenat, že o relevanci námitek proti skutkovým zjištěním soudů by bylo možné - s ohledem na zásady vyplývající ze základního práva obviněného na spravedlivý proces - v dovolacím řízení uvažovat pouze za předpokladu, že by tu byl extrémní rozpor mezi zjištěním soudů a provedenými důkazy (viz např. nálezy Ústavního soudu ve věcech sp. zn. I. ÚS 4/04, sp. zn. III. 84/94). Takový rozpor je dán zejména tehdy, jestliže zjištění soudů nemají žádnou vazbu na obsah provedených důkazů při žádném v úvahu přicházejícím logickém způsobu jejich hodnocení. Jinými slovy, že skutková zjištění soudů jsou zřejmým opakem toho, co bylo skutečným obsahem dokazování.
V posuzovaném případě však nelze soudům vytknout, že s ohledem na výsledky dokazování popsané v jejich rozhodnutích měly správně dospět k závěru, že spáchání předmětného skutku nebylo dovolatelce prokázáno, resp. že trestný čin ublížení na zdraví podle § 224 odst. 1 tr. zák. nespáchala. Soud prvního stupně se ve svém rozsudku provedenými důkazy podrobně zabýval a zároveň náležitě vyložil a odůvodnil (viz rozsudek na str. 4 a 5), jaké skutečnosti vzal za prokázané a z jakých důvodů. Odvolací soud v rámci odvolacího přezkumu (§ 254 odst. 1 tr. ř.) dospěl k závěru, že soud prvního stupně provedl veškeré důkazy potřebné k náležitému objasnění věci a v souladu s ustanovením § 2 odst. 6 tr. ř. je též řádně vyhodnotil (viz str. 2 napadeného usnesení). Při svém rozhodování pak na jím zjištěný skutkový stav věci navázal. Zabýval se rovněž výše uvedenými důkazními návrhy dovolatelky a v napadeném usnesení (viz str. 3 odůvodnění) blíže vysvětlil, z jakých důvodů na ně nepřistoupil a proč je z hlediska případného dalšího objasňování věci považoval za nadbytečné.
K námitkám dovolatelky stran neprovedení jí navrhovaných důkazů je zároveň nutno připomenout, že v § 2 odst. 5 tr. ř. ani v § 2 odst. 6 tr. ř. zákon nestanoví žádná pravidla jak pro míru důkazů potřebných k prokázání určité skutečnosti, tak stanovící relativní váhu určitých druhů či typů důkazů. Soud je oprávněn v rámci svého nezávislého rozhodování dospět k závěru, že další dokazování není v projednávané věci nezbytné, neporuší-li tímto závěrem zásady trestního řízení, resp. spravedlivého procesu. V odůvodnění každého rozhodnutí ovšem musí být skutkový děj co nejpřesněji popsán a přesvědčivě vyložen. Podle ustanovení § 125 odst. 1 tr. ř., resp. § 134 odst. 2 tr. ř. musí soud ve svém rozhodnutí vyložit, které skutečnosti vzal za prokázané, o které důkazy svá skutková zjištění opřel a jakými úvahami se řídil při hodnocení provedených důkazů, zejména pokud si vzájemně odporují. Z odůvodnění rozhodnutí musí být současně patrno, jak se soud vypořádal s obhajobou obviněného, proč nevyhověl návrhům na provedení dalších důkazů a jakými právními úvahami se řídil, když posuzoval prokázané skutečnosti podle příslušných ustanovení zákona (k tomu srov. nález Ústavního soudu ve věci sp. zn. III. ÚS 150/93, publikovaný ve Sbírce nálezů a usnesení Ústavního soudu, sv. 2., jako nález č. 49, a dále např. usnesení Ústavního soudu ve věcech sp. zn. II. ÚS 213/2000, III. ÚS 1285/08, III. ÚS 1305/08). Tyto zásady soudy v projednávané věci neporušily.
Z hlediska Ústavy České republiky, jakož i z hlediska základních práv garantovaných Listinou základních práv a svobod, popř. mezinárodněprávních smluv, kterými je Česká republika vázána, je třeba poukázat na to, že nijak neupravují právo na přezkum rozhodnutí o odvolání v rámci dalšího řádného či dokonce mimořádného opravného prostředku. Zákonodárce tak mohl z hlediska požadavků ústavnosti věcné projednání dovolání omezit v rovině jednoduchého práva stanovením jednotlivých zákonných dovolacích důvodů, jejichž existence je pro přezkum pravomocného rozhodnutí v dovolacím řízení nezbytná. Není-li existence dovolacího důvodu Nejvyšším soudem zjištěna, pak není dána ani jeho zákonná povinnost dovolání věcně projednat (viz např. rozhodnutí Ústavního soudu ve věcech sp. zn. II. ÚS 651/02 a sp. zn. III. ÚS 296/04).
Dovolatel je v souladu s ustanovením § 265f odst. 1 tr. ř. na jedné straně povinen v dovolání odkázat jednak na zákonné ustanovení § 265b odst. 1 písm. a) l) tr. ř., přičemž na straně druhé musí obsah konkrétně uplatněných dovolacích důvodů odpovídat důvodům předpokládaným v příslušném ustanovení zákona. V opačném případě nelze dovodit, že se dovolání opírá o důvody podle § 265b odst. 1 tr. ř., byť je na příslušné zákonné ustanovení v dovolání formálně odkazováno (k těmto otázkám srov. přiměřeně např. rozhodnutí Ústavního soudu ve věcech sp. zn. I. ÚS 412/02, III. ÚS 732/02 a III. ÚS 282/03, II. ÚS 651/02, IV. ÚS 449/03, str. 6, IV. ÚS 73/03 str. 3, 4, III. ÚS 688/05 str. 5, 6).
Podle § 265i odst. 1 písm. b) tr. ř. Nejvyšší soud dovolání odmítne, bylo-li podáno z jiného důvodu, než je uveden v § 265b tr. ř. Poněvadž Nejvyšší soud ve věci obviněné M. V. dospěl k závěru, že dovolání nebylo podáno z důvodů stanovených zákonem, rozhodl v souladu s § 265i odst. 1 písm. b) tr. ř. o jeho odmítnutí, aniž by napadené rozhodnutí věcně přezkoumával podle kritérií uvedených v ustanovení § 265i odst. 3 tr. ř. Za podmínek § 265r odst. 1 písm. a) tr. ř. bylo o odmítnutí dovolání rozhodnuto v neveřejném zasedání.

matches:
soud
§ 224
§ 224
§ 58
§ 59
§ 228
soud
§ 229
soud
§ 258
§ 229
§ 265
soud
soud
soud
§ 224
soud
§ 265
§ 265
§ 265
soud
§ 265
soud
§ 265
§ 265
soud
soud
soud
§ 265
§ 265
soud
§ 265
§ 2
soud
§ 265
soud
§ 265
§ 224
§ 265
§ 224
Soud
soud
soud
§ 2
§ 2
§ 2
Soud
§ 125
§ 134
soud
soud
§ 265
§ 265
§ 265
§ 265
soud
§ 265
soud
§ 265
§ 265
§ 265


text:
20 Cdo 1332/2005
Nejvyšší soud České republiky rozhodl v senátě složeném z předsedy JUDr. Vladimíra Mikuška a soudců JUDr. Miroslavy Jirmanové a JUDr. Vladimíra Kůrky ve věci výkonu rozhodnutí oprávněné Y. H., proti povinné L. M., pro 15.900,- Kč s příslušenstvím, srážkami z důchodu, vedené u Obvodního soudu pro Prahu 4 pod sp. zn. 35 E 1323/2001, o dovolání povinné proti usnesení Městského soudu v Praze ze dne 9. 12. 2002, č.j. 55 Co 403/2002-17, takto:
Proti shora označenému rozhodnutí, kterým městský soud potvrdil usnesení ze dne 17. 6. 2002, č.j. 35 E 1323/2001-7 (jímž obvodní soud nařídil výkon rozhodnutí), podala povinná dovolání.
Protože dovolání mělo vady bránící dalšímu pokračování dovolacího řízení a z obsahu spisu nevyplývalo, že by dovolatelka byla v dovolacím řízení stanoveným způsobem zastoupena, případně že by byla právnicky vzdělána, obvodní soud ji usnesením ze dne 4. 9. 2003, č.j. 35 E 1323/2001-28, vyzval, aby si ve lhůtě 15 dnů zvolila advokáta a jeho prostřednictvím podala řádné dovolání. Dovolatelka však vytčený nedostatek neodstranila; její žádost o ustanovení zástupce byla pravomocně zamítnuta (usnesením Obvodního soudu pro Prahu 4 ze dne 10. 5. 2004, č.j. 35 E 1323/2001-39, ve spojení s usnesením Městského soudu v Praze ze dne 3. 11. 2004, č.j. 54 Co 276/2004-46).
Podle ustanovení § 241 odst. 1 věty první o.s.ř. není-li stanoveno jinak (§ 241 odst. 2, 3 o.s.ř.), musí být dovolatel zastoupen advokátem nebo notářem. Podle ustanovení § 241 odst. 4 o.s.ř. musí být dovolání sepsáno, s výjimkou případu uvedeného v § 241 odst. 2 písm. a) o.s.ř., advokátem, notářem nebo osobou uvedenou v § 21, 21a, 21b, anebo v § 26a odst. 3, která má právnické vzdělání.
Protože povinné zastoupení dovolatele v dovolacím řízení je podmínkou týkající se účastníka řízení, jejíž nedostatek brání kromě usnesení, kterým se dovolací řízení právě pro neodstranění tohoto nedostatku zastavuje - vydání rozhodnutí, jímž se řízení končí (§ 241 odst. 1 o.s.ř.), a protože ke zhojení tohoto nedostatku přes řádnou výzvu soudu nedošlo, Nejvyšší soud řízení o dovolání podle § 104 odst. 2 a § 243c odst. l o.s.ř. zastavil.
O nákladech dovolacího řízení bylo rozhodnuto podle § 243b odst. 5, věta první, § 224 odst. l a § 146 odst. 2, věty první, o.s.ř.; oprávněné však ve stadiu dovolacího řízení (podle obsahu spisu) náklady nevznikly.

matches:
soud
soud
soud
soud
§ 241
§ 241
§ 241
§ 21
§ 26
soud
§ 104
§ 243
§ 243
§ 224
§ 146


text:
IRBIS Poděbrady 544, s.r.o. Poděbrady III IČO 26135370 kontakty (21.01.2020) | Finance.cz
IRBIS Poděbrady 544, s.r.o. Poděbrady III IČO: 26135370
Tato stránka obsahuje výpis dat z různých rejstříků pro firmu IRBIS Poděbrady 544, s.r.o., která sídlí v obci Poděbrady III a bylo jí přiděleno IČO 26135370.
Firma s názvem IRBIS Poděbrady 544, s.r.o. se sídlem v obci Poděbrady III byla založena v roce 1999. Společnost je stále aktivní. V jejím vedení se dosud vystřídalo 3 osob. Společnost podniká v oboru Výroba, obchod a služby neuvedené v přílohách 1 až 3 živnostenského zákona a Koupě zboží za účelem jeho dalšího prodeje a prodej .
Základní údaje o IRBIS Poděbrady 544, s.r.o. IČO: 26135370
C 73319
26135370
IRBIS Poděbrady 544, s.r.o.
Aktuální kontaktní údaje IRBIS Poděbrady 544, s.r.o.
Kontakty na IRBIS Poděbrady 544, s.r.o. IČO: 26135370
Tyršova 1133 , Poděbrady III Česká republika
Poděbrady III, Tyršova 1133, okres Nymburk, PSČ 29001 22.4.2009
Hakenova 544 , Poděbrady Česká republika
Poděbrady, Hakenova 544/III, okres Nymburk 7.12.1999 - 22.4.2009
Tyršova 1133/26, Poděbrady 290 01
Obory činností IRBIS Poděbrady 544, s.r.o. IČO: 26135370
koupě zboží za účelem jeho dalšího prodeje a prodej (s vyloučenímčinností uvedených v přílohách živnostenského zákona) 7.12.1999 - 8.12.2014
Vedení firmy IRBIS Poděbrady 544, s.r.o. IČO: 26135370
Alexander Vasilyev 22.4.2009
Tyršova 1133 , 290 01 Poděbrady III Česká republika
Poděbrady III, Tyršova 1133, PSČ 29001
Eva Poláková 7.12.1999 - 3.8.2002
Fugnerova 1120 , Poděbrady Česká republika
Poděbrady, Fugnerova 1120, okres Nymburk
Alexandre Vassiliev 3.8.2002 - 26.2.2008
Plotničnij perelok 10 , Novgorod Ruská federace
Novgorod, Plotničnij perelok 10/8
Alexandre Vassiliev 26.2.2008 - 22.4.2009
Vlastníci firmy IRBIS Poděbrady 544, s.r.o. IČO: 26135370
zakladni 100 000 Kč 100% 22.4.2009
zakladni 100 000 Kč - 7.12.1999 - 22.4.2009
Sbírka Listin IRBIS Poděbrady 544, s.r.o. IČO: 26135370
C 73319/SL 32 účetní závěrka [2015] VZaZ Městský soud v Praze 31.12.2015 2.2.2016 4.2.2016 2
C 73319/SL 31 účetní závěrka [2015] rozvaha Městský soud v Praze 31.12.2015 2.2.2016 4.2.2016 2
C 73319/SL 30 účetní závěrka [2015] příloha Městský soud v Praze 31.12.2015 2.2.2016 4.2.2016 1
C 73319/SL 29 účetní závěrka [2015] příloha Městský soud v Praze 31.12.2015 2.2.2016 4.2.2016 1
C 73319/SL 28 účetní závěrka [2014] Městský soud v Praze 31.12.2014 1.9.2015 2.9.2015 4
C 73319/SL 27 zakladatelské dokumenty, notářský zápis [NZ 589/2014] Městský soud v Praze 3.12.2014 5.12.2014 10.12.2014 10
C 73319/SL 26 účetní závěrka [2013] příloha Městský soud v Praze 31.12.2013 7.4.2014 9.4.2014 1
C 73319/SL 25 účetní závěrka [2013] VZZ Městský soud v Praze 31.12.2013 7.4.2014 9.4.2014 2
C 73319/SL 24 účetní závěrka [2013] rozvaha Městský soud v Praze 31.12.2013 7.4.2014 9.4.2014 1
C 73319/SL 21 účetní závěrka r.2012 - rozvaha Městský soud v Praze 31.12.2012 5.4.2013 11.4.2013 1
C 73319/SL 20 účetní závěrka r.2011 Městský soud v Praze 31.12.2011 8.3.2012 4.4.2012 5
C 73319/SL 19 účetní závěrka 2010 - příloha Městský soud v Praze 31.12.2010 1.4.2011 5.4.2011 1
C 73319/SL 18 účetní závěrka 2010 - VZZ Městský soud v Praze 31.12.2010 1.4.2011 5.4.2011 2
C 73319/SL 17 účetní závěrka 2010 - rozvaha Městský soud v Praze 31.12.2010 1.4.2011 5.4.2011 1
C 73319/SL 16 účetní závěrka 2009-VZZ Městský soud v Praze 31.12.2009 7.5.2010 11.5.2010 2
C 73319/SL 15 účetní závěrka 2009-rozvaha Městský soud v Praze 31.12.2009 7.5.2010 11.5.2010 1
C 73319/SL 14 účetní závěrka 2009-příloha Městský soud v Praze 31.12.2009 7.5.2010 11.5.2010 1
C 73319/SL 10 zakladatelské dokumenty Městský soud v Praze 15.4.2009 5.5.2009 7.5.2009 3
C 73319/SL 13 smlouvy o převodu obchod. podílu Městský soud v Praze 15.4.2009 23.4.2009 2
C 73319/SL 12 notářský zápis NZ 67/2009 Městský soud v Praze 15.4.2009 23.4.2009 4
C 73319/SL 11 zakladatelské dokumenty, notářský zápis NZ 68/2009 Městský soud v Praze 15.4.2009 23.4.2009 4
C 73319/SL 2 účetní závěrka 2006-příloha Městský soud v Praze 31.12.2006 29.6.2007 2.7.2007 1
C 73319/SL 1 zakladatelské dokumenty Městský soud v Praze 27.10.1999 7.1.2000 4
Hodnocení IRBIS Poděbrady 544, s.r.o.
Výpis dat pro firmu IRBIS Poděbrady 544, s.r.o. obsahuje pouze taková data, která lze dle zákona č. 101/2000 Sb., o ochraně osobních údajů, zveřejňovat i bez souhlasu subjektu těchto údajů.
výpis firmy IRBIS Poděbrady 544, s.r.o., 26135370 na obchodním rejstříku
výpis firmy IRBIS Poděbrady 544, s.r.o., 26135370 na živnostenském rejstříku
IRBIS Poděbrady 544, s.r.o. - 26135370 - Poděbrady , Tyršova 1133/26
IRBIS TR s.r.o. - 64256677 - Červený Kostelec , Nerudova 486
AJ-Irbis s.r.o. - 27878651 - Praha 4 , Tererova 1356
ANDE a IRBIS, s.r.o. - 27580628 - Praha , Brandlova 1641/1
IRBIS COMMUNICATIONS, sr.o. - 25408241 - Praha , Bořivojova 878/35
IRBIS Development s.r.o. - 27861023 - Senice , Hlavní 23
IRBIS MK s.r.o. - 25658891 - Praha 10 , Rubensova 2179
IRBIS PANDA, spol. s r. o. - 18198856 - Luka nad Jihlavou , nám. 9. května 601
IRBIS REALITY s.r.o. - 29107377 - Plzeň , Hodonínská 1057/53

matches:
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
soud
zákona č. 101


text:
I. ÚS 3357/12
I.ÚS 3357/12 ze dne 11. 10. 2012
Ústavní soud rozhodl dne 11. října 2012 v senátě složeném z předsedy Vojena Güttlera, soudců Pavla Holländera a Ivany Janů, ve věci navrhovatele M. K., zastoupeného JUDr. Jiřím Šídlem, advokátem se sídlem Horoměřice, Malá 967, o ústavní stížnosti proti usnesením Městského soudu v Praze ze dne 2. srpna 2012 sp. zn. 61 To 341/2012 a Obvodního soudu pro Prahu 8 ze dne 15. června 2012 sp. zn. 2 T 54/2010, takto:
Navrhovatel se cestou ústavní stížnosti domáhal zrušení výše citovaných usnesení, kterými mu byl nařízen výkon trestu odnětí svobody ve výměře 15 měsíců, když takový trest byl původně podmíněně odložen na zkušební dobu 4 let. Uvedl, že soud I. stupně o výkonu uvedeného trestu rozhodl proto, že ve zkušební době byl opět odsouzen trestním příkazem Obvodního soudu pro Prahu 8 ze dne 29. 12. 2011 sp. zn. 1 T 180/2011, z čehož soud dovodil, že v době podmíněného odsouzení nežil řádným životem, dopustil se další trestné činnosti, a proto nejsou splněny zákonné podmínky pro ponechání podmíněně odloženého trestu v platnosti. Proti uvedenému rozhodnutí soudu I. stupně podal stížnost k Městskému soudu v Praze, který tuto zamítl. Vyslovil přesvědčení, že společenská nebezpečnost jeho jednání, pro něž byl odsouzen, je nízká a změnu podmíněného odsouzení na nepodmíněné tak považuje za nepřiměřenou. V návrhu neuvedl, v jakých právech se cítí napadenými rozhodnutími dotčen, právní zástupce v závěru podání poukázal "na zbytečné zatížení rozpočtu" výkonem trestu odnětí svobody a na možnost volby trestu jiného, např. peněžitého.
Z obsahu stížností napadených rozhodnutí bylo zjištěno, že Městský soud v Praze na základě stížnosti odsouzeného přezkoumal v souladu s § 147 odst. 1 trestního řádu napadené usnesení, jímž soud I. stupně rozhodl o výkonu trestu stěžovatele v trvání 15 měsíců (včetně způsobu jeho výkonu) původně podmíněně odloženého na zkušební dobu 4 let a opodstatněně ji zamítl. V odůvodnění svého rozhodnutí pak s poukazem na učiněná zjištění o další trestné činnosti odsouzeného důvodně konstatoval, že soud I. stupně svým postupem a rozhodnutím nepochybil - odsouzený možnost k prokázání své nápravy ve zkušební době nevyužil, když se v jejím počátku dopustil opět trestné činnosti, za kterou byl pravomocně odsouzen, a proto pro ponechání podmíněně odloženého trestu odnětí svobody zákonné podmínky nesplnil [§ 83 odst. 1 a 5, § 56 odst. 2 písm. b) trestního zákona]. V odůvodnění svého rozhodnutí se také vypořádal se vznesenou procesní námitkou týkající se postupu řízení - veřejného zasedání dne 15. 6. 2012 a obeslání právního zástupce k tomuto zasedání. Na vyčerpávající odůvodnění usnesení soudu II. stupně lze v dalším odkázat.

matches:
soud
soud
soud
soud
§ 147
soud
soud
§ 56


Bilance v dílčím povodí Dolní Vltavy za rok 2017 | pvl.cz
Vodohospodářská bilance v dílčím povodí Dolní Vltavy za rok 2017 představuje hodnocení minulého kalendářního roku a obsahuje následující výstupy:
„Zpráva o hodnocení množství povrchových vod v dílčím povodí Dolní Vltavy za rok 2017“, která obsahuje rovněž přehled ohlašovaných údajů (ustanovení § 5 odst. 2 písm. a), b) vyhlášky Ministerstva zemědělství č. 431/2001 Sb., o obsahu vodní bilance, způsobu jejího sestavení a o údajích pro vodní bilanci),
„Zpráva o hodnocení jakosti povrchových vod v dílčím povodí Dolní Vltavy za období 2016-2017" (ustanovení § 5 odst. 2 písm. c) vyhlášky Ministerstva zemědělství č. 431/2001 Sb., o obsahu vodní bilance, způsobu jejího sestavení a o údajích pro vodní bilanci),
„Zpráva o hodnocení množství a jakosti podzemních vod v dílčím povodí Dolní Vltavy za rok 2017" (ustanovení § 5 odst. 2 písm. d), e) vyhlášky Ministerstva zemědělství č. 431/2001 Sb., o obsahu vodní bilance, způsobu jejího sestavení a o údajích pro vodní bilanci),
„Zpráva o hodnocení vypouštění vod do vod povrchových a podzemních v dílčím povodí Dolní Vltavy za rok 2017“, která podává přehled o stavu vypouštění vod, zejména ve vazbě na hodnocení jakosti povrchové vody a na ohlašované údaje pro vodní bilanci.
V rámci zjišťování a hodnocení stavu povrchových a podzemních vod je podle ustanovení § 21 odst. 2 písm. c) bod 4 vodního zákona zřízena, vedena a aktualizována evidence odběrů povrchových a podzemních vod, vypouštění odpadních a důlních vod a akumulace vod ve vodních nádržích, a to v rozsahu údajů, na které se vztahuje ohlašovací povinnost pro vodní bilanci podle ustanovení § 22 odst. 2 vodního zákona. V roce 2017 bylo v dílčím povodí Dolní Vltavy z celkového počtu 2 057 aktuálně evidovaných míst užívání do hodnocení pro vodní bilanci zařazeno 588 odběrů podzemních vod, 77 odběrů povrchových vod, 567 vypouštění odpadních a důlních vod do vod povrchových, 2 vypouštění odpadních a důlních vod do vod podzemních a 40 akumulací povrchových vod ve vodních nádržích (z toho 3 vodárenské nádrže) a 3 významné převody vody. Vodohospodářská bilance množství povrchových vod byla sestavena v 10 kontrolních profilech státní sítě a ve 12 kontrolních profilech vložených.
Podle ustanovení § 21 odst. 2 písm. c) bod 3 vodního zákona je zřízena, vedena a aktualizována také evidence jakosti povrchových vod ve vodních tocích, a to v rozsahu údajů charakteristických hodnot ukazatelů jakosti povrchové vody, vypočtených z naměřených hodnot. Součástí evidence jakosti povrchových vod jsou údaje z reprezentativních profilů, z profilů pro měření radioaktivity, ze zonačních profilů vodních nádrží a z profilů vložených pro potřeby správce povodí. V roce 2017 bylo takto evidováno v dílčím povodí Dolní Vltavy 81 reprezentativních profilů, 20 profilů pro měření radioaktivity, 105 vložených profilů a 433 zonačních profilů u 9 vodních nádrží. Celkem bylo v tomto dílčím povodí sledováno 106 vodních toků.
Údaje zahrnuté ve výše uvedených evidencích pro dílčí Dolní Vltavy jsou zpřístupněny veřejnosti v rámci Informačního systému veřejné správy - VODA (dále jen „ISVS VODA“). Podle vyhlášky Ministerstva zemědělství č. 252/2015 Sb., o rozsahu údajů v evidencích stavu povrchových a podzemních vod a o způsobu zpracování, ukládání a předávání těchto údajů do informačních systémů veřejné správy ukládá správce povodí do ISVS VODA údaje za předchozí kalendářní rok každoročně nejpozději do 30. června běžného roku. Údaje ohlášené povinnými subjekty pro vodní bilanci za rok 2017 (ustanovení § 22 odst. 2 vodního zákona) byly uloženy na portál eAGRI ve správě Ministerstva zemědělství, v části VODA pod nabídkou Odběry a vypouštění. Takto uložené údaje lze buď prohlížet pomocí mapové aplikace, nebo si je stáhnout jako soubor dat.
A text DV POV 2017
B tabulky DV POV 2017
DV text jakost 2016-2017
DV obrázky jakost 2016-2017
DV grafy jakost 2016-2017
DV text POD 2017
DV tabulky POD 2017
DV obrázky POD 2017
DV VYP 2017