text:
26/2003 Sb.
Minulé znění 01.05.2015 - 18.07.2016
Nařízení vlády č. 26/2003 Sb.Nařízení vlády, kterým se stanoví technické požadavky na tlaková zařízení
Zrušeno k 19.07.2016 (219/2016 Sb.)
Minulé znění 01.05.2015 - 18.07.2016Předpis je již zrušen
§ 2 - Podmínky uvádění tlakových zařízení a sestav na trh a do provozu
§ 3 - Klasifikace tlakových zařízení
§ 4 - Postupy posuzování shody
§ 5 - Evropské schválení pro materiály
§ 7 - Zkušebny uživatelů
§ 8 - Označení CE a jiné označování
§ 9 - Oznámení o uložení ochranných opatření
(1) Toto nařízení zapracovává příslušné předpisy Evropské unie1) a upravuje stanoví technické požadavky na tlaková zařízení a sestavy (několik tlakových zařízení sestavených výrobcem tak, že představují ucelenou funkční jednotku) s nejvyšším dovoleným tlakem (PS) větším než 0,5 bar.
c) nejvyšší dovolený tlak (PS) považuje nejvyšší tlak udávaný výrobcem, pro který je tlakové zařízení navrženo; je definován pro určité místo udané výrobcem, kde jsou připojena ochranná a omezující zařízení, popřípadě ochranná nebo omezující zařízení, anebo nejvyšší bod tlakového zařízení, popřípadě kterékoli jiné stanovené místo,
d) nejvyšší, popřípadě nejnižší dovolenou teplotu (TS) považuje výrobcem udaná nejvyšší, popřípadě nejnižší teplota, pro kterou je tlakové zařízení navrženo,
s) nádoby pro přepravu a distribuci nápojů, jejichž součin PS.V není větší než 500 bar.L a jejichž nejvyšší dovolený tlak není větší než 7 bar,
1. plyny, zkapalněné plyny, plyny rozpuštěné pod tlakem, páry a také ty kapaliny, jejichž tlak par při nejvyšší dovolené teplotě je o více než 0,5 bar vyšší než normální atmosférický tlak (1 013 mbar), v těchto mezích
1.2 pro tekutiny skupiny 2, je-li objem větší než 1 litr a součin PS.V větší než 50 bar.L nebo tlak PS větší než 1 000 bar, a všechny přenosné hasicí přístroje a lahve pro dýchací přístroje (příloha č. 2 k tomuto nařízení, graf 2), nebo
2. kapaliny, jejichž tlak par při nejvyšší dovolené teplotě nepřesahuje normální atmosférický tlak (1 013 mbar) o více než 0,5 bar, v těchto mezích
b) tlakové zařízení vystavené působení plamene nebo jinak vytápěné, s nebezpečím přehřátí, určené pro výrobu páry nebo horké vody při teplotách vyšších než 110 oC a s objemem větším než 2 litry a všechny tlakové hrnce (příloha č. 2 k tomuto nařízení, graf 5),
1.2 pro tekutiny skupiny 2, je-li DN větší než 32 a součin PS.DN větší než 1 000 bar (příloha č. 2 k tomuto nařízení, graf 7), nebo
b) požadavky uvedené v bodech 2.10, 2.11, 3.4, 5.2 písm. a) a 5.2 písm. d) přílohy č. 1 k tomuto nařízení, pokud jde o sestavy určené pro výrobu teplé vody při teplotách nepřesahujících 110 oC, do kterých se ručně nakládá pevné palivo, se součinem PS.V větším než 50 bar.L.
a) skupina 1 zahrnuje látky a směsi, jejichž definice je uvedena v čl. 2 bodech 7 a 8 nařízení (ES) č. 1272/20087) a které jsou klasifikovány jako nebezpečné podle následujících tříd fyzikální nebezpečnosti nebo nebezpečnosti pro zdraví, stanovených v částech 2 a 3 přílohy I nařízení (ES) č. 1272/2008:
1. nestabilní výbušniny nebo výbušniny podtřídy 1.1, 1.2, 1.3, 1.4 a 1.5,
2. hořlavé plyny kategorie 1 a 2,
3. oxidující plyny kategorie 1,
4. hořlavé kapaliny kategorie 1 a 2,
5. hořlavé kapaliny kategorie 3, je-li nejvyšší dovolená teplota vyšší než bod vzplanutí,
6. hořlavé tuhé látky kategorie 1 a 2,
7. samovolně reagující látky a směsi typů A až F,
8. samozápalné kapaliny kategorie 1,
9. samozápalné tuhé látky kategorie 1,
10. látky a směsi, které při styku s vodou uvolňují hořlavé plyny, kategorie 1, 2 a 3,
11. oxidující kapaliny kategorie 1, 2 a 3,
12. oxidující tuhé látky kategorie 1, 2 a 3,
13. organické peroxidy typů A až F,
14. akutní orální toxicita kategorie 1 a 2,
15. akutní dermální toxicita kategorie 1 a 2,
16. akutní inhalační toxicita kategorie 1, 2 a 3,
17. toxicita pro specifické cílové orgány - jednorázová expozice kategorie 1;
skupina 1 zahrnuje rovněž látky a směsi obsažené v tlakových zařízeních s nejvyšší dovolenou teplotou TS, která přesahuje bod vzplanutí tekutiny,
b) skupina 2 zahrnuje všechny ostatní látky a směsi neuvedené ve skupině 1.
(3) Jestliže je nádoba složena z několika tlakových prostorů, zařazuje se podle nejvyšší kategorie příslušné pro jednotlivé tlakové prostory. Obsahuje-li tlakový prostor několik tekutin, bude nádoba zařazena podle tekutiny, která vyžaduje nejvyšší kategorii.
4. komplexní zabezpečování jakosti s ES přezkoušením návrhu a zvláštním dohledem nad konečným posouzením ES přezkoušením návrhu a zvláštním dohledem nad konečným posouzením (postup posuzování shody H1) podle bodu 13 přílohy č. 3 k tomuto nařízení.
(3) Pro tlaková zařízení uvedená v § 2 odst. 2 písm. a) bodu 1 podbodech 1.1 a 1.2 a bodu 2 podbodu 2.1 a písm. b) a zařazená do kategorií III a IV v rámci postupů zabezpečování jakosti odebere za účasti výrobce notifikovaná osoba8) během neohlášené kontroly ve výrobních nebo skladových prostorách vzorek zařízení, aby provedla nebo dala provést konečné posouzení podle bodu 3.2.2 přílohy č. 1 k tomuto nařízení. Pro tento účel výrobce oznámí notifikované osobě zamýšlený časový plán výroby. Notifikovaná osoba vykoná během prvního roku výroby tlakového zařízení nejméně dvě kontroly. Četnost dalších kontrol stanoví notifikovaná osoba podle kritérií uvedených v bodu 4.4, popřípadě bodu 5.4 příslušného postupu posuzování shody.
(4) V případě kusové výroby tlakového zařízení uvedeného v § 2 odst. 2 písm. b) a zařazeného do kategorie III notifikovaná osoba v rámci postupu, kterým je komplexní zabezpečování jakosti podle bodu 12 přílohy č. 3 k tomuto nařízení, provede nebo dá provést konečné posouzení podle bodu 3.2.2 přílohy č. 1 k tomuto nařízení pro každé jednotlivé zařízení. Pro tento účel oznámí výrobce notifikované osobě zamýšlený časový plán výroby.
(5) Sestavy podle § 2 odst. 3 se podrobují celkovému postupu posuzování shody, který zahrnuje
c) posouzení ochrany sestavy proti překročení přípustných provozních mezí podle bodů 2.10 a 3.2.3 přílohy č. 1 k tomuto nařízení se provádí z hlediska nejvyšší kategorie pro tlakové zařízení, které má být chráněno.
(3) Kopie evropského schválení pro materiály pro tlaková zařízení musí být zaslána členským státům Evropské unie, ostatním příslušným notifikovaným osobám a zahraničním notifikovaným osobám a Komisi, která zveřejňuje a aktualizuje seznam evropských schválení pro materiály v Úředním věstníku Evropské unie.
(4) Materiály používané pro výrobu tlakových zařízení, které jsou ve shodě s evropskými schváleními pro materiály, na něž byly uvedeny odkazy v Úředním věstníku Evropské unie, se považují za splňující základní požadavky uvedené v příloze č. 1 k tomuto nařízení.
(1) Při autorizaci právnických osob pro činnosti podle § 4 a 5 a při autorizaci subjektů pro plnění úkolů uvedených v bodech 3.1.2 a 3.1.3 přílohy č. 1 k tomuto nařízení (dále jen "uznané nezávislé organizace") se uplatňují podmínky autorizace uvedené v příloze č. 4 k tomuto nařízení. Autorizované osoby a uznané nezávislé organizace, které splňují kritéria stanovená v příslušných harmonizovaných normách, se považují za vyhovující příslušným podmínkám.
a) nesplněním základních požadavků, jestliže tlakové zařízení nebo sestava neodpovídají technickým normám podle § 2 odst. 4,
Příloha č. 1 k nařízení vlády č. 26/2003 Sb.
1. Základní požadavky se na tlakové zařízení vztahují pouze tehdy, pokud se útlakového zařízení příslušné nebezpečí vyskytuje při používání za podmínek, které může výrobce rozumně předvídat.
Základní požadavky uvedené v této příloze pro tlaková zařízení se vztahují rovněž na sestavy, u kterých existuje obdobné nebezpečí.
2. Výrobce analyzuje nebezpečí s cílem identifikace těch, která z důvodu tlaku přicházejí u jeho zařízení v úvahu; tlakové zařízení navrhne a vyrobí se zřetelem k této analýze.
3. Základní požadavky se uplatňují způsobem, který bere v úvahu dosažený stav techniky a obvyklou praxi v době návrhu a výroby zařízení, a rovněž technická a ekonomická hlediska, která odpovídají vysokému stupni ochrany zdraví a bezpečnosti.
1.1. Tlakové zařízení musí být navrženo, vyrobeno a přezkoušeno, popřípadě vystrojeno a instalováno takovým způsobem, aby po jeho uvedení do provozu v souladu s předpisem výrobce nebo za rozumně předvídatelných podmínek byla zajištěna jeho bezpečnost.
1.2. Při výběru nejvhodnějšího řešení výrobce uplatňuje níže uvedené zásady v tomto pořadí:
a) v přiměřeně dosažitelné míře vyloučit nebo omezit nebezpečí,
b) uplatnit vhodná ochranná opatření proti nebezpečím, která nelze vyloučit,
c) popřípadě informovat uživatele o zbývajícím nebezpečí a upozornit je na nutnost přijetí vhodných zvláštních opatření ke snížení nebezpečí během instalace anebo používání.
1.3. Je-li známa možnost nesprávného použití nebo ji lze rozumně předvídat, musí být tlakové zařízení navrženo tak, aby se nebezpečím, která z takového nesprávného použití plynou, zabránilo anebo, pokud to není možné, musí být uživatel před takovým způsobem použití tlakového zařízení vhodně varován.
Tlakové zařízení musí být správně navrženo s ohledem na všechny příslušné činitele, aby byla zajištěna bezpečnost zařízení po celou dobu jeho předpokládané životnosti.
Do návrhu tlakového zařízení je nutné uplatnit vhodné činitele bezpečnosti za použití komplexních metod, o kterých je známo, že vhodným způsobem počítají s přiměřenou mírou bezpečnosti vůči všem druhům poruchy, které přicházejí v úvahu.
2.2. Návrh zabezpečující náležitou pevnost
2.2.1 Tlakové zařízení musí být navrženo pro zatížení, které odpovídá jeho zamýšlenému použití a dalším rozumně předvídatelným provozním podmínkám. Je nutné vzít v úvahu následující činitele:
a) vnitřní nebo vnější tlak,
b) teplotu okolí a pracovní teplotu,
c) statický tlak a hmotnost obsahu za provozních a zkušebních podmínek,
d) zatížení dopravou, větrem, zemětřesením,
e) reakční síly a momenty vyvozované podporami, upevněním, potrubím a podobně,
f) korozi a erozi, únavu a podobně,
g) rozklad nestabilních tekutin.
Je nutné brát v úvahu různá zatížení, která mohou působit společně, se zřetelem k pravděpodobnosti jejich současného výskytu.
2.2.2 Návrh zabezpečující náležitou pevnost musí být založena
a) na výpočtové metodě podle bodu 2.2.3, v případě potřeby doplněné experimentální metodou podle bodu 2.2.4, nebo
b) na experimentální metodě návrhu bez výpočtu pevnosti podle bodu 2.2.4, je-li součin nejvyššího dovoleného tlaku PS a objemu V menší než 6 000 bar.L nebo je-li součin PS.DN menší než 3 000 bar.
2.2.3 Výpočtová metoda
2.2.3.1 Odolnost vůči vnitřnímu tlaku a další hlediska zatížení
Dovolené namáhání u tlakových zařízení musí být omezeno s ohledem na druhy poruch, jejichž výskyt za provozních poměrů je možné rozumně předvídat. Proto je nutné použít takové součinitele bezpečnosti, které umožňují zcela vyloučit jakékoli nejistoty vyplývající z výroby, skutečných provozních podmínek, namáhání, výpočtových modelů, jakož i vlastností a chování materiálu.
Tyto výpočtové metody musí poskytovat dostačující míru bezpečnosti, podle okolností, v souladu s požadavky uvedenými v bodu 7.
Výše uvedené požadavky lze splnit použitím některé z následujících metod, podle vhodnosti, popřípadě jako doplňku k jiné metodě nebo v kombinaci s ní
a) návrh na základě vzorců,
b) návrh na základě analýzy,
c) návrh na základě lomové mechaniky.
2.2.3.2 Pevnost
K zajištění pevnosti příslušného tlakového zařízení musí být použity vhodné pevnostní výpočty.
a) Výpočtový tlak nesmí být menší než nejvyšší dovolený tlak a musí brát v úvahu vliv hydrostatického a dynamického tlaku tekutiny a rozklad nestabilních tekutin. Je-li nádoba rozdělena na jednotlivé tlakové prostory, musí být přepážky mezi nimi navrženy s ohledem na nejvyšší možný tlak v určitém tlakovém prostoru v poměru k nejnižšímu možnému tlaku v sousedním tlakovém prostoru,
b) výpočtová teplota musí být brána s příslušnou mírou bezpečnosti,
c) návrh musí brát vhodným způsobem v úvahu všechny možné kombinace teploty a tlaku, které by se mohly vyskytnout za rozumně předvídatelných provozních podmínek zařízení,
d) maximální hodnoty namáhání a koncentrace napětí musí být udrženy v bezpečných mezích,
e) při výpočtu odolnosti vůči vnitřnímu tlaku musí být použity hodnoty, které odpovídají vlastnostem materiálu podle doložených údajů, s přihlédnutím k ustanovením uvedeným v bodu 4 a k příslušným součinitelům bezpečnosti. K materiálovým vlastnostem, které je podle okolností třeba brát v úvahu, patří
1. mez kluzu respektive smluvní mez kluzu při 0,2 %, respektive 1,0 %, při výpočtové teplotě,
2. pevnost v tahu,
3. časově závislá pevnost, to je pevnost při tečení,
4. únavové hodnoty,
5. Youngův modul (modul pružnosti),
6. vhodný rozsah plastické deformace,
7. vrubová houževnatost,
8. lomová houževnatost.
f) v případě svarových spojů je nutné aplikovat na materiálové vlastnosti vhodné součinitele hodnoty spoje, závislé například na druhu nedestruktivních zkoušek, na druhu spojovaných materiálů a na předpokládaných provozních podmínkách,
g) návrh musí brát vhodným způsobem v úvahu všechny rozumně předvídatelné degradační mechanismy (například korozi, tečení, únavu) odpovídající zamýšlenému použití zařízení. V návodech podle bodu 3.4 je třeba věnovat pozornost specifickým aspektům návrhu, které souvisejí s životností zařízení, jako například
1. v případě tečení: projektový počet hodin provozu při stanovené teplotě,
2. v případě únavy: projektový počet cyklů při stanovené úrovni namáhání,
3. v případě koroze: konstrukční přídavek na korozi.
2.2.3.3 Hlediska stability
Neumožňuje-li vypočtená tloušťka dosáhnout dostatečné stability konstrukce, je nutné učinit nezbytná opatření, která berou v úvahu rizika spojená s dopravou a manipulací.
2.2.4 Experimentální metoda provedení návrhu
Správnost návrhu zařízení jako celku nebo jeho částí může být ověřena vhodným programem zkoušek uskutečněným na reprezentativním vzorku zařízení nebo kategorie zařízení.
Program zkoušek musí být ještě před zahájením zkoušek zřetelně definován a uznán notifikovanou osobou, odpovědnou za postup posuzování shody návrhu, pokud takový existuje.
V programu musí být definovány zkušební podmínky a kritéria přijetí nebo zamítnutí. Před zkoušením musí být změřeny skutečné hodnoty základních rozměrů a vlastností materiálů, z nichž se zkoušené zařízení skládá.
Tam, kde to připadá v úvahu, musí být možnost sledovat během zkoušek kritické části tlakového zařízení pomocí vhodných přístrojů schopných zaznamenávat s dostatečnou přesností deformace a napětí.
Program zkoušek musí zahrnovat:
(a) tlakovou zkoušku, jejímž účelem je zkontrolovat, při tlaku s definovanou mírou bezpečnosti v poměru k nejvyššímu dovolenému tlaku, zda zařízení nevykazuje významné deformace nebo netěsnosti, které překračují stanovenou mez.
Zkušební tlak musí být stanoven na základě rozdílů mezi hodnotami geometrických a materiálových vlastností měřených za zkušebních podmínek a hodnotami použitými v návrhu zařízení; rovněž je nutno brát v úvahu rozdíly mezi zkušební a pracovní teplotou;
(b) pokud existuje riziko tečení nebo únavy, vhodné zkoušky vycházející z provozních podmínek předepsaných pro zařízení, jako je například doba provozu při předepsané teplotě, počet cyklů při předepsaných úrovních napětí;
(c) v případě potřeby doplňkové zkoušky pro další činitele uvedené v bodu 2.2.1, jako je koroze, vnější škodlivé účinky apod.
2.3. Ustanovení k zabezpečení bezpečné manipulace a provozu
Předepsaný způsob provozu tlakového zařízení musí vylučovat jakékoliv rozumně předvídatelné nebezpečí v provozu zařízení. Tam, kde to připadá v úvahu, musí být zvláštní pozornost věnována
a) uzávěrům a otvorům,
b) nebezpečným odfukům z pojistných armatur,
c) zařízením, která brání fyzickému vstupu, pokud je v zařízení tlak nebo vakuum,
d) povrchové teplotě s ohledem na předpokládané použití,
e) rozkladu nestabilních tekutin.
Zejména tlaková zařízení vybavená vstupním otvorem musí být opatřena automatickým nebo ručně ovládaným zařízením, pomocí něhož uživatel snadno zjistí, zda je možné otvor bez nebezpečí otevřít. Mimoto v případě rychlouzávěru musí být tlakové zařízení opatřeno zařízením, jež zabrání jeho otevření, pokud tlak nebo teplota tekutiny představují nebezpečí.
2.4. Prostředky přezkoušení
a) Tlakové zařízení musí být navrženo a vyrobeno tak, aby bylo možné uskutečnit všechna nezbytná přezkoušení k zajištění bezpečnosti;
b) Tam, kde to je nezbytné pro zabezpečení trvalé bezpečnosti zařízení, musí být k dispozici prostředky umožňující přezkoušet vnitřní stav zařízení, jako jsou vstupní otvory dovolující fyzický přístup do vnitřku tlakového zařízení, tak aby příslušné prohlídky bylo možné provádět bezpečně a ergonomicky;
c) Lze použít i jiné prostředky k zajištění bezpečných podmínek provozu tlakového zařízení
1. je-li tlakové zařízení příliš malé pro fyzický přístup do vnitřku zařízení,
2. jestliže otevření tlakového zařízení by nepříznivě ovlivnilo jeho obsah,
3. je-li prokázáno, že obsažená látka nepůsobí škodlivě na materiál, z něhož je tlakové zařízení vyrobeno, a nelze rozumně předpokládat jakékoli jiné degradační mechanismy.
2.5. Prostředky odvodnění a odvzdušnění
Tam, kde to je nutné, musí být k dispozici vhodné prostředky umožňující odvodnění a odvzdušnění tlakového zařízení
a) aby se zabránilo nepříznivým účinkům, jako je vodní ráz, zborcení vlivem vakua, koroze a nekontrolované chemické reakce. Je nutné vzít v úvahu všechna stadia provozu a zkoušení, zejména u tlakových zkoušek,
b) aby bylo možné bezpečným způsobem provádět čištění, kontrolu a údržbu.
2.6. Koroze a jiné chemické účinky
Tam, kde to je nutné, musí být navrženy přídavky k zesílení tloušťky stěny nebo ochrana proti korozi nebo jiným chemickým účinkům, s patřičným zřetelem k zamýšlenému a rozumně předvídatelnému použití.
2.7. Opotřebení
Pokud může dojít ke značné erozi nebo otěru, musí být učiněna taková opatření, která
a) sníží tyto účinky na co nej menší míru vhodným řešením návrhu, např. zvětšením tloušťky materiálu nebo použitím výstelky či přeplátování,
b) umožní výměnu součástí, které jsou nejvíce postiženy,
c) v návodech podle bodu 3.4 upozorní na opatření k zajištění trvale bezpečného používání.
2.8. Sestavy
Sestavy musí být navrženy tak, aby:
a) společně sestavované konstrukční díly byly pro daný účel vhodné a spolehlivé,
b) všechny konstrukční díly byly správně začleněny a vhodným způsobem smontovány.
2.9. Plnění a vypouštění
Tam, kde to připadá v úvahu, musí být tlakové zařízení navrženo a vybaveno příslušenstvím nebo musí být učiněna opatření pro jeho instalaci, aby bylo zajištěno bezpečné plnění a vypouštění tlakového zařízení, zejména se zřetelem k nebezpečím, jakým je:
a) při plnění:
1. přeplnění nebo překročení tlaku, zejména s ohledem na plnící poměr a na tlak par při odpovídající teplotě,
2. nestabilita tlakového zařízení;
b) při vypouštění: nekontrolovaný únik tekutiny pod tlakem;
c) při plnění nebo vypouštění: nebezpečná spojení a porušení spojení.
2.10. Ochrana proti překročení dovolených mezí tlakových zařízení
Jestliže by za rozumně předvídatelných podmínek mohlo dojít k překročení dovolených mezí, musí být tlakové zařízení vybaveno vhodným ochranným zařízením nebo musí být učiněna opatření pro jeho instalaci, pokud se nepředpokládá ochrana jiným ochranným zařízením v rámci sestavy.
Vhodné ochranné zařízení nebo kombinaci takových zařízení je nutné navrhnout se zřetelem ke specifickým vlastnostem příslušného tlakového zařízení nebo sestavy.
Za vhodná ochranná zařízení a jejich kombinace se považují
a) bezpečnostní výstroj podle § 1 odst. 2 písm. a) bodu 3,
b) popřípadě vhodná kontrolní zařízení, jako jsou indikátory nebo výstražná zařízení která umožňují, aby byl automaticky nebo manuálně proveden vhodný zásah, pomocí něhož se tlakové zařízení udrží v dovolených mezích.
2.11. Bezpečnostní výstroj
2.11.1 Bezpečnostní výstroj musí
a) být navržena a vyrobena tak, aby byla spolehlivá a vhodná pro svou předpokládanou funkci, popřípadě s ohledem na požadavky údržby a zkoušení těchto zařízení,
b) být oproštěna od jiných funkcí, kromě případů, kdy těmito dalšími funkcemi nemůže být ovlivněna její bezpečnostní funkce,
c) vyhovovat příslušným zásadám návrhu, aby byla zajištěna vhodná a spolehlivá ochrana. K těmto zásadám zejména patří zabezpečení funkce proti poruchám, zálohování bezpečnostní výstroje, různost jejího provedení a automatická diagnóza vlastní funkčnosti.
2.11.2 Zařízení omezující tlak
Tato zařízení musí být navržena tak, aby nedocházelo k trvalému překračování nejvyššího dovoleného tlaku PS; případné krátkodobé zvýšení tlaku při zapůsobení bezpečnostní výstroje je však přípustné, pokud k němu dojde za podmínek stanovených v bodu 7.3.
2.11.3 Zařízení na kontrolu teploty
Tato zařízení musí mít z bezpečnostních důvodů vhodnou dobu prodlevy v souladu s měřicí funkcí.
2.12. Vnější požár
Tam, kde to je nutné, musí být tlakové zařízení navrženo a popřípadě vybaveno vhodným příslušenstvím nebo musí být učiněna opatření pro jeho instalaci, aby splňovalo požadavky na omezení škod v případě vnějšího požáru, s patřičným zřetelem k zamýšlenému použití tlakového zařízení.
3.1. Výrobní postupy
Výrobce zajišťuje opatření, která byla přijata ve stadiu návrhu, s použitím vhodných metod a odpovídajících postupů, zejména se zřetelem k níže uvedeným okolnostem.
3.1.1 Výroba konstrukčních dílů
Při výrobě součástí (například při tváření a přípravě svarových ploch) nesmí docházet ke vzniku vad a trhlin nebo ke změnám mechanických vlastností, které by mohly ohrozit bezpečnost tlakového zařízení.
3.1.2 Nerozebíratelné spoje
Nerozebíratelné spoje a přilehlé oblasti musí být prosté jakýchkoli povrchových nebo vnitřních vad, které by mohly ohrozit bezpečnost zařízení.
Vlastnosti nerozebíratelných spojů musí odpovídat nej nižším hodnotám předepsaným pro materiály, které jsou spojovány, pokud nebyly při pevnostním výpočtu úmyslně vzaty v úvahu hodnoty jiných příslušných vlastností.
U tlakového zařízení musí být nerozebíratelné spoje konstrukčních dílů, které přispívají k odolnosti vůči tlaku zařízení, i konstrukčních dílů, jež jsou k němu přímo připojeny, provedeny příslušně kvalifikovanými pracovníky s použitím vhodných pracovních postupů.
U tlakových zařízení kategorií II, III a IV musí být pracovní postupy a příslušní pracovníci odsouhlaseni notifikovanou osobou nebo uznanou nezávislou organizací podle § 6.
Pro účely tohoto odsouhlasení musí notifikovaná osoba nebo uznaná nezávislá organizace podle § 6 provést přezkoumání a zkoušky, uvedené v normách podle § 2 odst. 4, nebo rovnocenné přezkoumání a zkoušky, anebo je musí dát provést.
3.1.3 Nedestruktivní zkoušky
Nedestruktivní zkoušky nerozebíratelných spojů tlakových zařízení musí být provedeny kvalifikovanými pracovníky. U tlakových zařízení kategorií III a IV musí být tito pracovníci odsouhlaseni uznanou nezávislou organizací podle § 6.
3. 1.4 Tepelné zpracování
Tam, kde je nebezpečí, že výrobní postup změní vlastnosti materiálu v rozsahu, který by mohl ohrozit bezpečnost tlakového zařízení, musí být ve vhodném stadiu výroby provedeno přiměřené tepelné zpracování.
3.1.5 Identifikovatelnost
Je nutné zavést a dodržovat vhodné postupy umožňující identifikaci materiálů částí tlakového zařízení, které přispívají kjeho odolnosti proti tlaku, uplatňované vhodnými prostředky, od přejímání materiálů přes výrobu až po konečnou zkoušku vyrobeného tlakového zařízení.
3.2. Konečné posouzení
Tlakové zařízení musí být podrobeno níže popsanému konečnému posouzení.
3.2.1. Konečná zkouška
Tlakové zařízení se podrobuje konečné zkoušce, při níž se na základě vizuální prohlídky a kontroly průvodní dokumentace zhodnotí dodržení požadavků tohoto nařízení vlády.Přitom lze přihlédnout i ke zkouškám provedeným během výroby. Pokud je to nezbytné z bezpečnostních důvodů, musí být konečná zkouška provedena zevnitř i zvnějšku každé části zařízení, v případě potřeby ještě v průběhu výroby (například tam, kde již není možná prohlídka během konečné zkoušky).
3.2.2 Tlaková zkouška
Součástí konečného posouzení tlakového zařízení musí být zkouška odolnosti vůči tlaku, která má za normálních okolností podobu zkoušky hydraulickým tlakem při tlaku minimálně rovném, pokud to připadá v úvahu, hodnotě stanovené v bodu 7.4.
U sériově vyráběných tlakových zařízení kategorie I může být tato zkouška provedena na statistickém základě.
Tam, kde je zkouška hydraulickým tlakem nevhodná nebo neproveditelná, mohou být provedeny jiné rovnocenné zkoušky. V případě jiných zkoušek, než je zkouška hydraulickým tlakem, je nutné před jejich provedením uskutečnit doplňková opatření, jako jsou nedestruktivní zkoušky nebo jiné rovnocenné metody.
3.2.3 Kontrola bezpečnostní výstroje
U sestav musí konečné posouzení zahrnovat rovněž kontrolu bezpečnostní výstroje k ověření plné shody s požadavky podle bodu 2.10.
3.3. Označování a opatřování štítkem
3.3.1. Kromě označení CE podle § 8 musí být uvedeny tyto informace:
a) u všech tlakových zařízení:
1. název a adresa či jiný způsob identifikace výrobce,
2. rok výroby,
3. identifikace tlakového zařízení podle jeho povahy, například typ, série nebo identifikace výrobní dávky a výrobní číslo,
4. základní nejvyšší nebo nejnižší pracovní meze;
b) v závislosti na typu tlakového zařízení další informace nezbytné pro bezpečnou instalaci, provoz či použití, popřípadě pro údržbu a pravidelné prohlídky, jako například:
1. objem V tlakového zařízení v L (litrech),
2. jmenovitá světlost potrubí DN,
3. použitý zkušební tlak PT v barech s uvedením data zkoušky,
4. nastavený tlak bezpečnostní výstroje v barech,
5. výkon tlakového zařízení v kW,
6. napájecí napětí ve V (voltech),
7. předpokládané použití,
8. plnící poměr v kg/L,
9. největší hmotnost obsahu v kg,
10. hmotnost prázdného zařízení v kg,
11. skupina tekutiny;
c) tam, kde to je nutné, výstrahy připevněné k tlakovému zařízení upozorňující na nesprávné použití, ke kterému by podle zkušeností mohlo dojít. Textové informace k výstrahám musí být v češtině.
3.3.2. Označení CE a požadované informace musí být uvedeny na tlakovém zařízení nebo na štítku pevně k němu připojeném, až na následující výjimky:
a) kde to přichází v úvahu, může být použita vhodná dokumentace, aby se předešlo opakovanému označování jednotlivých konstrukčních dílů, jako jsou potrubní části, určených pro tutéž sestavu. Týká se to označení CE podle § 8 a dalšího označení a nápisů na štítku podle této přílohy;
b) je-li tlakové zařízení příliš malé, jako je například výstroj, mohou být informace podle bodu 3.3.1, písm. b) uvedeny na štítku připevněném k tlakovému zařízení;
c) údaje o náplni a výstrahy podle bodu 3.3.1 písm. c) mohou být uvedeny na štítku nebo jiným vhodným způsobem, za předpokladu, že zůstanou po dostatečně dlouhou dobu čitelné.
3.4. Návody k použití
a) Je-li tlakové zařízení uváděno na trh, musí být k němu, pokud to připadá v úvahu, připojen návod pro uživatele obsahující všechny nezbytné informace vztahující se k bezpečnosti a týkající se:
1. instalace, včetně montáže jednotlivých částí tlakového zařízení,
2. uvádění do provozu,
3. použití,
4. údržby včetně kontrol a zkoušek prováděných uživatelem.
b) návod musí obsahovat informace připojené k tlakovému zařízení podle bodu 3.3, s výjimkou identifikace série, popřípadě musí být provázen technickou dokumentací, výkresy a schématy, nezbytnými k plnému pochopení tohoto návodu,
c) popřípadě musí návod též upozorňovat na nebezpečí vyplývající z nesprávného použití podle bodu 1.3 a zvláštních okolností návrhu podle bodu 2.2.3.
4. MATERIÁLY
Materiály použité k výrobě tlakového zařízení musí být vhodné pro toto použití po celou dobu předpokládané životnosti.
Přídavné materiály pro svařování a jiné spojovací materiály musí vhodným způsobem vyhovovat pouze příslušným požadavkům uvedeným v bodech 4.1, 4.2 písm. a), a v prvním odstavci bodu 4.3, a to jak samostatně, tak ve spojené konstrukci.
4.1. Materiály součástí vystavených tlaku
a) musí mít vhodné vlastnosti za všech provozních podmínek, které lze rozumně předvídat, a za všech zkušebních podmínek a zejména mají být dostatečně tažné a houževnaté. Pokud to přichází v úvahu, musí vlastnosti materiálů vyhovovat požadavkům uvedeným v bodu 7.5. Tam, kde to je nutné, je třeba zvláště věnovat náležitou péči volbě materiálu, aby se předešlo vzniku křehkého lomu ; pokud je ze zvláštních důvodů třeba použít křehký materiál, musí být přijata příslušná opatření;
a) Výrobce tlakového zařízení musí vhodným způsobem definovat hodnoty potřebné pro pevnostní výpočty podle bodu 2.2.3, jakož i základní vlastnosti materiálů a jejich zpracování podle bodu 4.1;
b) výrobce musí ve své technické dokumentaci poskytnout údaje týkající se shody se specifikacemi materiálů podle tohoto nařízení vlády jedním z následujících způsobů:
1. použitím materiálů, které jsou v souladu s normami podle § 2 odst. 4,
2. použitím materiálů, na které se vztahuje materiálové osvědčení nebo evropské schválení pro materiály podle § 5, nebo
3. specifickým ohodnocením materiálu,
c) u tlakových zařízení kategorií III a IV musí specifické ohodnocení podle bodu 4.2 písm. b) bodu 3 provést notifikovaná osoba příslušná pro postupy posuzování shody u tlakových zařízení.
4.3. Výrobce zařízení musí učinit vhodná opatření, aby zajistil, že použitý materiál je v souladu se specifikovanými požadavky. Zejména musí být pro všechny materiály k dispozici dokumentace připravená jejich výrobcem a potvrzující shodu se specifikací.
U hlavních součástí vystavených tlaku v zařízeních kategorií II, III a IV musí mít tato dokumentace formu certifikátu o zvláštní kontrole výrobku.
Má-li výrobce materiálu zaveden vhodný systém zabezpečení jakosti, ověřený notifikovanou osobou a podrobený zvláštnímu zhodnocení pro oblast materiálů, považují se osvědčení vydané tímto výrobcem za potvrzení shody s příslušnými požadavky tohoto bodu.
SPECIFICKÉ POŽADAVKY NA TLAKOVÁ ZAŘÍZENÍ
Kromě příslušných požadavků stanovených v bodech 1 až 4 se na tlaková zařízení uvedená v bodech 5 a 6 vztahují následující požadavky.
5. TLAKOVÁ ZAŘÍZENÍ VYSTAVENÁ PŮSOBENÍ PLAMENE NEBO JINAK OHŘÍVANÁ S NEBEZPEČÍM PŘEHŘÁTÍ PODLE § 2 odst. 2
5.1. Tato tlaková zařízení zahrnují
a) parní a horkovodní generátory podle § 2 odst. 2 písm. b), jako jsou plamenem vytápěné parní a horkovodní kotle, přehříváky a přihříváky, kotle na odpadní teplo, kotle spaloven odpadů, elektrické kotle vytápěné elektrodami nebo s ponorným topením, tlakové hrnce, společně s jejich výstrojí, popřípadě s jejich systémy pro úpravu napájecí vody a pro dodávku paliva,
b) zařízení pro technologické ohřevy, jiná než zařízení na výrobu páry a horké vody, odpovídající § 2 odst. 2 písm. a), jako jsou ohříváky pro chemické a jiné podobné procesy a tlaková zařízení na zpracování potravin.
5.2. Tato tlaková zařízení musí být vypočtena, navržena a vyrobena tak, aby se vyloučilo nebo na nejmenší míru snížilo nebezpečí podstatné ztráty odolnosti vůči tlaku v důsledku přehřátí. Zejména musí být tam, kde to připadá v úvahu, zajištěno, aby
a) byly k dispozici vhodné prostředky ochrany k udržení provozních parametrů, např. omezení přívodu či odvodu tepla, popřípadě udržení hladiny tekutiny, aby bylo vyloučeno jakékoli nebezpečí místního i celkového přehřátí,
b) pokud je to požadováno, byla k dispozici místa odběru vzorků umožňující vyhodnotit vlastnosti tekutiny, aby byla vyloučena nebezpečí spojená se vznikem usazenin a koroze popřípadě usazenin nebo koroze,
c) byla učiněna vhodná opatření k vyloučení nebezpečí poškození vlivem usazenin,
d) byla k dispozici vhodná zařízení umožňující bezpečný odvod zbytkového tepla po odstavení,
e) byla učiněna opatření bránící hromadění zápalných směsí hořlavých látek a vzduchu nebo zpětnému prošlehnutí plamene.
6. POTRUBÍ PODLE § 2 odst. 2 písm. c)
Návrh a provedení musí zabezpečovat, aby
a) nebezpečí přetížení v důsledku nepřípustné vůle nebo nadměrných sil vznikajících např. na přírubách, spojích, vlnovcích nebo hadicích bylo vhodným způsobem regulováno například pomocí podpor, výztuh, ukotvení, vyrovnání polohy a předpětí závěsů;
b) tam, kde je možnost, že uvnitř potrubí pro plyny dojde ke kondenzaci, byly k dispozici prostředky pro odvodnění a odstranění usazenin z níže položených oblastí zařízení, aby se zabránilo poškození vlivem vodních rázů nebo koroze;
c) byla patřičně vzata v úvahu možnost poškození vlivem turbulence a vzniku vírů; zároveň platí ustanovení příslušných částí bodu 2.7;
d) byla patřičně vzata v úvahu možnost nebezpečí únavy vlivem vibrací v potrubí;
e) tam, kde potrubí obsahuje tekutiny skupiny 1, byly k dispozici vhodné prostředky a zařízení k odstavení těch odběrových potrubí, jejichž velikost představuje značné nebezpečí;
f) bylo na nejmenší míru sníženo nebezpečí náhodného výtoku; místa odběru musí být na straně zařízení zřetelně označena údajem o obsažené tekutině;
g) poloha a trasa podzemního potrubí byla vyznačena přinejmenším v technické dokumentaci k usnadnění bezpečného provádění údržby, kontroly a oprav.
7. SPECIFICKÉ KVANTITATIVNÍ POŽADAVKY NA NĚKTERÁ TLAKOVÁ ZAŘÍZENÍ
Níže uvedená ustanovení platí jako obecné pravidlo. Pokud nejsou uplatňována, včetně případů, kdy nejsou specificky uvedeny materiály a nejsou aplikovány normy podle § 2 odst. 4, výrobce prokazuje, že byla učiněna vhodná opatření k dosažení rovnocenné celkové úrovně bezpečnosti.
7.1. Dovolené namáhání
7.1.1 Značky
ReT, mez kluzu, označuje hodnotu při výpočtové teplotě
a) horní meze kluzu materiálu, který vykazuje horní a dolní mez kluzu,
b) smluvní mez kluzu 1,0 % u austenitických ocelí a nelegováného hliníku,
c) smluvní mez kluzu 0,2 % v jiných případech.
Rm20 označuje nejnižší hodnotu meze pevnosti v tahu při 20 °C.
Rmt označuje mez pevnosti v tahu při výpočtové teplotě.
7.1.2 Celkové dovolené membránové napětí při převážně statickém zatížení a při teplotách mimo rozsah, v němž dochází k významnému tečení, nesmí překročit menší z níže uvedených hodnot, v závislosti na druhu použitého materiálu:
a) v případě feritické oceli, včetně normalizované (normalizované válcované) oceli, s výjimkou jemnozrnné oceli a speciálně zušlechtěné oceli: 2/3 ReT a 5/12 Rm20;
b) v případě austenitické oceli
1. je-li její tažnost větší než 30 %: 2/3 ReT, nebo alternativně,
2. je-li její tažnost větší než 35 %: 5/6 ReT a 1/3 Rmt;
c) v případě nelegované nebo nízkolegované oceli na odlitky: 10/19 ReT a 1/3 Rm20;
d) v případě hliníku: 2/3 ReT;
e) v případě nevytvrzených slitin hliníku: 2/3 ReT a 5/12 Rm20;
7.2. Součinitel hodnoty spoje
U svarových spojů nesmí součinitel hodnoty spoje překročit následující hodnoty:
a) u zařízení podrobených destruktivním a nedestruktivním zkouškám, které potvrzují, že celá skupina svarů nevykazuje žádné významné vady: 1,
b) u zařízení podrobovaných namátkovým nedestruktivním zkouškám: 0,85,
c) u zařízení, která nejsou podrobována nedestruktivním zkouškám (s výjimkou vizuální kontroly): 0,7.
Tam, kde to připadá v úvahu, je nutné vzít v úvahu též druh napětí, jakož i mechanické a technologické vlastnosti spoje.
7.3. Zařízení omezující tlak, zejména u tlakových nádob
Krátkodobé zvýšení tlaku podle bodu 2.11.2 nesmí přesáhnout 10 % hodnoty nejvyššího dovoleného tlaku.
7.4. Hydraulický zkušební tlak
U tlakových zařízení nesmí být hydraulický zkušební tlak podle bodu 3.2.2 menší než větší z níže uvedených hodnot:
a) tlak odpovídající maximálnímu zatížení, kterému smí být tlakové zařízení vystaveno za provozu se zřetelem k nejvyššímu dovolenému tlaku a nejvyšší dovolené teplotě tlakového zařízení, násobený koeficientem 1,25 nebo
b) nejvyšší dovolený tlak násobený koeficientem 1,43.
7.5. Materiálové vlastnosti
Pokud podle jiných kritérií nejsou požadovány jiné hodnoty, které je nutné brát v úvahu, považuje se ocel za dostatečně tažnou, aby vyhověla požadavkům uvedeným v bodu 4.1, písmenu a), jestliže při tahové zkoušce prováděné normalizovaným postupem není její hodnota tažnosti menší než 14 % a její nárazová práce při zkoušce rázem v ohybu měřená na zkušební tyči s V vrubem podle mezinárodní normy ISO není menší než 27 J při teplotě, která není větší než 20°C, avšak není vyšší než nejnižší předpokládaná dovolená teplota.
Příloha č. 2 k nařízení vlády č. 26/2003 Sb.
GRAFY POSUZOVÁNÍ SHODY
1. Odkazy na kategorie postupů posuzování shody v grafech jsou následující:
Pro kategorii I:
vnitřní kontrola výroby (postup posuzování shody A).
Pro kategorii II:
Vnitřní kontrola výroby s dohledem nad konečným posouzením (postup posuzování shody A1),
zabezpečování jakosti výroby (postup posuzování shody D1) nebo
zabezpečování jakosti výrobků (postup posuzování shody E1).
Pro kategorii III:
ES přezkoušení návrhu a zabezpečování jakosti výroby (postupy posuzování shody B1+D ),
ES přezkoušení návrhu a ověřování jakosti výrobků (postupy posuzování shody B1+F ),
ES přezkoušení typu a zabezpečování jakosti výrobků (postupy posuzování shody B+E),
ES přezkoušení typu a shoda s typem (postupy posuzování shody B+C1 ) nebo
komplexní zabezpečování jakosti ( postup posuzování shody H )
Pro kategorii IV:
ES přezkoušení typu a zabezpečování jakosti výroby (postupy posuzování shody B+D )
ES přezkoušení typu a ověřování výrobků (postupy posuzování shody B+F )
ověřování celku (postup posuzování shody G) nebo
/komplexní zabezpečování jakosti s ES přezkoušením návrhu a zvláštním dohledem nad konečným posouzením (postup posuzování shody H1 ).
2. Bezpečnostní výstroj podle § 1 odst. 2 písm. a) bodu 3 a uvedená v § 2 odst. 2 písm. d) je zařazena v kategorii IV. Výjimečně však může být bezpečnostní výstroj vyrobená pro zvláštní zařízení zařazena do stejné kategorie jako zařízení, které chrání.
3. Tlaková výstroj podle § 1 odst. 2 písm. a) bodu 4 a uvedená v § 2 odst. 2 písm. d) je zařazena podle
a) nejvyššího dovoleného tlaku PS,
b) objemu V nebo jmenovité světlosti DN podle okolností
c) skupiny tekutin, pro které je určena,
přičemž pro zařazení do kategorie posuzování shody se použije příslušný graf pro nádoby nebo potrubí.
Pokud se podle písmene b) bere v úvahu jak objem, tak jmenovitá světlost, musí být tlaková výstroj zařazena do vyšší kategorie.
4. V následujících grafech pro posuzování shody vyznačuje oddělovací čára horní mez pro nižší kategorii.
Nádoby podle § 2 odst. 2 písm. a) bodu 1 podbodu 1.1.
Výjimkou jsou nádoby určené pro nestabilní plyny a náležející do kategorie I nebo II, které se zařadí podle grafu 1 v kategorii III.
Nádoby podle § 2 odst. 2 písm. a) bodu 1 podbodu 1.2.
Výjimkou jsou přenosné hasicí přístroje a láhve k dýchacím přístrojům , které jsou zařazeny nejméně v kategorii III.
Nádoby podle § 2 odst. 2 písm. a) bodu 2 podbodu 2.1.
Nádoby podle § 2 odst. 2 písm. a) bodu 2 podbodu 2.2.
Výjimkou jsou sestavy určené pro výrobu teplé vody podle § 2 odst.3 písm. b), které se podrobí buď ES přezkoušení návrhu ( postup posuzování shody B1) s ohledem na shodu se základními požadavky podle bodů 2.10, 2.11, 3.4, bodu 5.2 písm. a) a bodu 5.2. písm. d) přílohy č.I k tomuto nařízení, anebo postupu komplexního zabezpečování jakosti ( postup posuzování shody H).
Tlaková zařízení podle § 2 odst. 2 písm. b)
Výjimku tvoří konstrukční návrh tlakových hrnců, který se podrobí postupu posuzování shody rovnocennému alespoň jednomu z postupů posuzování shody kategorie III.
Potrubí podle § 2 odst. 2 písm. c) bodu 1 podbodu 1.1.
Výjimkou je potrubí určené pro nestabilní plyny patřící do kategorie I nebo II, které se zařadí podle grafu 6 do kategorie III.
Potrubí podle § 2 odst. 2 písm. c) bodu 1 podbodu 1.2.
Výjimkou je potrubí obsahující tekutiny o teplotách vyšších než 350 °C a patřící podle grafu 7 do kategorie II, které se zařadí do kategorie III.
Potrubí podle § 2 odst. 2 písm. c) bodu 2 podbodu 2.1.
Potrubí podle § 2 odst. 2 písm. c) bodu 2 podbodu 2.2.
Příloha č. 3 k nařízení vlády č. 26/2003 Sb.
Ustanovení pro tlaková zařízení podle této přílohy platí také pro sestavy.
1. VNITŘNÍ KONTROLA VÝROBY
(POSTUP POSUZOVÁNÍ SHODY A)
1. Vnitřní kontrola výroby je postup, kdy výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce, který plní povinnosti stanovené v bodu 2, zabezpečuje a vydává prohlášení, že tlaková zařízení splňují ustanovení tohoto nařízení, která se na ně vztahují. Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce opatří každé tlakové zařízení označením CE a vystavuje písemné ES prohlášení o shodě.
2. Výrobce vypracuje technickou dokumentaci podle bodu 3 a buď on nebo jeho zplnomocněný zástupce tuto dokumentaci uchová po dobu nejméně deseti let po vyrobení posledního tlakového zařízení daného typu, aby byla dostupná příslušným národním orgánům pro inspekční účely kontroly.
Pokud ani výrobce, ani jeho zplnomocněný zástupce nejsou usazení v členském státě Evropské unie, připadá povinnost uchovávat technickou dokumentaci v dostupném stavu osobě, která uvádí tlakové zařízení na trh.
3. Technická dokumentace umožňuje posuzování shody tlakového zařízení s požadavky tohoto nařízení, které se na ně vztahují. Technická dokumentace musí v míře nezbytné pro takové posouzení zahrnovat návrh, výrobu a funkci tlakového zařízení a musí obsahovat
a) všeobecný popis tlakového zařízení,
b) koncepční návrh a výrobní výkresy a plány konstrukčních dílů, podsestav, schémata zapojení a podobně,
c) popisy a vysvětlivky potřebné pro pochopení zmíněných výkresů, schémat a funkce tlakového zařízení,
d) seznam norem podle § 2 odst. 4, které jsou použity celé nebo zčásti, a popis řešení přijatých ke splnění základních požadavků, pokud normy podle § 2 odst. 4 nebyly použity,
e) výsledky provedených pevnostních výpočtů, provedených přezkoušení a podobně,
4. Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce uchovává kopii prohlášení o shodě spolu s technickou dokumentací.
5. Výrobce učiní všechna nezbytná opatření, aby výrobní proces zajišťoval soulad vyráběného tlakového zařízení s technickou dokumentací podle bodu 2 a s ustanoveními tohoto nařízení, která se na ně vztahují.
2. VNITŘNÍ KONTROLA VÝROBY S DOHLEDEM NAD KONEČNÝM POSOUZENÍM
(POSTUP POSUZOVÁNÍ SHODY A1)
Vedle požadavků postupu posuzování shody A výrobce provádí konečné posouzení a jeho provádění je pod dohledem neohlášených návštěv notifikované osoby.
Při těchto návštěvách notifikovaná osoba
a) se přesvědčí, zda výrobce skutečně provádí konečné posouzení v souladu s bodem 3.2 přílohy č. 1 k tomuto nařízení;
b) odebere vzorky tlakových zařízení z výrobních nebo skladových prostor ke kontrole. Notifikovaná osoba posoudí počet tlakových zařízení ve vzorku a stanoví, zda je nezbytné provést nebo dát provést konečné posouzení všech nebo části tlakových zařízení ve vzorku.
V případech, kdy jedno nebo více tlakových zařízení nevyhovuje, notifikovaná osoba učiní vhodná opatření. Notifikovaná osoba zajistí, aby jejím identifikačním číslem výrobce označil každé tlakové zařízení.
3. ES PŘEZKOUŠENÍ TYPU
(POSTUP POSUZOVÁNÍ SHODY B)
1. Přezkoušení typu je postup, kdy notifikovaná osoba zkouší a osvědčuje, že vzorek tlakového zařízení, které má být vyráběno, splňuje ustanovení tohoto nařízení, která se na ně vztahují.
2. Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce poskytuje notifikované osobě pro ES přezkoušení typu
a) identifikační údaje o výrobci (u fyzické osoby jméno a příjmení a trvalý pobyt nebo místo podnikání, u právnické osoby název nebo obchodní firmu a její sídlo) nebo identifikační údaje (u fyzické osoby jméno a příjmení a trvalý pobyt nebo místo podnikání, u právnické osoby název nebo obchodní firmu a její sídlo) o zplnomocněném zástupci,
b) písemné prohlášení, že smlouva o ES přezkoušení typu nebyla sjednána s jinou notifikovanou osobou,
c) technickou dokumentaci podle bodu 3,
d) vzorek tlakového zařízení reprezentující zamýšlenou výrobu (dále jen "typ"). Notifikovaná osoba může požadovat další vzorky tohoto typu, jestliže je to nutné k provedení zkušebního programu.
Typ může zahrnovat více modifikací tlakového zařízení za předpokladu, že rozdíly mezi jednotlivými modifikacemi neovlivňují úroveň bezpečnosti.
3. Technická dokumentace umožňuje posouzení shody tlakového zařízení s požadavky tohoto nařízení, které se na ně vztahují. Zahrnuje návrh, výrobu a funkci tlakového zařízení a obsahuje
f) protokoly o zkouškách, informace o zkouškách předpokládaných v rámci výroby,
g) informace o kvalifikaci nebo schválení pracovníků podle požadavků bodů 3.1.2 a 3.1.3 přílohy č. 1 k tomuto nařízení.
4.1. Prověří technickou dokumentaci, ověří, zda typ byl vyroben ve shodě s technickou dokumentací a určí díly, které byly navrženy v souladu s ustanoveními norem podle § 2 odst. 4 a rovněž díly, které byly navrženy, aniž byla aplikována ustanovení norem podle § 2 odst. 4.
Notifikovaná osoba zejména
a) prověří technickou dokumentaci z hlediska návrhu a výrobních postupů,
b) posoudí použité materiály, pokud neodpovídají normám podle § 2 odst. 4 nebo evropskému schválení pro materiály pro tlaková zařízení, a zkontroluje certifikáty dle bodu 4.3 přílohy č. 1 k tomuto nařízení, vydané výrobcem materiálu ,
c) schválí postupy pro nerozebíratelné spoje tlakového zařízení nebo zkontroluje, zda byly již dříve schváleny v souladu s bodem 3.1.2 přílohy č. lk tomuto nařízení,
d) ověří, zda pracovníci, kteří provádějí nerozebíratelné spoje a nedestruktivní zkoušky, mají kvalifikaci nebo schválení v souladu s body 3.1.2 nebo 3.1.3 přílohy č. 1 k tomuto nařízení;
e) provede nebo dá provést ověření a potřebné zkoušky, aby zjistila, zda tam, kde nebyly použity normy podle § 2 odst. 4, splňují řešení přijatá výrobcem základní požadavky tohoto nařízení;
f) provede nebo dá provést ověření a potřebné zkoušky, aby zkontrolovala, pokud výrobce použil normy podle § 2 odst. 4, zda byly tyto normy správně použity;
g) dohodne s výrobcem nebo jeho zplnomocněným zástupcem místo, kde budou provedena ověření a potřebné zkoušky.
5. Odpovídá-li typ požadavkům tohoto nařízení, vydá notifikovaná osoba výrobci nebo jeho zplnomocněnému zástupci certifikát ES přezkoušení typu. Certifikát, který platí po dobu deseti let a je obnovitelný, obsahuje identifikační údaje o výrobci (jméno a příjmení fyzické osoby, její bydliště a místo podnikání nebo obchodní jméno právnické osoby a její sídlo), závěry přezkoušení, podmínky jeho platnosti a potřebné údaje pro identifikaci certifikovaného typu.
K certifikátu se přikládá seznam důležitých částí technické dokumentace, jednu kopii seznamu uchovává notifikovaná osoba.
Odmítne-li notifikovaná osoba vystavit výrobci nebo jeho zplnomocněnému zástupci certifikát ES přezkoušení typu, podrobně to odůvodní.
6. Výrobce nebo zplnomocněný zástupce informuje notifikovanou osobu, která vydala certifikát ES přezkoušení typu, a u níž je uložena technická dokumentace týkající se certifikátu ES přezkoušení typu, o všech změnách schváleného tlakového zařízení. Pokud tyto změny mohou ovlivnit shodu tlakového zařízení se základními požadavky nebo podmínky pro používání tlakového zařízení, vydá notifikovaná osoba, po prověření těchto změn, dodatek k původnímu certifikátu ES přezkoušení typu.
7. Každá notifikovaná osoba sdělí Úřadu pro technickou normalizaci, metrologii a státní zkušebnictví (dále jen "Úřad") příslušné informace o certifikátech ES přezkoušení typu, které odejmula, a na požádání informace o certifikátech, které vydala.
Každá notifikovaná osoba též sdělí ostatním notifikovaným osobám příslušné informace týkající se certifikátů ES přezkoušení typu, které odejmula nebo zamítla.
8. Ostatní příslušné notifikované osoby a zahraniční notifikované osoby mohou dostat kopie certifikátů ES přezkoušení typu a jejich dodatků. Přílohy k certifikátům musí být ostatním těmto osobám k dispozici.
9. Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce uchovává spolu s technickou dokumentací kopie certifikátů ES přezkoušení typu a jejich dodatků po dobu deseti let po vyrobení posledního tlakového zařízení daného typu.
4. ES PŘEZKOUŠENÍ NÁVRHU
(POSTUP POSUZOVÁNÍ SHODY B1)
1. Tento postup zahrnuje tu část posuzování shody, kdy notifikovaná osoba zkouší a osvědčuje, že návrh tlakového zařízení splňuje ustanovení tohoto nařízení, která se na ně vztahují.
V souvislosti s tímto postupem nelze použít experimentální metodu návrhu podle bodu 2.2.4 přílohy č. 1 k tomuto nařízení.
2. Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce poskytuje notifikované osobě k ES přezkoušení návrhu
b) písemné prohlášení, že smlouva o ES přezkoušení návrhu nebyla sjednána s jinou notifikovanou osobou,
c) technickou dokumentaci podle bodu 3.
Návrh může zahrnovat několik modifikací tlakového zařízení za předpokladu, že rozdíly jednotlivých modifikací neovlivňují úroveň bezpečnosti.
3. Technická dokumentace umožňuje posouzení shody tlakového zařízení s požadavky tohoto nařízení vlády, které se na ně vztahují. Zahrnuje návrh, výrobu a funkci tlakového zařízení a obsahuje
b) koncepční návrh, výrobní výkresy a plány konstrukčních dílů, podsestavy, schémata zapojení a podobně,
d) seznam norem podle § 2 odst.4, které byly použity celé nebo zčásti, a popis řešení přijatých ke splnění základních požadavků, jestliže normy podle § 2 odst.4 nebyly použity,
e) nezbytné důkazy vhodnosti řešení použitých v návrhu, zejména tam, kde normy podle § 2 odst.4 nebyly použity zcela; důkazní dokumentace zahrnuje výsledky zkoušek, které provede nebo nechá provést výrobce,
f) výsledky provedených pevnostních výpočtů, provedených přezkoušení a podobně,
g) údaje o kvalifikaci nebo schválení podle bodů 3.1.2 a 3.1.3 přílohy č. 1 k tomuto nařízení.
4.1. Prověří technickou dokumentaci a určí díly, které byly navrženy v souladu s ustanoveními norem podle § 2 odst. 4 a rovněž díly, které byly navrženy, aniž byla aplikována ustanovení podle § 2 odst. 4 norem.
a) posoudí použité materiály, pokud neodpovídají normám podle § 2 odst.4 nebo evropskému schválení pro materiály,
b) schválí postupy pro nerozebíratelné spoje tlakového zařízení nebo zkontroluje, zda byly již dříve schváleny podle bodu 3.1.2 přílohy č. 1 k tomuto nařízení,
c) ověří, zda pracovníci, kteří provádějí nerozebíratelné spoje tlakového zařízení a nedestruktivní zkoušky, mají kvalifikaci nebo schválení podle bodů 3.1.2 nebo 3.1.3 přílohy č. 1 k tomuto nařízení,
d) provede nebo dá provést příslušná přezkoušení a potřebné zkoušky ke zjištění, zda tam, kde nebyly použity normy podle § 2 odst. 4 výrobcem zvolená řešení splňují základní požadavky,
e) provede příslušná přezkoušení a potřebné zkoušky, aby zjistila, pokud výrobce použil normy podle § 2 odst. 4, zda byly tyto normy skutečně použity.
5. Odpovídá-li návrh požadavkům tohoto nařízení, notifikovaná osoba vydá výrobci nebo jeho zplnomocněnému zástupci certifikát ES přezkoušení návrhu. Certifikát obsahuje identifikační údaje o výrobci nebo jeho zplnomocněném zástupci (jméno a příjmení fyzické osoby, její bydliště a místo podnikání nebo obchodní jméno právnické osoby a její sídlo), závěry přezkoušení, podmínky jeho platnosti a potřebné údaje pro identifikaci schváleného návrhu.
K certifikátu se přikládá seznam důležitých částí technické dokumentace, jehož kopii uchovává notifikovaná osoba.
Odmítne-li notifikovaná osoba vystavit výrobci nebo jeho zplnomocněnému zástupci certifikát ES přezkoušení návrhu, podrobně to odůvodní.
6. Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce informuje notifikovanou osobu, která vydala certifikát ES přezkoušení návrhu a u níž je uložena technická dokumentace týkající se certifikátu ES přezkoušení návrhu, o všech změnách schváleného tlakového zařízení. Pokud tyto změny mohou ovlivnit shodu tlakového zařízení se základními požadavky nebo podmínky pro používání tlakového zařízení, vydá notifikovaná osoba po prověření těchto změn dodatek k původnímu certifikátu ES přezkoušení návrhu.
7. Každá notifikovaná osoba sdělí Úřadu a členským státům Evropské unie příslušné informace týkající se certifikátů ES přezkoušení návrhu, které odejmula, a na požádání informace o certifikátech, které vydala.
Každá notifikovaná osoba též sdělí ostatním příslušným notifikovaným osobám a zahraničním notifikovaným osobám příslušné informace týkající se certifikátů ES přezkoušení návrhu, které odejmula a nebo zamítla.
8. Ostatní příslušné notifikované osoby a zahraniční notifikované osoby mohou na požádání dostat příslušné informace o vydaných nebo odejmutých certifikátech ES přezkoušení návrhu a jejich dodatcích.
9. Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce spolu s technickou dokumentací podle bodu 3 uchovává kopie certifikátů ES přezkoušení návrhu a jejich dodatků po dobu deseti let po vyrobení posledního tlakového zařízení daného typu.
5. SHODA S TYPEM
(POSTUP POSUZOVÁNÍ SHODY C1)
1. Shoda s typem je postup, kdy výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce zajišťuje a vydává prohlášení, že tlakové zařízení je ve shodě s typem popsaným v certifikátu ES přezkoušení typu a splňuje ustanovení tohoto nařízení, která se na ně vztahují. Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce musí každé tlakové zařízení opatřit označením CE a vydat písemné ES prohlášení o shodě.
2. Výrobce přijme všechna nezbytná opatření k tomu, aby výrobní postup zajišťoval soulad vyráběných tlakových zařízení s typem popsaným v certifikátu ES přezkoušení typu a s požadavky tohoto nařízení, které se na ně vztahují.
3. Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce uchovává kopii ES prohlášení o shodě po dobu deseti let po vyrobení posledního tlakového zařízení daného typu.
Nejsou-li výrobce ani jeho zplnomocněný zástupce v členském státě Evropské unie usazení, uchovává technickou dokumentaci v dostupném stavu osoba, která uvádí tlakové zařízení na trh.
4. Konečné posouzení podléhá dohledu prováděnému notifikovanou osobou formou neohlášených návštěv.
V případech, kdy jedno nebo více tlakových zařízení nevyhovuje, notifikovaná osoba učiní vhodná opatření.
Notifikovaná osoba zajistí, aby jejím identifikačním číslem výrobce označil každé tlakové zařízení.
6. ZABEZPEČOVÁNÍ JAKOSTI VÝROBY
1. Při posuzování shody tímto postupem výrobce splňující ustanovení bodu 2 zabezpečuje a prohlašuje, že tlaková zařízení jsou ve shodě s typem popsaným v certifikátu ES přezkoušení typu nebo v certifikátu ES přezkoušení návrhu a splňují ustanovení tohoto nařízení, která se na ně vztahují. Výrobce opatří každé tlakové zařízení označením CE a vydá písemné ES prohlášení o shodě. Označení CE musí být doplněno identifikačním číslem notifikované osoby odpovědné za dohled podle bodu 4.
2. Výrobce uplatňuje schválený systém jakosti pro výrobu, konečné posouzení podle bodu 3 a podléhá dohledu podle bodu 4.
3.1 Výrobce poskytuje k posouzení svého systému zabezpečování jakosti notifikované osobě
a) všechny potřebné informace o příslušném tlakovém zařízení,
b) dokumentaci týkající se systému jakosti,
c) technickou dokumentaci k schválenému typu a kopii certifikátu ES přezkoušení typu nebo certifikátu ES přezkoušení návrhu.
3.2. Systém jakosti zaručuje soulad tlakových zařízení s typem, který je popsán v certifikátu ES přezkoušení typu nebo v certifikátu ES přezkoušení návrhu a s požadavky tohoto nařízení, které se na ně vztahují.
Všechny základní principy, požadavky a opatření přijaté výrobcem jsou systematicky a řádně dokumentovány ve formě písemných opatření, postupů a návodů. Tato dokumentace systému jakosti umožňuje jednotný výklad programů jakosti, plánů jakosti, příruček jakosti a zprávy o jakosti.
Dokumentace systému jakosti obsahuje zejména popis
a) cílů jakosti a organizačních struktury, odpovědností a pravomocí vedení, pokud jde o jakost tlakových zařízení,
b) výrobních metod, řízení jakosti a zabezpečování jakosti procesů a dalších systematických opatření, které budou používány, zejména postupů pro nerozebíratelné spoje a schválených podle bodu 3.1.2 přílohy č. 1 k tomuto nařízení,
c) přezkoušení a zkoušek, které budou prováděny před výrobou, během výroby a po jejím ukončení, s uvedením četnosti jejich uskutečňování,
d) záznamů o zabezpečování jakosti, jako jsou kontrolní zprávy, výsledky zkoušek, údaje o kalibraci, protokoly o kvalifikaci nebo schválení pracovníků v této oblasti výroby, zejména pracovníků, kteří provádějí nerozebíratelné spoje a nedestruktivní zkoušky, v souladu s body 3.1.2 a 3.1.3 přílohy č. 1 k tomuto nařízení,
e) prostředků, kontroly dosahování požadované jakosti a účinné fungování systému zabezpečování jakosti.
3.3. Notifikovaná osoba posoudí systém zabezpečování jakosti, aby určila, zda splňuje požadavky podle bodu 3.2. Prvky systému jakosti, které vyhovují příslušným normám podle § 2 odst. 4, se pokládají za vyhovující příslušným požadavkům podle bodu 3.2.
Součástí posouzení musí být návštěva výrobního provozu a alespoň jeden pracovník notifikované osoby musí mít zkušenosti s posuzováním příslušné technologie tlakových zařízení.
Notifikovaná osoba oznámí výrobci závěry posouzení systému zabezpečování jakosti včetně odůvodnění.
3.4. Výrobce plní závazky vyplývající ze systému zabezpečování jakosti tak, jak byl schválen, a pečuje, aby i nadále byl věcně správný a účinný.
Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce podává notifikované osobě, která schválila systém zabezpečování jakosti, informace o zamýšlené aktualizaci systému zabezpečování jakosti.
Notifikovaná osoba posoudí navržené změny a rozhodne, zda změněný systém zabezpečování jakosti bude splňovat požadavky podle bodu 3.2, nebo zdaje třeba provést nové posouzení systému zabezpečování jakosti.
Notifikovaná osoba sdělí své rozhodnutí výrobci. Oznámení obsahuje závěry posouzení včetně odůvodnění.
4. Dohled pod odpovědností notifikované osoby
4.1. Dohled má zajistit, aby výrobce náležitě plnil závazky vyplývající ze schváleného systému zabezpečování jakosti.
4.2. Výrobce umožní notifikované osobě pro výkon dohledu vstup do výrobních, kontrolních, zkušebních prostor a do skladů a poskytne jí všechny potřebné informace, zejména
b) kontrolní zprávy, výsledky zkoušek, údaje o kalibraci, protokoly o kvalifikaci pracovníků apod.
4.3. Notifikovaná osoba provádí pravidelný dohled, aby se ujistila o tom, že výrobce udržuje a uplatňuje systém zabezpečování jakosti, a předává výrobci zprávy o výsledcích dohledu Četnost pravidelných prověrek volí tak, aby nové úplné prověření bylo vykonáno každý třetí rok.
4.4. Kromě toho může notifikovaná osoba provádět neohlášené návštěvy u výrobce. Potřebnost takovýchto dalších návštěv a jejich četnost se stanoví na základě systému kontrolních návštěv používaného notifikovanou osobou. V rámci systému návštěv musí být vzaty v úvahu zejména následující faktory
a) kategorie tlakového zařízení,
b) výsledky dřívějších kontrolních návštěv při vykonávání dohledu,
c) potřeba sledovat dodržování nápravných opatření,
d) případné zvláštní podmínky spojené se schválením systému,
e) významné změny organizace výroby, koncepce nebo technologie výroby.
Při těchto návštěvách může notifikovaná osoba provést nebo dát provést zkoušky pro ověření, zda systém zabezpečování jakosti správně funguje. Notifikovaná osoba předává výrobci kontrolní protokol o výsledcích dohledu a při provedení zkoušek rovněž zkušební protokol.
5. Výrobce je povinen uchovávat pro potřebu národních orgánů po dobu deseti let po vyrobení posledního tlakového zařízení daného typu
a) dokumentaci podle bodu 3.1 písm. b),
b) aktualizaci podle druhého odstavce bodu 3.4,
c) protokoly a zprávy notifikované osoby podle posledního odstavce bodu 3.3, posledního odstavce bodu 3.4 a bodů 4.3 a 4.4.
6. Každá notifikovaná osoba poskytuje Úřadu a členským státům Evropské unie příslušné informace týkající se schválení systémů jakosti, která odejmula, a na požádání týkající se těch, která vydala.
Každá notifikovaná osoba též poskytuje ostatním příslušným notifikovaným osobám a zahraničním notifikovaným osobám příslušné informace týkající se schválení systémů jakosti, která odejmula nebo zamítla.
7. ZABEZPEČOVÁNÍ JAKOSTI VÝROBY
(POSTUP POSUZOVÁNÍ SHODY D1)
1. Při posuzování shody tímto postupem výrobce, splňující ustanovení bodu 3, zabezpečuje a prohlašuje, že tlaková zařízení splňují ustanovení tohoto nařízení, která se na ně vztahují. Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce opatří každé tlakové zařízení označením CE a vydá písemné ES prohlášení o shodě. Označení CE musí být doplněno identifikačním číslem notifikované osoby odpovědné za dohled podle bodu 5.
2. Výrobce vypracuje technickou dokumentaci, která umožňuje posouzení shody tlakového zařízení s požadavky tohoto nařízení, které se na ně vztahují. V míře nezbytné pro posouzení shody zahrnuje návrh, výrobu a funkci tlakového zařízení a obsahuje
b) koncepční návrh, výrobní výkresy a výrobní plány konstrukčních částí, podsestav, schémata zapojení a podobně,
d) seznam norem podle § 2 odst. 4, které se používají celé nebo zčásti, a popis řešení přijatých ke splnění základních požadavků, jestliže nejsou použity normy podle § 2 odst. 4,
e) výsledky provedených pevnostních výpočtů, přezkoušení a podobně,
3. Výrobce uplatňuje schválený systém zabezpečování jakosti pro výrobu, konečné posouzení podle bodu 4 a podléhá dohledu podle bodu 5.
4. Systém zabezpečování jakosti
4.1. Výrobce poskytuje notifikované osobě k posouzení systému zabezpečování jakosti
a) všechny informace o příslušném tlakovém zařízení,
b) dokumentaci týkající se systému zabezpečování jakosti.
4.2. Systém zabezpečování jakosti zajišťuje soulad tlakových zařízení s požadavky tohoto nařízení, které se na ně vztahují.
Všechny základní principy, požadavky a opatření přijatá výrobcem jsou systematicky a řádně dokumentovány ve formě písemných opatření, postupů a návodů. Tato dokumentace systému zabezpečování jakosti umožňuje jednotný výklad programů jakosti, plánů jakosti, příruček jakosti a záznamů o jakosti.
Dokumentace obsahuje zejména popis
a) cílů jakosti a organizační struktury, odpovědností a pravomocí vedení, pokud jde o jakost tlakového zařízení,
b) výrobních postupů, techniky kontroly jakosti a zabezpečování jakosti, procesů a jiných systematických opatření, zejména schválených pracovních postupů používaných pro nerozebíratelné spoje podle bodu 3.1.2 přílohy č. 1 k tomuto nařízení,
c) přezkoušení a zkoušek, které budou prováděny před výrobou, během výroby a po jejím ukončení, s uvedením četnosti, s níž se budou provádět,
d) podkladů o zabezpečování jakosti, jako jsou kontrolní zprávy, výsledky zkoušek, údaje o kalibraci, zprávy o kvalifikaci nebo schválení pracovníků, zejména pracovníků, kteří provádějí nerozebíratelné spoje , podle bodu 3.1.2 přílohy č.l k tomuto nařízení,
e) prostředků, které sledují dosažení požadované jakosti a účinné fungování systému zabezpečování jakosti.
4.3. Notifikovaná osoba posoudí systém zabezpečování jakosti, aby určila, zda splňuje požadavky podle bodu 4.2. Prvky systému jakosti, které vyhovují příslušným normám podle § 2 odst. 4, se pokládají za vyhovující příslušným požadavkům podle bodu 4.2.
4.4. Výrobce plní závazky vyplývající ze systému zabezpečování jakosti tak, jak byl schválen, a pečuje, aby i nadále byl věcně správný a účinný.
Notifikovaná osoba posoudí navržené změny a rozhodne, zda změněný systém zabezpečování jakosti bude splňovat požadavky podle bodu 4.2, nebo zda je třeba provést nové posouzení systému zabezpečování jakosti.
5. Dohled pod odpovědností notifikované osoby
5.1. Dohled má zajistit, aby výrobce náležitě plnil závazky, vyplývající ze schváleného systému zabezpečování jakosti.
5.2. Výrobce umožní notifikované osobě pro výkon dohledu vstup do výrobních, kontrolních, zkušebních prostor a do skladů a poskytne jí všechny potřebné informace, zejména
b) kontrolní zprávy, výsledky zkoušek, údaje o kalibraci, protokoly o kvalifikaci pracovníků a podobně.
5.3. Notifikovaná osoba provádí pravidelný dohled, aby se ujistila o tom, že výrobce udržuje a uplatňuje systém zabezpečování jakosti, a předává výrobci zprávy o výsledcích dohledu. Četnost pravidelných prověrek volí tak, aby nové úplné prověření bylo vykonáno každý třetí rok.
5.4. Kromě toho může notifikovaná osoba provádět neohlášené návštěvy u výrobce. Potřebnost takovýchto dalších návštěv a jejich četnost se stanoví na základě systému návštěv používaného notifikovanou osobou. V rámci systému návštěv musí být vzaty v úvahu zejména následující faktory
6. Výrobce uchovává pro potřebu národních orgánů po dobu deseti let po vyrobení posledního tlakového zařízení daného typu
a) technickou dokumentaci podle bodu 2,
b) dokumentaci podle bodu 4.1 písm. b),
c) aktualizaci podle druhého odstavce bodu 4.4,
d) protokoly a zprávy notifikované osoby podle posledního odstavce bodu 4.3, posledního odstavce bodu 4.4 a bodů 5.3 a 5.4.
7. Každá notifikovaná osoba poskytuje Úřadu a členským státům Evropské unie příslušné informace týkající se schválení systémů jakosti, která odejmula, a na požádání týkající se těch, která vydala.
Každá notifikovaná osoba též poskytuje ostatním příslušným notifikovaným a zahraničním notifikovaným osobám příslušné informace týkající se schválení systémů jakosti, která odejmula nebo zamítla.
8. ZABEZPEČOVÁNÍ JAKOSTI VÝROBKŮ
1. Při posuzování shody tímto postupem výrobce, splňující ustanovení bodu 2, zabezpečuje a prohlašuje, že tlaková zařízení jsou ve shodě s typem popsaným v certifikátu ES přezkoušení typu a splňují ustanovení tohoto nařízení, která se na ně vztahují. Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce opatří každý výrobek označením CE a vydá písemné ES prohlášení o shodě. Označení CE musí být doplněno identifikačním číslem notifikované osoby odpovědné za dohled podle bodu 4.
2. Výrobce uplatňuje schválený systém jakosti pro konečné posouzení tlakového zařízení podle bodu 3 a podléhá dohledu podle bodu 4.
3.1. Výrobce poskytuje notifikované osobě k posouzení systému zabezpečování jakosti
a) všechny informace o tlakovém zařízení,
b) dokumentaci týkající se systému zabezpečování jakosti,
c) technickou dokumentaci k certifikovanému typu a kopii certifikátu ES přezkoušení typu.
3.2. V rámci systému zabezpečování jakosti bude každé tlakové zařízení přezkoušeno. Budou provedeny zkoušky podle norem podle § 2 odst. 4 nebo jim rovnocenné zkoušky, zejména musí být provedeno konečné posouzení podle bodu 3.2 přílohy č. 1 k tomuto nařízení, aby byla zajištěna shoda tlakového zařízení s požadavky tohoto nařízení, které se na ně vztahují.
b) přezkoušení a zkoušek, které budou provedeny po ukončení výroby,
c) prostředků umožňujících sledovat účinné fungování systému jakosti,
d) záznamů o jakosti, jako jsou kontrolní protokoly, výsledky zkoušek, údaje o kalibraci, zprávy o kvalifikaci nebo schválení pracovníků, zejména pracovníků, kteří provádějí nerozebíratelné spoje a nedestruktivní zkoušky podle bodu 3.1.2 a 3.1.3 přílohy č.l k tomuto nařízení.
Součástí posouzení musí být návštěva výrobního provozu a alespoň jeden zaměstnanec notifikované osoby musí mít zkušenosti s posuzováním příslušné technologie tlakových zařízení.
4.1. Dohled má zajistit, aby výrobce náležitě plnil závazky, vyplývající ze schváleného systému zabezpečování jakosti.
c) záznamy o jakosti jako jsou kontrolní protokoly, výsledky zkoušek, údaje o kalibraci, protokoly o kvalifikaci pracovníků a podobně.
4.3. Notifikovaná osoba provádí pravidelný dohled, aby se ujistila o tom, že výrobce udržuje a uplatňuje systém zabezpečování jakosti, a předává výrobci zprávy o výsledcích dohledu. Četnost pravidelných prověrek volí tak, aby nové úplné prověření bylo vykonáno každý třetí rok.
4.4. Kromě toho může notifikovaná osoba provádět neohlášené návštěvy u výrobce. Potřebnost takovýchto dalších návštěv a jejich četnost se stanoví na základě systému návštěv používaného notifikovanou osobou. V rámci systému návštěv musí být vzaty v úvahu zejména následující faktory
Při těchto návštěvách může notifikovaná osoba provést nebo dát provést zkoušky pro ověření, zda systém zabezpečování jakosti správně funguje. Notifikovaná osoba předává výrobci zprávu o výsledcích dohledu a při provedení zkoušek rovněž zkušební protokol.
9. ZABEZPEČOVÁNÍ JAKOSTI VÝROBKŮ
(POSTUP POSUZOVÁNÍ SHODY El)
1. Při posuzování shody tímto postupem výrobce, splňující ustanovení bodu 3, zabezpečuje a prohlašuje, že tlakové zařízení splňuje ustanovení tohoto nařízení, která se na ně vztahují. Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce opatří každý výrobek označením CE a vydá ES prohlášení o shodě. Označení CE musí být doplněno identifikačním číslem notifikované osoby odpovědné za dohled podle bodu 5.
2. Výrobce vypracuje technickou dokumentaci, která umožňuje posouzení shody tlakového zařízení s požadavky tohoto nařízení, které se na ně vztahují. Technická dokumentace, v míře nezbytné pro posouzení shody, zahrnuje návrh, výrobu a funkci tlakového zařízení a obsahuje
b) koncepční návrhy, výrobní výkresy a výrobní plány konstrukčních částí, podsestav, schémata zapojení a podobně,
d) seznam norem podle § 2 odst. 4 které se používají celé nebo zčásti, a popis řešení přijatých ke splnění základních požadavků, jestliže nejsou použity normy podle § 2 odst. 4,
4.2. V rámci systému zabezpečování jakosti bude každé tlakové zařízení přezkoušeno. Budou provedeny zkoušky podle norem podle § 2 odst. 4 nebo jim rovnocenné zkoušky, zejména musí být provedeno konečné posouzení podle bodu 3.2 přílohy č.1 k tomuto nařízení, aby byla zajištěna shoda tlakového zařízení s požadavky tohoto nařízení, které se na ně vztahují.
Všechny základní principy, požadavky a opatření přijatá výrobcem jsou systematicky a náležitě dokumentovány ve formě písemných opatření, postupů a návodů. Tato dokumentace systému zabezpečování jakosti umožňuje jednotný výklad programů jakosti, plánů jakosti, příruček jakosti a záznamů o jakosti.
b) schválených postupů používaných pro nerozebíratelné spoje podle bodu 3.1.2 přílohy č. 1 k tomuto nařízení,
c) přezkoušení a zkoušek,, které budou provedeny po dokončení výroby,
d) prostředků umožňujících sledovat účinné fungování systému zabezpečování jakosti,
e) záznamů o zabezpečování jakosti, jako jsou kontrolní zprávy, výsledky zkoušek, údaje o kalibraci, zprávy o kvalifikaci nebo schválení pracovníků, zejména pracovníků, kteří provádějí nerozebíratelné spoje podle bodu 3.1.2 přílohy č. 1 k tomuto nařízení.
5. Dohled
c) kontrolní protokoly, výsledky zkoušek, údaje o kalibraci, protokoly o kvalifikaci pracovníků a podobně.
5.3. Notifikovaná osoba provádí pravidelný dohled, aby se ujistila o tom, že výrobce udržuje a uplatňuje systém zabezpečování jakosti a předává výrobci zprávy o výsledcích dohledu. Četnost pravidelných prověrek volí tak, aby nové úplné prověření bylo vykonáno každý třetí rok.
Při těchto návštěvách může notifikovaná osoba provést nebo dát provést zkoušky pro ověření, zda systém zabezpečování jakosti správně funguje.
Notifikovaná osoba předává výrobci zprávu o výsledcích dohledu a při provedení zkoušek rovněž zkušební protokol.
10. OVĚŘOVÁNÍ VÝROBKŮ
(POSTUP POSUZOVÁNÍ SHODY F)
1. Při posuzování shody tímto postupem výrobce, splňující ustanovení bodu 2, zabezpečuje a prohlašuje, že tlakové zařízení splňuje ustanovení tohoto nařízení, která se na ně vztahují a odpovídá typu popsanému
a) v certifikátu ES přezkoušení typu, nebo
b) v certifikátu ES přezkoušení návrhu.
2. Výrobce přijímá všechna potřebná opatření, jimiž výrobní proces zabezpečuje soulad tlakového zařízení s požadavky tohoto nařízení, které se na ně vztahují a s typem popsaným
Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce opatří všechna tlaková zařízení označením CE a vydá písemné ES prohlášení o shodě.
3. Notifikovaná osoba ověří podle bodu 4 přezkoušením každého tlakového zařízení shodu tlakového zařízení s požadavky tohoto nařízení.
Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce uchová kopii prohlášení o shodě po dobu deseti let po vyrobení posledního tlakového zařízení daného typu.
4. Ověřování kontrolou a zkoušením každého tlakového zařízení
4.1. Každé tlakové zařízení se jednotlivě kontroluje a provádějí se vhodná přezkoušení a zkoušky uvedené v normách podle § 2 odst. 4 nebo jim rovnocenné ověření a zkoušky, aby se ověřila shoda tlakového zařízení s typem a požadavky tohoto nařízení, které se na ně vztahují.
a) ověří, zda jsou pracovníci, kteří provádějí nerozebíratelné spoje tlakového zařízení a nedestruktivní zkoušky, kvalifikováni nebo schváleni podle bodů 3.1.2 nebo 3.1.3 přílohy č. 1 k tomuto nařízení,
b) ověří certifikát vydaný výrobcem materiálu podle bodu 4.3 přílohy č. 1 k tomuto nařízení,
c) provede nebo dá provést konečnou zkoušku a tlakovou zkoušku podle bodu 3.2 přílohy č. 1 k tomuto nařízení popřípadě přezkouší nebo nechá přezkoušet bezpečnostní výstroj.
4.2. Notifikovaná osoba připojí nebo dá připojit své identifikační číslo na každé tlakové zařízení a vystaví certifikát o shodě týkající se provedených zkoušek.
4.3. Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce zabezpečí, aby mohly být na požádání předloženy ES certifikáty o shodě vydané notifikovanou osobou.
11. ES OVĚŘOVÁNÍ CELKU
1. Při posuzování shody tímto postupem výrobce zabezpečuje a prohlašuje, že tlakové zařízení, pro něž byl vydán certifikát podle bodu 4.1, splňuje ustanovení tohoto nařízení, která se na ně vztahují.
Výrobce opatří všechna tlaková zařízení označením CE a vydá písemné ES prohlášení o shodě.
2. Výrobce poskytuje notifikované osobě
a) identifikační údaje o výrobci (u fyzické osoby jméno a příjmení a trvalý pobyt nebo místo podnikání, u právnické osoby název nebo obchodní firmu a její sídlo) a umístění tlakového zařízení,
b) písemné prohlášení, že smlouva o ES ověřování celku nebyla sjednána s jinou notifikovanou osobou,
f) protokoly o zkouškách,
g) příslušné podrobné údaje týkající se schválení výrobních a zkušebních postupů a kvalifikace nebo schválení příslušných pracovníků v souladu s body 3.1.2 a 3.1.3 přílohy č. 1 k tomuto nařízení.
4. Notifikovaná osoba prověří návrh a provedení každého tlakového zařízení a provede během výroby odpovídající zkoušky uvedené v normách podle § 2 odst. 4, nebo jim rovnocenná přezkoušení a zkoušky, aby byla zajištěna shoda tlakového zařízení s požadavky tohoto nařízení, které se na ně vztahují.
b) posoudí použité materiály, pokud neodpovídají normám podle § 2 odst. 4 nebo evropskému schválení pro materiály pro tlaková zařízení, a zkontroluje certifikáty dle bodu 4.3 přílohy č. 1 k tomuto nařízení, vydané výrobcem materiálu,
c) schválí postupy pro nerozebíratelné spoje tlakového zařízení nebo zkontroluje, zda byly již dříve schváleny v souladu s bodem 3.1.2 přílohy č. 1 k tomuto nařízení,
d) ověří, zda pracovníci, kteří provádějí nerozebíratelné spoje tlakového zařízení a nedestruktivní zkoušky mají kvalifikaci nebo schválení v souladu s body 3.1.2 nebo 3.1.3 přílohy č. 1 k tomuto nařízení,
e) provede konečnou zkoušku podle bodu 3.2.1 přílohy č. 1 k tomuto nařízení, provede nebo dá provést tlakovou zkoušku podle bodu 3.2.2 přílohy č. 1 k tomuto nařízení a popřípadě přezkouší nebo nechá přezkoušet bezpečnostní výstroj.
4.1 Notifikovaná osoba umístí nebo dá umístit na tlakové zařízení své identifikační číslo a vystaví certifikát o shodě týkající se provedených zkoušek. Tento certifikát musí být uchováván po dobu deseti let.
4.2 Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce zabezpečí, aby ES prohlášení o shodě a ES certifikát o shodě vydaný notifikovanou osobou byly na požádání k dispozici.
12. KOMPLEXNÍ ZABEZPEČOVÁNÍ JAKOSTI
1. Při posuzování shody tímto postupem výrobce, splňující ustanovení bodu 2 zabezpečuje a prohlašuje, že tlakové zařízení splňuje ustanovení tohoto nařízení, která se na ně vztahují. Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce opatří každé tlakové zařízení označením CE a vydá písemné ES prohlášení o shodě. Označení CE je doplněno identifikačním číslem notifikované osoby odpovědné za dohled podle bodu 4.
2. Výrobce uplatňuje schválený systém jakosti pro návrh, výrobu, konečné posouzení podle bodu 3 a podléhá dohledu podle bodu 4.
3.2. Systém jakosti zaručuje soulad tlakového zařízení s požadavky tohoto nařízení, které se na ně vztahují.
b) technických specifikací návrhu, včetně seznamu norem podle § 2 odst. 4, které se používají celé nebo zčásti a popis řešení přijatých ke splnění základních požadavků, jestliže normy podle § 2 odst. 4 použity nejsou,
c) metod řízení prací na návrhu a ověřování návrhu, procesů a systematických opatření, které budou použity při návrhu tlakového zařízení, zejména ve vztahu k materiálům podle bodu 4 přílohy č. 1 k tomuto nařízení,
d) technologie výroby, kontroly jakosti a zabezpečování jakosti a systematických opatření, zejména schválených postupů používaných pro nerozebíratelné spoje podle bodu 3.1.2 přílohy č. 1 k tomuto nařízení,
e) přezkoušení a zkoušek, které budou prováděny před výrobou, během výroby a po jejím ukončení, s uvedením četnosti, s níž se budou provádět,
f) podkladů o zabezpečování jakosti, jako jsou kontrolní zprávy, výsledky zkoušek, údaje o kalibraci, zprávy o kvalifikaci nebo schválení pracovníků, zejména těch, kteří provádějí nerozebíratelné spoje a nedestruktivní zkoušky, podle bodů 3.1.2 a 3.1.3 přílohy č. 1 k tomuto nařízení,
g) prostředků umožňujících sledovat dosahování požadované jakosti návrhu tlakového zařízení jakož i účinné fungování systému zabezpečování jakosti.
4. Dohled
b) záznamy o jakosti, určené v systému zabezpečování jakosti pro oblast vývoje, jako jsou výsledky analýz, výpočtů, zkoušek a podobně,
c) záznamy o jakosti, určené v systému zabezpečování jakosti pro oblast výroby, jako jsou kontrolní protokoly, výsledky zkoušek, údaje o kalibraci, protokoly o kvalifikaci pracovníků a podobně.
4.3. Notifikovaná osoba provádí pravidelný dohled, aby se ujistila, že výrobce udržuje a uplatňuje systém zabezpečování jakosti, a předává výrobci zprávy o výsledcích dohledu. Četnost dohledů se volí tak, aby se úplné nové prověření uskutečnilo každý třetí rok.
4.4. Kromě toho může notifikovaná osoba provádět u výrobce neohlášené návštěvy. Potřeba těchto dalších návštěv a jejich četnost se stanoví na základě systému návštěv používaného notifikovanou osobou. V rámci tohoto systému musí být vzaty v úvahu zejména
Při těchto návštěvách může notifikovaná osoba provést nebo dát provést zkoušky pro ověření, zda systém zabezpečování jakosti správně funguje. Notifikovaná osoba předá výrobci kontrolní protokol a při provedení zkoušek rovněž zkušební protokol.
13. KOMPLEXNÍ ZABEZPEČOVÁNÍ JAKOSTI S PŘEZKOUŠENÍM NÁVRHU A ZVLÁŠTNÍM DOZOREM NAD KONEČNÝM POSOUZENÍM
(POSTUP POSUZOVÁNÍ SHODY H1).
1. Vedle požadavků postupu posuzování shody H se uplatňují následující požadavky
Výrobce poskytuje notifikované osobě k přezkoušení návrhu tlakového zařízení zadání, které musí umožňovat pochopení návrhu výroby a funkce tlakového zařízení a umožňující posouzení shody s příslušnými požadavky tohoto nařízení.
Výrobce poskytuje notifikované osobě k přezkoušení návrhu
a) základní technické specifikace návrhu, včetně použitých norem;
b) nezbytné důkazy o vhodnosti řešení použitých v návrhu, zejména v případě, kde normy podle § 2 odst. 4 nebyly použity zcela; důkazní dokumentace zahrnuje výsledky zkoušek, které provede nebo nechá provést výrobce .
Odpovídá-li návrh požadavkům tohoto nařízení, notifikovaná osoba vydá výrobci certifikát ES přezkoušení návrhu. Certifikát obsahuje závěry přezkoušení, podmínky jeho platnosti a potřebné údaje pro identifikaci certifikováného návrhu, popřípadě popis funkce tlakového zařízení nebo výstroje.
Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce informuje notifikovanou osobu, která vydala certifikát ES přezkoušení návrhu, o jakékoliv změně schváleného návrhu. Změny schváleného návrhu se dodatečně schvalují notifikovanou osobou, která vydala certifikát ES přezkoušení návrhu, jestliže tyto změny mohou ovlivnit shodu se základními požadavky tohoto nařízení nebo s předepsanými podmínkami používání tlakového zařízení. Toto dodatečné schválení má formu dodatku k původnímu certifikátu ES přezkoušení návrhu.
Notifikovaná osoba sdělí ostatním příslušným notifikovaným a zahraničním notifikovaným osobám příslušné informace týkající se odejmutých nebo zamítnutých certifikátů ES přezkoušení návrhu.
2. Konečné posouzení podle bodu 3.2 přílohy č. 1 k tomuto nařízení podléhá dohledu formou neohlášených návštěv notifikované osoby. Při těchto návštěvách notifikovaná osoba provádí přezkoušení tlakových zařízení.
Příloha č. 4 k nařízení vlády č. 26/2003 Sb.
PODMÍNKY AUTORIZACE PRÁVNICKÝCH OSOB A UZNANÝCH NEZÁVISLÝCH ORGANIZACÍ
1. Autorizovanou osobou nebo uznanou nezávislou organizací, jejím ředitelem a zaměstnanci odpovědnými za provádění hodnocení a ověřování nemohou být projektant, konstruktér, výrobce, dodavatel, ten kdo provádí instalaci, a uživatel tlakového zařízení nebo sestav, který tuto osobu kontroluje, ani zplnomocněný zástupce některé z těchto stran. Nemohou se přímo podílet na návrhu, konstrukci, marketingu nebo údržbě tlakových zařízení nebo sestav ani zastupovat strany, které se těmito činnostmi zabývají. To však nevylučuje možnost výměny technických informací mezi výrobcem tlakových zařízení nebo sestav a autorizovanou osobou.
2. Autorizovaná osoba nebo uznaná nezávislá organizace a její zaměstnanci musejí provádět posuzování a ověřování na nejvyšší úrovni profesionální spolehlivosti a technické způsobilosti a nesmějí být vystaveni žádným tlakům a podnětům, zejména finančním, které by mohly ovlivnit jejich rozhodování nebo výsledky kontroly, zejména ze strany osob nebo skupin osob, které jsou na výsledcích ověřování zainteresovány.
3. Autorizovaná osoba nebo uznaná nezávislá organizace musí mít k dispozici nezbytné zaměstnance a vlastnit potřebné vybavení, aby mohla řádně provádět technické a administrativní úkoly spojené s kontrolou a dozorem; musí mít rovněž přístup k zařízení požadovanému k provedení zvláštních ověření.
4. Zaměstnanci odpovědní za kontrolu musí mít
a) odpovídající technické a odborné vzdělání,
b) dostatečnou znalost požadavků kontrol, které provádějí, a odpovídající zkušenosti s touto činností,
c) potřebnou schopnost vystavovat certifikáty, záznamy a zprávy, nutné k doložení provedených kontrol.
5. Autorizovaná osoba nebo uznaná nezávislá organizace je povinna zaručit nestrannost zaměstnanců provádějících kontroly. Jejich odměna nesmí být závislá na počtu provedených zkoušek ani na výsledcích těchto zkoušek.
6. Zachování mlčenlivosti zaměstnanců autorizované osoby nebo uznané nezávislé organizace o všech skutečnostech, o nichž se dozvídají při činnosti osob podle tohoto nařízení. Tato povinnost se nevztahuje vůči kompetentním správním úřadům.
7. Autorizovaná osoba nebo uznaná nezávislá organizace je povinna uzavřít pojištění odpovědnosti za škodu (§ 11 odst. 3 zákona).
Příloha č. 5 k nařízení vlády č. 26/2003 Sb.
PODMÍNKY AUTORIZACE ZKUŠEBEN UŽIVATELŮ PODLE § 7
1. Zkušebna uživatele musí být organizačně vymezitelná a musí používat metody předávání informací uvnitř skupiny podniků, jejíž je součástí zajišťující a prokazující její nestrannost. Nesmí být odpovědná za návrh, výrobu, dodávku, instalaci, provoz nebo údržbu tlakového zařízení či sestavy a nesmí se účastnit jakýchkoli činností, které by mohly ohrozit její nezávislý úsudek a čestnost ve vztahu ke kontrolním činnostem.
2. Zkušebna uživatele a její zaměstnanci musejí provádět posuzování a ověřování na nejvyšší úrovni profesionální spolehlivosti a technické způsobilosti a nesmějí být vystaveni žádným tlakům a podnětům, zejména finančním, které by mohly ovlivnit jejich rozhodování nebo výsledky kontroly, zejména ze strany osob nebo skupin osob, které jsou na výsledcích ověřování zainteresovány.
3. Zkušebna uživatele musí mít k dispozici nezbytné zaměstnance a vlastnit potřebné vybavení, aby mohla řádně provádět technické a administrativní úkoly spojené s kontrolou a dozorem; musí mít rovněž přístup k zařízení požadovanému k provedení zvláštních ověření.
5. Zkušebna uživatele je povinna zaručit nestrannost zaměstnanců provádějících kontroly. Jejich odměna nesmí být závislá na počtu provedených zkoušek ani na výsledcích těchto zkoušek.
6. Zachování mlčenlivosti zaměstnanců (§ 20a zákona) zkušebny uživatele o všech skutečnostech, o nichž se dozvídají při činnosti zkušebny uživatele podle tohoto nařízení. Tato povinnost se nevztahuje vůči kompetentním státním orgánům.
Zkušebna uživatele je povinna uzavřít pojištění odpovědnosti za škodu (§ 11 odst. 3 zákona), pokud za činnost zkušebny uživatele není odpovědná skupina, ke které zkušebna náleží.
Příloha č. 6 k nařízení vlády č. 26/2003 Sb.
ES prohlášení o shodě obsahuje tyto náležitosti:
a) identifikační údaje o výrobci nebo jeho zplnomocněném zástupci (jméno a příjmení, bydliště, místo podnikání a identifikační číslo fyzické osoby nebo obchodní jméno nebo název, sídlo a identifikační číslo právnické osoby);
b) popis tlakového zařízení nebo sestavy;
c) použitý postup posuzování shody;
d) v případě sestav popis tlakových zařízení tvořících sestavu a použitý postup posuzování shody;
e) v příslušných případech identifikační údaje o notifikované osobě (u právnické osoby název nebo obchodní firmu a její sídlo), která provádí dohled;
f) v příslušných případech odkaz na certifikát ES přezkoušení typu, certifikát ES přezkoušení návrhu nebo ES certifikát o shodě;
g) v příslušných případech identifikační údaje o notifikované osobě (u právnické osoby název nebo obchodní firmu a její sídlo), která kontroluje systém zabezpečování jakosti výrobce;
h) v příslušných případech odkaz na použité normy podle § 2 odst. 4;
i) v příslušných případech odkaz na jiné normy a technické specifikace (§ 2 písm. f) bod 1. zákona), které byly použity;
j) v příslušných případech odkaz na další použité nařízení vlády ;
k) údaje o osobě oprávněné podepsat právně závazné prohlášení za výrobce nebo jeho zplnomocněného zástupce.
1) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/23/ES ze dne 29. května 1997 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se tlakových zařízení. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/68/EU ze dne 15. května 2014 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se dodávání tlakových zařízení na trh.
7) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 ze dne 16. prosince 2008 o klasifikaci, označování a balení látek a směsí, o změně a zrušení směrnic 67/548/EHS a 1999/45/ES a o změně nařízení (ES) č. 1907/2006.

matches:
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 7
§ 8
§ 9
čl. 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 4
§ 2
§ 1
§ 6
§ 6
§ 2
§ 6
§ 8
§ 8
§ 2
§ 5
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 1
§ 2
§ 1
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 7
§ 2


text:
44 ICm 734/2013
(44 ICm 734/2013-21) KSPA 44 INS 20427/2012-P3-5
Krajský soud vHradci Králově, pobočka V Pardubicích rozhodl samosoudkyní J UDr. Ivanou Bulisovou vprávní věci žalobce Home Credit, a.s., se sídlem Moravské náměstí 249/8, Brno, IČO 26978636, zastoupeněho JUDr. Petrem Pečeným, advokátem vPraze 1, Purkyňova 2 proti žalovaněmu Ing. Martinu Fořtovi, se sídlem Palackého 653, Chrudim, insolvenčnímu správci dlužníka Jaroslava Hellera, bytem Vojtěchov 120 o určení pravosti a výše pohledávky takto: I. Řízení se zastavuje co do určení, že pohledávka ve Výši 12.948,-Kč je po právu. II. Určuje se, že žalobce Home Credit, a.s. má za dlužníkem Jaroslavem Hellerem, bytem Vojtěchov 120 pohledávku ve Výši 28.675,03 Kč. III. Žádný z účastníků nemá právo na náhradu nákladů řízení. Odůvodnění:
Žalobou doručenou 26.2.2013 se žalobce domáhal určení, že má za dlužníkem Jaroslavem Hellerem (dále také jen dlužník), s nímž je u zdejšího soudu vedeno insolvenční řízení pod sp.zn. KSPA 44 INS 20427/2012, vykonatelnou pohledávku ve výši 4l.623,03 Kč podle platného rozhodčího nálezu. Rozhodčí nález vydal J UDr. Radim Kuchta, advokát v Brně, který byl pravomocný ve sporu rozhodnout. Uvedl, že dlužník čerpal poskytnutou hotovost ve výši 20.000,-Kč, zavázal se ji vrátit ve splátkách, avšak splátky hradil pouze částečně. Žalobce se proto obrátil na rozhodce, který návrhu na zaplacení vyhověl a přiznal i náklady rozhodčího řízení ve výši 12.948,-Kč. Žalobce považoval úvěrovou smlouvu za platnou, čitelnou prostým okem, uzavřenou vsouladu s platnou právní úpravou, dlužník ji podepsal a nebyl nijak k podpisu nucen.
Žalovaný se k žalobě nevyjádřil
Učastníci souhlasili s tím, aby soud rozhodl ve věcibez nařízení jednání.
KSPA 44 INS 20427/2012-C1-4
Podáním doručeným soudu 14.11.2013 vzal žalobce žalobu částečně zpět co do určení částky 12.948,-Kč v rozsahu nákladů nalézacího řízení a navrhl, aby soud řízení co do určení této částky zastavil.
Soud vzal na vědomí částečné zpětvzetí přihlášky pohledávky ve výši 12.948,-Kč usnesením ze dne 20.11.2013.
Přezkumné jednání se konalo 21.1.2013, žalobce byl vyrozuměn o popření své pohledávky 11.2.2013, žaloba byla zdejšímu soudu doručena 26.2.2013, žaloba byla podána včas.
-soudu je známo ze své činnosti, že 3.12.2012 soud zjistil úpadek dlužníka, povolil řešení úpadku oddlužením a žalovaného ustanovil insolvenčním správcem usnesením č.j. KSPA 44 INS 20427/2012-A-10, řízeníbylo zahájeno 22.8.2012,
-zpřihlášky pohledávky žalobce do insolvenčního řízení se podává, že přihlásil dvě vykonatelné pohledávky, první pohledávku ve výši jistiny 13.459,93 Kč podle smlouvy o poskytnutí úvěru z 18.4.2007, příslušenství přihlásil ve výši 15.215,-Kč jako úrok zprodlení, vykonatelnost dovodil z rozhodčího nálezu z 19.2.2010, pohledávku č. 2 přihlásil ve výši jistiny 12.948,-Kč jako náklady předcházejících řízení podle rozhodčího nálezu JUDr. Radima Kuchty z 19.2.2010, sp.zn. BUL-P 52/2009,
-podle rozhodčího nálezu z 19.2.2010, sp.zn. BUL-P 52/2009 rozhodce JUDr. Radim Kuchta, se sídlem v Brně uložil dlužníkovi zaplatit žalobci 13.459,93 Kč spolu s úrokem zprodlení a nahradit náklady řízení 12.948,-Kč, z odůvodnění vyplývá, že dlužník uhradil pouze část závazku, celý dluh se stal spolu s příslušenstvím předvídaným úvěrovou smlouvou splatným, rozhodčí nález nabyl právní moci 26.2.2010 a vykonatelným byl od 2.3.2010,
-ze smlouvy č. 3704230596 z 18.4.2007 soud zjistil, že se žalobce zavázal poskytnout dlužníkovi úvěr ve výši 20.000,-Kč se splatností ve splátkami po 1.099,-Kč měsíčně, v§ 15 hlavy 14 úvěrových podmínek k této smlouvě byla sjednána rozhodčí smlouva, podle které majetkové spory vzniklé ztéto smlouvy nebo vsouvislosti s ní budou rozhodovány jediným rozhodcem, který bude určen J UDr. Radimem Kuchtou, který je v seznamu rozhodců též uveden a je oprávněn rozhodcem určit sám sebe,
-připřezkumném jednání žalovaný popřelobě pohledávky přihlášené jako vykonatelné, zařadil je jako nevykonatelné kvůli nicotnosti rozhodčího nálezu a pro neplatně sjednanou rozhodčí doložku z důvodu absolutní neplatnosti úvěrové smlouvy, nebot ji nebylo možné číst bez použití optických pomůcek, pohledávku č. 1 považoval také za promlčenou, nebot úvěr byl zesplatněn 4.7 .2008.
Soud má za prokázané, že 22.8.2012 bylo zahájeno insolvenční řízení s dlužníkem, dne 3.12.2012 byl zjištěn jeho úpadek, povoleno řešení úpadku oddlužením a žalovaný ustanoven insolvenčním správcem Žalobce přihlásil do insolvenčního řízení dvě pohledávky vyplývající ze smlouvy o úvěru z 18.4.2007, z toho první zdůvodu nesplacené části úvěru s úrokem zprodlení a druhou jako náklady rozhodčího řízení, nebot dlužník ne splácel svůj závazek řádně a včas, a proto žalobce zahájil rozhodčí řízení podle rozhodčí doložky u rozhodce JU Dr. Kuchty. Rozhodce vydal 19.2.2010 rozhodčí nález, kterým uložil dlužníkovi zaplatit žalobci 13.459,93 Kč súrokem zprodlení a nahradit náklady řízení 12.948,-Kč, rozhodčí nález se stal vykonatelným ještě před zahájením insolvenčního řízení. Z listin má soud za prokázané, že smlouva o úvěru byla uzavřena řádně, že obsahuje smluvní ujednání
IXDI'A 44 IN b ÁU4Á HÁUlÁ-Ll-LI-obsahující rozhodčí do ložku s uvedením J UDr. Radima Kuchty, který vedl seznam rozhodců a byl oprávněn jako ro zhodce určit isám sebe.
Vzhledem ktomu, že žalobce vzal žalobu co do určení pohledávky ve výši 12.948,-Kč zpět, soud řízení co do určení této pohledávky zastavil. Rízení bylo vedeno pouze pro určení pohledávky 28.675,03 Kč.
Soud posoudil přihlášenou pohledávku jako vykonatelnou a postupoval podle ust. § 198 odst. 3 insolvenčního zákona. Žalobce přihlásil vykonatelnou pohledávku podle smlouvy o úvěru a podle vykonatelného rozhodčího nálezu, žalovaný ji zařadil jako nevykonatelnou a popřel ji co do pravosti, nebot samotnou smlouvu o úvěru považoval za neplatnou, včetně rozhodčí do ložky, rozhodčí nález považoval za nicotný. Soud nepřisvědčil názoru žalovaného, pohledávku posoudil jako vykonatelnou, nebot rozhodčí nález byl vydán rozhodcem, který měl pravomoc ve sporu rozhodnout podle rozhodčí doložky, která je určitá, srozumitelná, čitelná, obsažená ve smluvních ujednáních ke smlouvě o úvěru. Rozhodce JUDr. Kuchta byl výslovně uveden jako osoba, která má právo ve sporu rozhodnout. Rozhodce uložil dlužníkovi zaplatit žalobci částku, kterou žalobce přihlásil jako svou pohledávku č. 1 do insolvenčního řízení, jedná se tak o pohledávku přiznanou po právu. V této souvislosti soud odkazuje na rozhodnutí Nejvyššího soudu České republiky ze dne 18.7.2013, sen.zn. 29 ICdo 7/2013, ve kterém Nejvyšší soud dospěl k závěru, že příslušným orgánem je i rozhodce nebo rozhodčí soud, podobně rozhodnutí Nejvyššího soudu sp.zn. 29 Cdo 392/2011 ze dne 31.7.2013. Pokud v insolvenčním řízení insolvenční správce snáší výhrady proti výši pohledávky, proti jejímu právnímu důvodu spočívajícímu vneplatně sjednané smlouvě a nejsou-li zpochybněna skutková zjištění, jedná se o jiné právní posouzení věci, a to je insolvenčnímu správci jako důvod popření pravosti nebo výše takové pohledávky zapovězeno ustanovení§ 199 odst. 2 části věty za středníkem insolvenčního zákona.
Vzhledem k výše uvedenému skutkovému zjištění a právnímu posouzení soud žalobě vyhověl.
Soud nepřiznal náhradu nákladů řízení žádnému z účastníků. Žalobce zavinil, že řízení bylo z části zastaveno, ve zbytku pak byl úspěšný, ale podle ust. § 202 odst. 1 insolvenčního zákona ve sporu o pravost, výši nebo pořadí přihlášených pohledávek nemá žádný z účastníků právo na náhradu nákladů řízení proti insolvenčnímu správci.
Proti tomuto rozsudku je přípustné odvolání do 15 dnů ode dne doručení písemného vyhotovení k Vrchnímu soudu v Praze prostřednictvím podepsaného soudu.
V Pardubicích dne 19. prosince 2013 J UDr. Iva na Bulisová V.r. samosoudkyně Za správnost vyhotovení: Iveta Pop ílková
Toto rozhodnutí nabylo právní moci dne 15.01.2014. Připojení doložky provedla Petra Bláhová dne 03.02.2014.

matches:
soud
soud
soud
Soud
soud
soud
Soud
soud
soud
Soud
§ 198
Soud
soud
soud
soud
Soud
§ 202