Puhja valla heakorra eeskiri – Riigi Teataja
Puhja valla heakorra eeskiri
Puhja valla heakorra eeskiri - sisukord
§ 3 Avaliku koha heakord
§ 4 Puhja Vallavalitsuse kohustused
§ 5 Kinnistu omaniku kohustused
§ 6 Ehitise omaniku kohustused
§ 7 Ehitus-, remondi- ja kaevetööde tegija kohustused
§ 8 Tehnorajatise omaniku kohustused
§ 9 Müügikoha pidamisega tegelevate isikute kohustused
3 NÕUDED VALLA TERRITOORIUMIL ELAVALE VÕI VIIBIVALE ISIKULE
§ 12 Küttekoldevälise tule tegemise ja grillimise tuleohutusnõuded
5 TEATE JA/VÕI KUULUTUSTE PAIGALDAMINE
§ 13 Teate ja/või kuulutuste paigaldamine
§ 14 Teate ja/või kuulutuste eemaldamine
6 KOORMISE KEHTESTAMINE
§ 15 Koormise kehtestamine
§ 16 Heakorra eeskirja rikkumine ning koormise täitmata jätmine
§ 17 Väärtegude menetlejad
§ 19 Õigusakti kehtetuks tunnistamine
RT IV, 29.06.2013, 5
Vastu võetud 29.05.2013 nr 6
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1, § 22 lõike 1 punktide 4 ja 361 ning § 36 lõike 2 ja 3 alusel.
(1) Puhja valla heakorra eeskirja (edaspidi eeskiri) eesmärgiks on koosmõjus riigi ja valla vastavate õigusaktidega tagada Puhja vallas puhtus ja heakord.
Määruses kasutatakse mõisted järgmises tähenduses:
1) omanik on füüsiline või juriidiline isik, kelle omandis on kinnistu või ehitis vallasasjana, või isik, kelle kasuks on seatud hoonestusõigus. Omanikuna heakorra nõuete täitmisel on võrdsustatud tema poolt volitatud valdaja, haldaja või kasutaja;
2) kinnistu on juriidilise või füüsilise isiku omandis olev maa-ala, territoorium, krunt, maaüksus, katastriüksus ja maatüki olulised osad;
3) avalik koht on üldkasutatav koht või vabaks liikumiseks ja kasutamiseks piiratud territoorium, ehitis või selle osa;
4) avalikult kasutatav tee on riigimaantee, kohalik tee, üldiseks või kohalikuks liiklemiseks ettenähtud avalikult kasutatav eratee ja muu rajatis teeseaduse § 2 mõistes;
5) heakorratööd on tolmu, liiva, prahi, okste, lume ja jää koristamine ning libedusetõrje teostamine, muru ja rohu niitmine ning mahalangenud puulehtede ja tuulemurru koristamine;
6) tiheasustusala on aleviku ja küla selgelt piiritletav kompaktse asustusega ala. Vastavalt Puhja valla üldplaneeringule Puhja ja Ulila alevik ning Rämsi küla.
7) hajaasustusala on ala, kus ehitised (hooned ja rajatised) paiknevad üksteisest kaugel või ehitised puuduvad;
8) romusõiduk on sõiduk, millel puuduvad selle mehaanilised osad, mis oma välimusega riivab ümbruskonna esteetilist väljanägemist või rikub ümbruskonna puhtust ja heakorda;
9) müügikoht on käesoleva eeskirja tähenduses kauplus, kiosk, paviljon, haagis, lett jmt ning toitlustusasutus;
10) koormis on kohustus, mis seaduse alusel kehtestatakse volikogu määrusega füüsilistele või juriidilistele isikutele kohustuslike tööde tegemiseks valla või linna territooriumil kehtestatud heakorraeeskirjade täitmiseks. Koormise võib kehtestada füüsilistele ja juriidilistele isikutele nende omandis või valduses oleva kinnistu või muu nende kasutuses oleva territooriumi ning sellega vahetult piirneva üldkasutatava territooriumi heakorra tagamiseks.
§ 3. Avaliku koha heakord
(1) Avalikku kohta tohib pinke, prügikaste, tõkkepiirdeid, reklaamtahvleid, viitasid, vitriine ja teisi teisaldatavaid väikevorme paigaldada vallavalitsuse kirjalikul loal ning nende korrasoleku tagab omanik.
(2) Põllumajandustööde tegijad peavad tagama, et ei toimuks teepeenarde, kraavide, sõidu- ja teiste teede risustamist, reostamist või kahjustamist. Risustus või reostus tuleb likvideerida viivitamatult.
(3) Avaliku ürituse korraldaja tagab ürituse toimumise kohas vajalikul hulgal jäätmemahutite ja käimlate olemasolu ning kasutuses oleva ja piirneva maa-ala heakorrastamise hiljemalt 8 tunni jooksul pärast ürituse lõppemist või avaliku ürituse loas märgitud tähtajaks. Piirneva ala heakorrastamise ulatus määratakse tulenevalt avaliku ürituse iseloomust avaliku ürituse loas.
(4) Veose vedaja tagab materjali, esemete ja muu sarnase vedamisel veose kinnitamise ning katmise viisil, mis hoiab ära veose sattumise teele. Veose peale-ja mahalaadimisel või sõidu ajal mahakukkunud prügi, esemed, materjalid vms koristamise tagab veose vedaja vahetult pärast nende sattumist teele või avalikku kohta.
§ 4. Puhja Vallavalitsuse kohustused
Puhja Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) kohustus on:
1) heakorratööde korraldamine haljasaladel ja valla omandis olevatel kinnistutel;
2) tagada vallale omandis olevate sõiduteede, tänavate ja parklate korrashoid;
3) tagada ühissõidukite peatuste ootekodade korrashoid;
4) valla teede ja tänavate tähistamise korraldamine;
5) vajalikul arvul prügikastide ja -konteinerite paigaldamine, nende hoolduse ning regulaarse tühjendamise korraldamine;
6) valla omandis olevatel maatükkidel tuletõrje veevõtukohtade ja veehoidlate korrasolek ning neile juurdepääs.
§ 5. Kinnistu omaniku kohustused
1) hoidma korras oma kinnistu ja seal paiknevad ehitised (sh piirdeaiad ning väravad) ning rakendama meetmeid talle kuuluva kinnistu reostamise ja risustamise vältimiseks;
2) kinnistu ja/või ehitise reostamisel ja/või risustamisel selle viivitamata puhastama, kui tegelikku reostajat ei ole võimalik kindlaks teha;
3) regulaarselt niitma muru (tiheasustusaladel ja hajaasutuses õuealal muru kõrgus mitte rohkem kui 15 cm) ja heina (hajaasustuses rohumaadel vähemalt 1 kord hiljemalt 31. juuliks), pügama heki ning tegema kinnistul regulaarset umbrohutõrjet vältimaks umbrohu levikut naaberkinnistule;
4) regulaarselt puhastama ja hoidma korras sadeveekraavid ning truubid kui eelnimetatud jäävad tema kinnistu piiresse;
5) korraldama põõsaste ja puuokste kärpimist või puude maha raiumist, mis ulatuvad väljapoole kinnistu piire ja varjavad liiklusmärke või piiravad nähtavust avalikult kasutataval teel, takistavad jalakäija või sõiduki liiklust. Puude raieks (v.a viljapuud- ja põõsad) tiheasustusalal peab kinnistu omanik taotlema vallavalitsuselt raieloa;
6) kindlustama oma kinnistul asuvatele tuletõrje veevõtukohtadele vaba juurdepääsu;
7) tagama jäätmete regulaarse äraveo ning hoidma korras jäätmemahuti hoiukohad ja juurdepääsuteed nendele. Jäätmekäitluse nõuded on sätestatud Puhja valla jäätmehoolduseeskirjas;
8) korrastama või lammutama kinnistul asuvad ja ümbruskonna välisilmet rikkuvad lagunenud (varisemisohtlik) ehitised või rajatised, samuti ehitusloata ehitatud ehitised või rajatised vallavalitsuse ettekirjutusel selleks määratud ajaks;
9) tagama talvisel ajal üldkasutatava hoone juurdepääsutee ja välistrepi puhastamise jääst ja lumest ning vajadusel tegema nende lume- ja libedusetõrje;
(2) Vastavalt teeseaduse § 25 lõikele 7 on Puhja ja Ulila alevikus teega külgneva territooriumi omanik kohustatud tegema heakorratöid sõidutee ja vastava territooriumi vahel oleval kõnniteel.
(3) Tiheasustusalal asuv kinnistu omanik peab tagama hoone tänava- või teepoolse seina või kinnistu piiride külge nähtavale kohale hoone numbriga sildi paigaldamise.
(4) Tee kaitsevööndi maa omanik on kohustatud kaitsevööndis hoidma korras teemaaga külgneva kaitsevööndi maa-ala ja sellel paikneva rajatise ning kõrvaldama või lubama kõrvaldada nähtavust piirava istandiku, puu, põõsa või muu liiklusele ohtliku rajatise. Ta peab võimaldama paigaldada teega külgnevale kaitsevööndi kinnistule talihooldeks ajutisi lumetõkkeid, rajada lumevalle ja kraave tuisklume tõkestamiseks ning paisata lund väljapoole teemaad, kui nimetatud tegevus ei takista juurdepääsu tema elukohale ja varale.
§ 6. Ehitise omaniku kohustused
1) tagama ehitise ning selle asukoha maaüksuse korrashoiu ja ohutuse ümbruskonnale ehitamise ajal ja ehitise kasutamisel;
2) korras hoidma hoone fassaadi ja sinna juurde kuuluvad elemendid (uksed, aknad jne), samuti krundi piirdeaia;
3) korraldama tänava- või teeäärse ehitise katuselt, räästast või muudest kohtadest varisemisohtu põhjustavate detailide kõrvaldamise, samuti jää ja lume ning tagama nende tööde ajal tänaval ja/või teel ohutu liikluse ja vajadusel tähistama ohuala;
4) tagama heitvee ja fekaalide kogumismahuti korrasoleku, veepidavuse, õigeaegse tühjendamise ja ümbruse hooldamise;
(2) Korterelamutes korteriühistu olemasolul tagab eeskirjast tulenevate ehitise omaniku kohustuste täitmise ühistu.
(4) Mälestise ja muinsuskaitsealal paikneva ehitise omanik või valdaja on kohustatud mälestist hooldama ja remontima, kui see on vajalik mälestise säilimise tagamiseks, vastavalt muinsuskaitseseaduses sätestatud tingimustel.
§ 7. Ehitus-, remondi- ja kaevetööde tegija kohustused
Ehitus-, remondi- ja kaevetööde tegija on kohustatud:
1) järgima ehitus-, remondi- ja kaevetööde tegemisel Puhja valla ehitusmääruse ja kaevetööde eeskirja ja teiste õigusaktidega kehtestatud nõudeid ning omama nendeks töödeks vastavaid lubasid;
2) vältima objektilt pori ja prahi ning tolmu kandumist avalikult kasutatavale teele või kõnniteele ning naaberkinnistule;
3) hoidma korras ja puhastama objekti juurdepääsutee;
4) pärast töö lõpetamist ja enne objekti ekspluatatsiooni andmist heakorrastama selle ümbruse ja tööde käigus rikutud avaliku koha objekti lähiümbruses ning vedama ära ehitusjäätmed.
§ 8. Tehnorajatise omaniku kohustused
Tehnorajatise omanik on kohustatud:
1) hoidma korras temale kuuluva tehnorajatise;
2) hoidma tehnovõrgu seisundis, mis tagab liiklusohutuse ja kaasinimeste turvalisuse. Maa-aluste tehnovõrkude kaevupead peavad olema teekattega ühel tasapinnal. Tehnovõrgu kaevud, sh maaparandussüsteemi drenaažikaevud, peavad olema kaanega suletud.
§ 9. Müügikoha pidamisega tegelevate isikute kohustused
1) hoidma pidevalt müügikoha ümbruse puhtana;
2) paigaldama müügikoha juurde vajalikul hulgal jäätmemahuteid ja organiseerima nende tühjendamise;
3) ajutise müügikoha (kiosk, paviljon, haagis, lett jms) paigaldamiseks taotlema vallavalitsusest vastava loa;
4) koristama pärast kauplemise lõppu kogu kauplemist mõjutatud ümbruse.
(1) Kariloomade ja kodulindude pidamine on lubatud vaid loomapidamiseks sobilikes kohtades, kus selline tegevus on kooskõlas maakasutuse sihtotstarbega ja on välistatud reostuse sattumine põhjavette ja veekogudesse.
(2) Loomade pidamine ja selle tagajärjel tekkivate jäätmete (nt virtsa ja sõnniku) hoidmine on lubatud vaid sellekohast kasutusluba omavates hoonetes ja rajatistes, et oleks tagatud sanitaar- ja veterinaarnõuded.
(3) Loomapidaja on kohustatud:
1) vältima avalike teede ja kohtade reostamist ning isikute ja liikluse häirimist loomade poolt ning viivitamatult likvideerima loomapidamisega tekkinud reostuse;
2) võtma tarvitusele meetmed, mis välistaks loomade sattumise kolmandatele isikutele kuuluvatele kinnistutele või avalikuks kasutamiseks mõeldud teedele.
(4) Koerte ja kasside pidamise nõuded sätestatakse Puhja valla koerte ja kasside pidamise eeskirjas.
3. peatükk NÕUDED VALLA TERRITOORIUMIL ELAVALE VÕI VIIBIVALE ISIKULE
1) prahi, jäätmete ja muude risustavate ja reostavate ainete ning materjalide viimine, jätmine või viskamine selleks mitteettenähtud kohtadesse ja teiste isikute valduses olevatele territooriumidele.
2) risustada ja reostada üldkasutatavat territooriumi ja ehitisi, sealhulgas avalikus kohas maha sülitada, urineerida ja roojata, loopida jäätmeid, suitsukonisid, päevalilleseemeneid jms, määrida, kritseldada või joonistada hoone seinale, müürile, piirdeaiale, pingile, kõnniteele, ühissõiduki peatuse ootekojale, rajatisele vms või paigaldada neile kuulutusi ja/või teateid või kahjustada neid muul viisil;
3) kahjustada või lõhkuda ning ümber paigutada omavoliliselt avalikku kohta paigaldatud inventari (jäätmemahuti, lillevaas, pink, valgusti vms);
4) kahjustada avaliku koha murukamarat ja lilli, vigastada, kahjustada või hävitada puid ja põõsaid;
5) raiuda puid (v.a viljapuud- ja põõsad) tiheasustusalal ilma vastava loata;
6) sõita mootorsõidukitega või parkida neid kõnniteel, haljasalal, pargis, laste mänguväljakul;
7) parkida romusõidukit avalikult kasutataval teel või muul üldkasutataval territooriumil;
8) lasta olme- või heitvett sadeveekraavi, reostada või risustada neid muul viisil;
9) kasutada avalikku teed põllumajandusloomade ja -lindude liikumiseks;
10) ujuda ja supelda selleks mitteettenähtud kohas;
11) lükata lund avalikult kasutatavale teele;
12) kloppida riideid ja vaipu korterelamu rõdul ja aknal, kuivatada pesu rõdu piirdest kõrgemal;
13) püstida ehitisi ilma õigusliku aluseta;
14) omavoliliselt paigaldata teadet või kuulutust selleks mitte ettenähtud avalikku kohta;
15) põllumajandustööde tegemisel kasutada avalike teid pöörderibadena.
§ 12. Küttekoldevälise tule tegemise ja grillimise tuleohutusnõuded
(5) Küttekolde välise tule tegemisel tuleb lähtuda siseministri 30.08.2010 määruses nr 40 „Küttekoldevälise tule tegemise ja grillimise kohale esitatavad nõuded” sätestatust.
5. peatükk TEATE JA/VÕI KUULUTUSTE PAIGALDAMINE
§ 13. Teate ja/või kuulutuste paigaldamine
(1) Teate ja/või kuulutusi võib paigaldada selleks vallavalitsuse poolt paigaldatud infostendidele.
(2) Vallavalitsus avaldab infostendide asukoha ja täpse nimekirja valla kodulehel.
(3) Teate ja/või kuulutuse sisu peab vastama heale tavale ja ei tohi olla vastuolus moraali ja kõlbluse normidega.
§ 14. Teate ja/või kuulutuste eemaldamine
(1) Teate ja/või kuulutus tuleb selle panijal eemaldada hiljemalt kahe nädala jooksul peale teates ja/või kuulutuses saabunud tähtaega.
(2) Teade ja/või kuulutus tuleb selle panijal eemaldada ka siis kui teade ja/või kuulutus on määrdunud ja muutunud loetamatuks, rebenenud ja muutunud seepärast arusaamatuks või on teade ja/või kuulutus kahjustatud muul viisil, mis on muutnud teate ja/või kuulutuses olnud informatsiooni arusaamatuks.
(3) Kui kuulutuse panija ei täida käesoleva paragrahvi 14 lõikeid 1 ja 2 või kuulutus on vastuolus käesoleva määruse paragrahvi 13 lõikega 3 võib vallavalitsus kuulutuse ise eemaldada.
6. peatükk KOORMISE KEHTESTAMINE
§ 15. Koormise kehtestamine
(1) Koormis kehtestatakse käesoleva määruse paragrahvi 2 punktis 1 nimetatud omanikule heakorra tagamiseks kinnistul.
(2) Koormise ulatus ja tingimused kinnistul on sätestatud käesoleva määruse paragrahvides 5-10.
§ 16. Heakorra eeskirja rikkumine ning koormise täitmata jätmine
Heakorra eeskirja rikkumise või koormise täitmata jätmise eest karistatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 662 alusel.
§ 17. Väärtegude menetlejad
Paragrahvis 6 nimetatud alusel toimepandud väärteo kohtuvälised menetlejad on kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 664 lõikes 2 nimetatud isikud.
Järelevalvet määruse täitmise üle teostab Keskkonnainspektsioon, Politsei- ja Piirivalveamet ja vallavalitsus vastavalt oma pädevusele.
§ 19. Õigusakti kehtetuks tunnistamine
Tunnistada kehtetuks Puhja Vallavolikogu 30.04.2003. a määruse nr 3 „Puhja vallas kehtestatavate kordade kinnitamine“ punkt 1.2 ning määruse lisa 2 “ Heakorra eeskiri” ja Puhja Vallavolikogu 30.04.2003. a määruse nr 3 „Puhja vallas kehtestatavate kordade kinnitamine“ punkt 1.3 ning määruse lisa 3 „Loomade pidamise eeskiri“.


text:
3-2-1-30-96 Riigikohus 20.03.1996
Eesti NSV Ministrite Nõukogu 8. veebruari 1989. a määruse nr 56 Riikliku ja ühiskondliku elamufondi majades asuvate korterite kodanike isiklikku omandusse müümise kohta p 1 lg 2 eristas korterit elamust või selle osast. TsK § 244 lg 1 nõudis kehtetuse ähvardusel vaid elamu või selle osa ning suvila ostu-müügilepingu notariaalset tõestamist.
3-2-1-129-97 Riigikohus 13.11.1997
Seadusega nõutud lihtsa kirjaliku vormi (TsK § 46) järgimata jätmine võttis pooltelt TsK § 49 kohaselt õiguse vaidluse korral viidata tehingu olemasolu kinnitamiseks tunnistajate ütlustele. Asjaolu, et pooled ei sõlminud telefoni abonentlepingut kirjalikult, ei tee seda veel olematuks.
3-2-1-131-03 Riigikohus 19.11.2003
Kuni 01.07.2002 kehtinud TsÜS § 93 lg 3 kohaselt on seaduses või poolte kokkuleppega nõutud tehingu notariaalse tõestuse nõude järgimata jätmise korral tehing tühine. TsÜS § 66 lg 4 järgi ei pea tühist tehingut täitma. Sellest järeldub, et kui müügileping on vorminõude järgimata jätmise tõttu tühine, siis ei teki kohustust, mille täitmisega viivitamise eest peaks maksma viivist ja leppetrahvi.
Kuni 01.07.2002 kehtinud TsÜS § 66 lg 3 järgi on tühine tehing kehtetu algusest peale ja sama paragrahvi 4. lõike järgi ei pea tühist tehingut täitma. Sellest järeldub, et kui müügileping on vorminõude järgimata jätmise tõttu tühine, siis ei teki kohustust, mille täitmisega viivitamise eest peaks maksma viivist ja leppetrahvi.
TsMS § 319 lg 1 järgi kontrollib ringkonnakohus apellatsiooni korras esimese astme kohtu lahendi seaduslikkust ja põhjendatust üksnes osas, mille peale edasi kaevati. Seega sai apellatsioonikohus otsuse teha vaid vaidlustatud nõude osas.
Apellatsioonikohus ei ole otsuses õiguslikult põhjendanud, millisel materiaalõiguslikul alusel ta leidis, et tehing, mis oli suunatud renditud vara ostu-müügilepingu sõlmimisele tulevikus, on kehtiv ja kostja on kohustatud kohustuste täitmata jätmise tõttu maksma hagejale viivist ja leppetrahvi.

matches:
Riigikohus
§ 244
Riigikohus
§ 46
§ 49
Riigikohus
§ 93
§ 66
§ 66
§ 319


Rahandusministri 11. detsembri 2003 määruse nr 105 "Riigi raamatupidamise üldeeskiri" muutmine – Riigi Teataja
Rahandusministri 11. detsembri 2003 määruse nr 105 "Riigi raamatupidamise üldeeskiri" muutmine
RTL 2004, 104, 1685
Vastu võetud 26.07.2004 nr 128
Määrus kehtestatakse «Raamatupidamise seaduse» (RT I 2002, 102, 600; 2003, 88, 588) § 36 lõike 1 alusel.
§ 1. Rahandusministri 11. detsembri 2003. a määruses nr 105 «Riigi raamatupidamise üldeeskiri» (RTL 2003, 130, 2103) tehakse järgmised muudatused:
« (1) Avaliku sektori üksused üldeeskirja tähenduses on avalik-õiguslikud juriidilised isikud ja nende otsese või kaudse valitseva mõju all olevad juriidilised isikud.»;
« (3) Kaudse valitseva või olulise mõju all mõistetakse üldeeskirjas mõju juriidilise isiku üle, mida:
2) avalik-õiguslikud juriidilised isikud ning nende valitseva ja olulise mõju all olevad isikud omavad ühiselt, kuigi ükski isik eraldi valitsevat või olulist mõju ei oma.»;
« (4) Valitseva ja olulise mõju määramisel lähtutakse üldeeskirjas «Raamatupidamisseaduse» § 27 lõikes 1 ja RTJ-s 11 esitatud definitsioonidest, samuti IPSAS 06 (Consolidated Financial Statements and Accounting for Controlled Entities) toodud põhimõtetest.»;
4) paragrahv 4 sõnastatakse järgmiselt:
« § 4. Üldeeskirja kohaldamine kohaliku omavalitsuse üksustele, teistele avalik-õiguslikele juriidilistele isikutele, sihtasutustele, mittetulundusühingutele, Riigimetsa Majandamise Keskusele ja tütarettevõtjatele
3) informeerima muutustest tehingupartnerite nimekirjas vastavalt § 3 lõikele 8.»;
« § 5. Üldeeskirja kohaldamine sidusüksustele
2) esitama olulist mõju omavale avaliku sektori üksusele oma bilansi iga kvartali lõpu seisuga hiljemalt kvartalile järgneva kuu 25. kuupäevaks ning kalendriaasta lõpu seisuga hiljemalt järgmise aasta 25. märtsiks.»;
« (3) Ühist tehingupartneri koodi omavad avaliku sektori üksused esitavad ühise konsolideeritud saldoandmiku.»;
7) paragrahvi 7 lõige 4 sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Saldoandmik esitatakse Rahandusministeeriumi saldoandmike infosüsteemi elektroonilises vormis XMLfailina. Saldoandmiku vorm ja täitmise selgitused on esitatud üldeeskirja lisas 6.»;
8) paragrahvi 9 lõige 4 sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Kohaliku omavalitsuse üksused või nende allüksused, muud avalik-õiguslikud juriidilised isikud või nende allüksused, avalikku sektorisse kuuluvad sihtasutused ja mittetulundusühingud, Riigimetsa Majandamise Keskus ja tütarettevõtjad on kohustatud esitama oma saldoandmikud kalendriaasta kohta hiljemalt järgmise aasta 31. märtsiks.»;
9) paragrahvi 9 lõige 5 sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Kapitaliosaluse meetodil tehtavad kanded ja muud omavaheliste tehingute võrdlemisest ja konsolideerimisest tulenevad korrigeerimised võib kalendriaasta kohta esitatud saldoandmikes lisada või parandada pärast kõigi saldoandmike sisestamist, kuid mitte hiljem kui järgmise aasta 30. aprillil.»;
10) paragrahvi 9 lõige 6 sõnastatakse järgmiselt:
« (6) Kui avaliku sektori üksuse raamatupidamisaruandesse tehakse pärast järgmise aasta 30. aprilli parandusi, arvestatakse pärast nimetatud kuupäeva tehtud parandused saldoandmikes juba järgmise aruandeaasta saldode muutuste hulka.»;
11) paragrahvi 10 täiendatakse lõigetega 6 kuni 9 järgmises sõnastuses:
« (6) Kohaliku omavalitsuse üksuse konsolideerimisgrupi raamatupidamisaruande koostamiseks moodustatakse saldoandmik, milles kohaliku omavalitsuse üksuse ja tema valitseva mõju all olevate sihtasutuste, mittetulundusühingute ja tütarettevõtjate saldoandmike ühesuguste kontokombinatsioonide saldod liidetakse rida-realt meetodil ja nendevahelisi nõudeid, kohustusi, netovara, tulusid ja kulusid kajastavad kontokombinatsioonide saldod, mille tehingupartneri koodi kolm esimest numbrit on samad ja neljas number on vahemikus 0 kuni 5, elimineeritakse.
(9) Avaliku sektori koondaruande koostamiseks moodustatakse saldoandmik, milles kõigi avaliku sektori üksuste ühesuguste kontokombinatsioonide saldod liidetakse rida-realt meetodil ja avaliku sektori üksuste vahelisi nõudeid, kohustusi, netovara, tulusid ja kulusid kajastavad kontokombinatsioonide saldod, mille tehingupartneri koodi kolm esimest numbrit on vahemikus 001 kuni 799 ja neljas number vahemikus 0 kuni 5, elimineeritakse.»;
12) paragrahvi 11 lõiked 4 kuni 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Kohaliku omavalitsuse üksused koostavad majandusaasta aruande vastavuses üldeeskirjas esitatud arvestuspõhimõtetega lähtudes üldeeskirja lisas 7 toodud vormist või «Raamatupidamise seaduses» ja RTJ-des toodud nõuetest aastaaruandele.
(5) Muud avalik-õiguslikud juriidilised isikud, avalikku sektorisse kuuluvad sihtasutused, mittetulundusühingud, Riigimetsa Majandamise Keskus ja tütarettevõtjad koostavad majandusaasta aruande vastavuses üldeeskirjas esitatud arvestuspõhimõtetega lähtudes «Raamatupidamise seaduses» ja RTJ-des toodud nõuetest aastaaruandele.
(7) Muud avalik-õiguslikud juriidilised isikud esitavad oma nõuetekohaselt kinnitatud majandusaasta aruande Rahandusministeeriumile hiljemalt aruandeaastale järgneva aasta 30. juuniks.»;
13) paragrahvi 11 täiendatakse lõikega 8 järgmises sõnastuses:
« (8) Tütarettevõtjad, avaliku sektori üksuste valitseva ja olulise mõju all olevad sihtasutused ja mittetulundusühingud, Riigimetsa Majandamise Keskus ning sidusettevõtjad esitavad oma nõuetekohaselt kinnitatud majandusaasta aruande valitseva või olulise mõju teostajale 6 kuu jooksul alates aruandeaasta lõppemise kuupäevast.»;
14) paragrahvi 14 lõike 3 viimane lause tunnistatakse kehtetuks;
15) paragrahvi 16 lõike 3 punkt 6 sõnastatakse järgmiselt:
« 6) 5 – valitsussektorisse mittekuuluvad avalik-õiguslikud juriidilised isikud ning valitseva mõju all olevad valitsussektorisse mittekuuluvad sihtasutused ja mittetulundusühingud;»;
16) paragrahvi 16 lõike 3 punkt 8 sõnastatakse järgmiselt:
« 8) 7 – olulise mõju all olevad sihtasutused ja mittetulundusühingud.»;
17) paragrahvi 23 lõige 5 sõnastatakse järgmiselt:
«(5) Maa ja muu vara erastamise ostu-müügilepingute alusel saadaolev järelmaksunõuete põhiosa kajastatakse kontodel 103250 (lühiajaline osa) ja 153250 (pikaajaline osa). Järelmaksunõuetena kajastatakse ka see osa, mida on lubatud maksta erastamisväärtpaberites (EVP). EVP-des laekuda võivad nõuded kajastatakse arvestuse lihtsustamiseks hinnaga 1 EVP = 1 kroon. Lepingu alusel lisanduv intressi- ja viivisetulu kajastatakse kassapõhiselt. EVP-de laekumisel kajastatakse neid konto 710030 deebetis (samuti arvestusliku kursiga 1 EVP = 1 kroon). Kohaliku omavalitsuse üksused kajastavad EVP-de laekumisest tekkivat kahjumit EVP-de laekumise kuul vara müügist saadud tulu vähendamisena. Rahandusministeerium on kohustatud kajastama kustutamata EVP-d kontol 206030, kontrollima EVP-de laekumist, andma sellekohase informatsiooni edasi erastamise korraldajale ja tegema EVP-de laekumisel vastukande.»;
18) paragrahvi 24 lõike 2 punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:
« 2) sihtfinantseerimine – sihtotstarbeliselt antud ja teatud tingimustega seotud toetused, mille korral kasutatakse neid ainult teatud kulutuste katteks või teatud tingimuste tagamiseks;»;
19) paragrahvi 24 lõike 2 punkt 6 sõnastatakse järgmiselt:
« 6) mittesihtotstarbeline finantseerimine – ilma sihtotstarvet määramata ja eritingimustega sidumata antud toetused.»;
20) paragrahvi 25 lõike 1 teine lause tunnistatakse kehtetuks;
21) paragrahvi 26 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Tegevuskulude katteks saadud ja antud sihtfinantseerimist võib kajastada arvestuse lihtsustamise eesmärgil laekumisel kohe tuluna ja ülekandmisel kohe kuluna, kui lepingujärgne summa on väiksem § 41 lõikes 1 esitatud põhivara kapitaliseerimise alampiirist. Avaliku sektori sisese sihtfinantseerimise korral lepivad pooled kajastamise viisi eelnevalt omavahel kokku.»;
22) paragrahvi 27 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Toetust loetakse põhivara sihtfinantseerimiseks juhul, kui selle kasutamise põhitingimuseks on kindlaksmääratud põhivara ost, ehitamine või muul viisil soetamine. Sihtfinantseerimist põhivara soetamiseks kajastatakse tekkepõhiselt esmalt kontorühmas 257 ja amortiseeritakse tuluks (kontorühm 351) põhivara kasuliku eluea jooksul. Riigiraamatupidamiskohustuslased, kohaliku omavalitsuse üksused ja muud avalik-õiguslikud juriidilised isikud kajastavad avaliku sektori üksustelt saadud põhivara sihtfinantseerimist toetuse saamise tekkepõhisel momendil (vt § 25 lg 3) tuluna kontogrupis 3502 ning ei kasuta sel juhul eespool kirjeldatud tulude ajatamist kontorühmade 257 ja 351 kaudu.»;
23) paragrahvi 27 lõige 4 sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Juhul kui sihtfinantseerimine on küll laekunud, kuid mõned selle kasutamisega seotud tingimused on veel täitmata, kajastatakse saadud vahendeid bilansikontol (203856 ja 203857). Kui kulutused on tehtud ja sihtfinantseerimise maksetaotlus on aktsepteeritud, kuid see on veel laekumata, kajastatakse sihtfinantseerimine kohustusena (kontorühm 257) või tuluna (kontogrupp 3502) ja nõudena (bilansikontod 103556 ja 103557).»;
24) paragrahvi 29 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
25) paragrahvi 32 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Tegevuskuludena on üldjuhul lubatud näidata ainult riigiraamatupidamiskohustuslase üksuse tegevusega seotud kulusid. Teise riigiraamatupidamiskohustuslase üksuse eest, aga ka muude isikute eest makstud tasud käsitletakse kulude edasiandmisena.»;
26) paragrahvi 32 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Kulude edasiandmisele rakendatakse järgmisi arvestuspõhimõtteid:
1) edasiantud kulusid kajastatakse kuludena selles üksuses, kelle tegevusega need on seotud;
2) kui edasiandmisele kuuluva esialgse arve väljastas avaliku sektori üksus, kajastab esialgse arve saaja kulu vastaval kulukontol majandusliku sisu järgi esialgse arve esitaja tehingupartneri koodiga ja samal kontol miinusega selle üksuse tehingupartneri koodiga, kellele kulud edasi anti;
3) edasiandja kasutab edasiandmisel kontot 103000 (kuulub tasumisele edasiantava kulu saaja poolt) või ühe juriidilise isiku piires kontot 710010 (ei kuulu tagasimaksmisele edasiantava kulu saaja poolt) ning edasiantava kulu saaja kasutab vastavalt kontot 201000 või 700010;
4) üüri ja renditehingutega kaasnevaid kommunaalkulusid kajastatakse üürile või rendile andja aruandes kuluna kontogrupis 55112 või 55113 ja edasiandmisest saadud tulu kontogrupis 3233 või 3225;
5) kululimiitide ületamisi ja sarnaseid kinnipidamisi töötajate palgast või nõudeid töötajatele kajastatakse nõudena või juhul, kui kulude vähendamise summa selgub hilinemisega või arve esitaja oli avaliku sektori üksus, kuluna arve esitaja tehingupartneri koodiga ja kulu vähendusena edasiantava kulu saaja tehingupartneri koodiga;
6) kolmandate isikute eest tasutud ja nende poolt samas summas hüvitatavad tasud kajastatakse esialgselt nõudena (tasutakse enne hüvitise laekumist) või kohustusena (tasutakse pärast hüvitise laekumist), näiteks õpikute ja vihikute vahendamine, ürituste osavõtutasu vahendamine, kohtukulude vahendamine;
7) Sotsiaalkindlustusameti ja Tööturuameti poolt hüvitamisele kuuluvad sotsiaaltoetused kajastatakse nõudena.»;
27) paragrahvi 33 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Põhivara eest tasutud, tagasisaamisele mittekuuluvat käibemaksukulu kajastatakse kontol 601000 põhivara saamise perioodis. Põhivara eest tasutud ettemaksetele (kontod 155920, 156920) lisatud käibemaks kajastatakse esialgselt kontol 103990 hankija tehingupartneri koodiga. Kui põhivara soetatakse tsentraliseeritud hankena ja selle jaotamine eri üksuste vahel võtab aega, kasutatakse põhivara kajastamiseks vahekontot 155900 ja sellele lisatud käibemaksu kajastamiseks vahekontot 103990.»;
28) paragrahvi 33 täiendatakse lõikega 9 järgmises sõnastuses:
« (9) Tagastamisele kuuluvat käibemaksu (v.a sisendkäibemaks) kajastatakse kuni tagasilaekumiseni nõudena kontol 103640 (näiteks välisriigis tasutud välisriigi poolt tagastamisele kuuluv käibemaks).»;
29) paragrahvi 36 lõige 6 sõnastatakse järgmiselt:
« (6) Kui ettemakse tegemine on vältimatu, kajastatakse seda esmaselt vastava ettemaksesumma ülekandmisel. Esitatud, kuid maksmata ettemaksearveid raamatupidamises ei kajastata. Ettemaksed tulevaste perioodide kulude eest kajastatakse kuluna perioodis, mille eest ettemakse tehti. Erandina võib arvestuse lihtsustamise eesmärgil kanda tulevaste perioodide kulu kohe kuluks, kui arvel või teatisel kajastatud ettemakse summa on väiksem § 41 lõikes 1 esitatud põhivara kapitaliseerimise alampiirist. Avaliku sektori sisese tehingu korral lepivad pooled kajastamise viisi eelnevalt omavahel kokku.»;
30) paragrahvi 41 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Materiaalse ja immateriaalse põhivara kapitaliseerimise alampiir on alates 01.01.2004 10 000 krooni (ilma käibemaksuta) ja alates 01.01.2005 30 000 krooni (ilma käibemaksuta), välja arvatud maa, mis võetakse soetusmaksumuses arvele olenemata maksumusest. Väiksema soetusmaksumusega objektide ostuhind kajastatakse üldjuhul perioodikuluna.»;
31) paragrahvi 41 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Põhivara võib arvele võtta kogumina ainult juhul, kui kogum moodustab ühesuguse kasutuseaga terviku ja kogumi soetusmaksumus algab vähemalt põhivara kapitaliseerimise alampiirist (ilma käibemaksuta). Kui ühe ja sama vara komponentidel on erinevad kasutusead, võetakse komponendid raamatupidamises arvele eraldi varadena (komponentide summaarne soetusmaksumus algab vähemalt põhivara kapitaliseerimise alampiirist ilma käibemaksuta).»;
32) paragrahvi 43 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Parendustega seotud kulutused lisatakse vara soetusmaksumusele juhul, kui need tõstavad vara esialgset tootlustaset või kvaliteeti või pikendavad vara järelejäänud kasulikku eluiga rohkem kui ühe aasta võrra ning nende maksumus on alates § 41 lõikes 1 esitatud põhivara kapitaliseerimise alampiirist (ilma käibemaksuta). Kulutused, mis taastavad vara esialgset tootlustaset ja võimaldavad vara kasutamist järelejäänud eluea lõpuni esialgses kvaliteedis, kajastatakse tulemiaruandes perioodi kuluna.»;
33) paragrahvi 47 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Bioloogilised varad võetakse bilanssi kontorühma 157 arvele, kui nende soetusmaksumus on alates § 41 lõikes 1 esitatud põhivara kapitaliseerimise alampiirist (ilma käibemaksuta). Kogumina soetatud bioloogilised varad (kogumi liikmete olemus ja kasutamise eesmärk on ühesugune) võib arvele võtta ühe tervikuna, kui kogumi väärtus tervikuna on alates ülaltoodud piirist.»;
34) paragrahvi 47 lõige 4 sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Riigimetsa Majandamise Keskuse poolt majandamisele kuuluva metsa hindab õiglasesse väärtusesse Riigimetsa Majandamise Keskus ja võtab arvele Keskkonnaministeerium.»;
35) paragrahvi 48 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Ettemaksena saadud tulud võetakse esmalt arvele kohustusena kontogrupis 2039 ning kantakse tuludesse olenevalt perioodist, mille eest tulu saadi. Erandina võib tulevaste perioodide tulud summas alla § 41 lõikes 1 esitatud põhivara kapitaliseerimise alampiiri kanda kohe tuluks ilma neid tekkepõhistele perioodidele jaotamata. Avaliku sektori sisese tehingu korral lepivad pooled kajatamise viisi eelnevalt omavahel kokku.»;
36) paragrahvi 55 täiendatakse lõigetega 3 ja 4 järgmises sõnastuses:
« (3) Eesti Pank, Tagatisfond, Liikluskindlustuse Fond ja avalik-õiguslikud kutseühendused, avaliku sektori tütarettevõtjad ja kohalike omavalitsuste valitseva mõju all olevad sihtasutused ja mittetulundusühingud esitavad esmakordselt saldoandmiku ainult bilansikontode kohta seisuga 31.12.2004 ning täismahus saldoandmiku alates kvartaalsest saldoandmikust seisuga 31.03.2005.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud üksusi ei konsolideerita rida-realt meetodil aruannetes, mis on koostatud perioodide kohta, mis lõppesid enne 01.01.2005.»;
37) paragrahvi § 58 tekst sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Käesolev määrus jõustub riigiraamatupidamiskohustuslastele, kohaliku omavalitsuse üksustele, muudele avalik-õiguslikele juriidilistele isikutele (välja arvatud Eesti Pank, Tagatisfond, Liikluskindlustuse Fond ja avalik õiguslikud kutseühendused), riigi valitseva mõju all olevatele sihtasutustele, mittetulundusühingutele ja Riigimetsa Majandamise Keskusele bilansikontode saldode osas alates 31.12.2003 ja ülejäänud osas alates 01.01.2004.
(2) Käesolev määrus jõustub lõikes 1 nimetamata avaliku sektori üksustele bilansikontode saldode osas alates 31.12.2004 ja ülejäänud osas alates 01.01.2005.»
1) konto 102191 «Ebatõenäoliselt laekuvad kohtuotsuse alusel välja mõistetud nõuded» muudetakse järgmiselt:
102191 Ebatõenäoliselt laekuvad kohtuotsuse alusel välja mõistetud nõuded nõutav
2) konto 103640 nimetus «Käibemaksu ettemaks, mille sisendkäibemaksuks arvamise periood ei ole saabunud» asendatakse nimetusega «Käibemaksu deklareerimata ettemaksed»;
3) pärast kontot 103655 «Kaasfinantseerimise tagasinõuded» lisatakse uus konto 103670 järgmiselt:
103670 Muud toetuste tagasinõuded nõutav
4) pärast kontot 153691 «Diskonteeritud nõuete nominaalväärtuse vähendus» lisatakse uus konto 153699 järgmiselt:
153699 Ebatõenäoliselt laekuvad muud pikaajalised nõuded nõutav
5) konto 155700 «Mitteamortiseeruv materiaalne põhivara» muudetakse järgmiselt:
155700 Mitteamortiseeruv materiaalne põhivara nõutav* nõutav* nõutav
6) pärast kontot 203560 «Seadusandlusest tulenevad toetuste kohustused» lisatakse uued kontod 203561, 203562, 203563, 203564 järgmiselt:
203561 Deklareerimata sotsiaalmaks nõutav
203562 Deklareerimata kinnipeetud tulumaks nõutav
203563 Deklareerimata töötuskindlustusmaksed nõutav
203564 Deklareerimata kogumispension nõutav
7) konto 203630 nimetus «Kinnipeetavate raha» asendatakse nimetusega «Klientide raha»;
8) pärast kontot 203655 «Kaasfinantseerimise tagasimaksekohustused» lisatakse uus konto 203670 «Muud toetuste tagasimaksekohustused» järgmiselt:
203670 Muud toetuste tagasimaksekohustused nõutav
9) pärast kontot 250000 «Kohustused ostetud toodete ja teenuste eest» lisatakse uus konto 250001 järgmiselt:
250001 Diskonteeritud kohustuste nominaalväärtuse vähendus nõutav
10) pärast kontot 250010 «Kohustused ostetud põhivara eest» lisatakse uus konto 250011 järgmiselt:
250011 Diskonteeritud kohustuste nominaalväärtuse vähendus nõutav
11) pärast kontot 253690 «Muud kohustused» lisatakse uus konto 253691 järgmiselt:
253691 Diskonteeritud muude kohustuste nominaalväärtuse vähendus nõutav
12) pärast kontot 253800 «Liitumistasude amortiseerimata jääk» lisatakse uus konto 253890 järgmiselt:
253890 Muud saadud pikaajalised ettemaksed nõutav
13) pärast kontot 302510 «Töövõtja töötuskindlustusmakse» lisatakse uus kontogrupp 3026 järgmiselt:
3026 Kogumispension nõutav
14) pärast kontogruppi 3026 «Kogumispension» lisataks uus konto 302600 järgmiselt:
302600 Kogumispension nõutav
15) konto 320040 «Maakatastri toimingute riigilõiv» muudetakse järgmiselt:
320040 Maakatastri toimingute riigilõiv nõutav
16) konto 320320 «Kasutusloa väljastamise eest» muudetakse järgmiselt:
320320 Kasutusloa väljastamise eest nõutav
17) pärast kontot 350050 «Välisabi kaasfinantseerimise vahendamine tegevuskuludeks» lisatakse uus konto 350200 järgmiselt:
350200 Kodumaine sihtfinantseerimine põhivara soetuseks nõutav nõutav
18) pärast kontot 350230 «Välisabi vahendamine põhivara soetuseks» lisatakse uus konto 350240 järgmiselt:
350240 Välisabi kaasfinantseerimine põhivara soetuseks nõutav nõutav nõutav
19) konto 382520 «Maa-ainese kaevandamisõiguse tasu» muudetakse järgmiselt:
382520 Maa-ainese kaevandamisõiguse tasu nõutav
20) konto 400000 nimetus «Subsiidiumid ettevõtlusega tegelevatele isikutele» asendatakse nimetusega «Kodumaised subsiidiumid»;
21) pärast kontot 400000 «Kodumaised subsiidiumid» lisatakse uued kontod 400010, 400030, 400040, 400050 järgmiselt:
400010 Kodumaiste subsiidiumite vahendamine nõutav nõutav
400030 Välisabi vahendamine subsiidiumiteks nõutav nõutav nõutav
400040 Välisabi kaasfinantseerimine subsiidiumiteks nõutav nõutav nõutav
400050 Välisabi kaasfinantseerimise vahendamine subsiidiumiteks nõutav nõutav nõutav
22) pärast kontot 413860 «Õigusabi» lisatakse uus konto 413870 järgmiselt:
413870 Toetused represseeritutele nõutav nõutav
23) pärast kontot 551129 «Muud kinnisvarainvesteeringutega seotud kulud» lisatakse uus kontogrupi alamgrupp 55113 ja kontod 551130, 551131, 551132, 551133, 551134, 551136, 551137, 551138, 551139 järgmiselt:
55113 Üürile ja rendile antud kinnistute, hoonete, ruumide majandamiskulud (v.a kinnisvarainvesteeringud)
24) konto 552920 «Lõpetamata toodangu varude muutus» muudetakse järgmiselt:
552920 Lõpetamata toodangu varude muutus nõutav
25) konto 552930 «Valmistoodangu varude muutus» muudetakse järgmiselt:
552930 Valmistoodangu varude muutus nõutav
26) pärast kontot 601230 «Ebatõenäoliselt laekuv töötuskindlustusmaks» lisatakse uus konto 601235 järgmiselt:
601235 Ebatõenäoliselt laekuv kogumispension nõutav
27) pärast kontot 601530 «Töötuskindlustusmaks» lisatakse uus konto 601535 järgmiselt:
601535 Kogumispension nõutav
28) pärast kontot 601584 «Edasiantud jahi ja kalapüügiga seotud tasud» lisatakse uus konto 601595 järgmiselt:
601595 Edasiantud intressitulu tähtajaks tasumata maksunõuetelt nõutav
29) konto 911010 «Toetuste andmise kohustused» muudetakse järgmiselt:
911010 Toetuste andmise kohustused nõutav nõutav
30) konto 912010 «Nõuded sihtfinantseerimise vahendamiseks» muudetakse järgmiselt:
912010 Nõuded sihtfinantseerimise vahendamiseks nõutav nõutav
31) pärast kontot 912090 «Muud bilansivälised nõuded» lisatakse uus kontorühm 913 ja kontod 913000, 913010, 913020, 913030, 913090 järgmiselt:
913 Tähtajaks tasumata kohustused
913000 Laenukohustused
913010 Võlad hankijatele
913020 Võlad töötajatele
913030 Maksuvõlad
913090 Muud kohustused
1) tunnistatakse kehtetuks järgmised read:
009027 01205017 Õhutõrjedivisjon 31.12.2003
014005 70000289 Tolliamet 31.12.2003
317102 75000704 Tootsi Vallavalitsuse Kommunaalasutus 31.12.2003
021002 70004005 Hiiumaa Haigla 31.12.2003
024301 90000446 SA Järvamaa Ettevõtluskeskus 31.12.2003
319301 90004604 Tõstamaa Korrakaitse SA 31.12.2003
605403 10696847 Vana Kohvik OÜ 31.12.2003
028501 90004065 SA Pärnumaa Ettevõtlus- ja Arenduskeskus 31.12.2003
029501 90005142 SA Rapla Maakonna Maamajandamise Arengu Fond 31.12.2003
2) tehingupartneri 013009 üksuse nimetus «Taimse Materjali Kontrolli Keskus» asendatakse üksuse nimetusega «Põllumajandusuuringute Keskus»;
3) tehingupartneri 014003 üksuse nimetus «Maksuamet» asendatakse üksuse nimetusega «Maksu- ja Tolliamet»;
4) tehingupartneri 031005 üksuse nimetus «Maavanuri Hooldekodu «Nõo»» asendatakse üksuse nimetusega «Nõo Hooldekodu»;
5) tehingupartneri 179114 üksuse nimetus «Lastekodu» asendatakse üksuse nimetusega «Kohtla-Järve Lastekodu»;
6) tehingupartneri 402112 üksuse nimetus «Kuressaare Õhtukeskkool» asendatakse üksuse nimetusega «Kuressaare Täiskasvanute Gümnaasium»;
7) tehingupartneri 446153 üksuse nimetus «Tartu Turvakodu» asendatakse üksuse nimetusega «Tartu Laste Turvakodu»;
8) tehingupartneri 542401 üksuse nimetus «Suure-Jaani Ravikeskus OÜ» asendatakse üksuse nimetusega «Suure-Jaani Ravikeskus AS»;
9) Õhuseiredivisjoni (kood 009042) registrinumber «01402611» asendatakse registrinumbriga «70006694»;
10) Põhja Politseiprefektuuri (kood 015054) registrinumber «registreerimisel» asendatakse registrinumbriga «70006754»;
11) Lõuna Politseiprefektuuri (kood 015055) registrinumber «registreerimisel» asendatakse registrinumbriga «70006777»;
12) Ida Politseiprefektuuri (kood 015056) registrinumber «registreerimisel» asendatakse registrinumbriga «70006748»;
13) Lääne Politseiprefektuuri (kood 015057) registrinumber «registreerimisel» asendatakse registrinumbriga «70006760»;
14) Laupa Põhikooli (kood 214104) registrinumber «750255667» asendatakse registrinumbriga «75025667»;
15) OÜ Mäetaguse Kommunaal (kood 184401) registrinumber «registreerimisel» asendatakse registrinumbriga «11001422»;
009020 59040756 Kaitsejõudude Keskpolügoon 31.12.2003
009020 70006346 Maaväe staap 01.01.2004
17) rida
009026 59040762 Suurtükiväegrupp 31.12.2003
009026 70006725 Tapa Väljaõppekeskus 31.12.2003
19) pärast rida
011030 70004366 Tartu Kunstimuuseum 31.12.2003
011031 70006932 Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseum 01.02.2004
1041L9 75029731 Tallinna Mardi Lasteaed 31.12.2003
1041M0 75029429 Tallinna Kopli Ametikool 01.01.2004
21) pärast rida
22) pärast rida
023301 90001322 SA Jõgevamaa Arendus- ja Ettevõtluskeskus 31.12.2003
23) pärast rida
185301 90003404 Narva Linnaelamu SA 31.12.2003
221301 90007626 SA Kuremaa Turismi- ja Arenduskeskus 30.03.2004
228302 90001960 Põltsamaa Sõpruse Pargi SA 31.12.2003
319302 90004668 Tõstamaa Mõis SA 31.12.2003
319303 90004604 Tõstamaa Korrakaitse SA 31.12.2003
400301 90002020 Kaarma Valla Arengu SA 01.01.2004
402303 90004674 SA Kuressaare Hoolekanne 31.12.2003
402304 90004711 SA Kuressaare Spordibaasid 31.12.2003
27) pärast rida
446304 90007307 SA Tähtvere Puhkepark 31.12.2003
543301 90004680 SA Tarvastu Erihooldekodu 01.01.2004
28) pärast rida
546301 90002043 Viljandi Linna Energeetika SA 31.12.2003
553301 90007520 SA Otepää Spordirajatised 01.01.2004
29) pärast rida
561303 90001351 SA Valgamaa Turism 31.12.2003
584301 80196744 MTÜ Eesti Maaomavalitsuste Liit 01.01.2004
586301 80187610 MTÜ Hiiumaa Omavalitsuste Liit 01.01.2004
587301 80189879 MTÜ Ida-Virumaa Omavalitsuste Liit 01.01.2004
587302 90003226 Ida-Virumaa Uimastipreventatsiooni SA 01.01.2004
587303 90003367 SA Ida-Viru Ettevõtluskeskus 01.01.2004
587311 80121806 MTÜ Kiviõli Omavalitsuste Liit 01.01.2004
588301 80196359 MTÜ Järvamaa Omavalitsuste Liit 01.01.2004
588302 90007098 SA Järvamaa Arenduskeskus 01.01.2004
588311 80140258 MTÜ Lõuna-Järvamaa Arendusühing 01.01.2004
589301 80037477 MTÜ Jõgevamaa Omavalitsuste Liit 01.01.2004
590301 80191267 MTÜ Läänemaa Omavalitsuste Liit 01.01.2004
591301 80197361 MTÜ Lääne-Viru Omavalitsuste Liit 01.01.2004
591302 90003427 SA Lääne-Viru Arenduskeskus 01.01.2004
592301 80193071 MTÜ Pärnumaa Omavalitsuste Liit 01.01.2004
592302 90004065 SA Pärnumaa Ettevõtlus- ja Arendus keskus 01.01.2004
593301 80190931 MTÜ Põlvamaa Omavalitsuste Liit 01.01.2004
593302 90007508 Põlvamaa Arenduskeskus SA 01.01.2004
593311 80006577 MTÜ Setomaa Valdade Liit 01.01.2004
594301 61820591 MTÜ Raplamaa Omavalitsuste Liit 01.01.2004
594302 90005544 SA Raplamaa Omavalitsuste Arengufond 01.01.2004
595301 80193473 MTÜ Saaremaa Omavalitsuste Liit 01.01.2004
596301 80190322 MTÜ Tartumaa Omavalitsuste Liit 01.01.2004
596302 90001010 SA Tartu Ärinõuandla 01.01.2004
596311 90001552 Vapramäe-Vellavere-Vitipalu SA 01.01.2004
597301 80179941 MTÜ Viljandimaa Omavalitsuste Liit 01.01.2004
598301 80194188 MTÜ Valgamaa Omavalitsuste Liit 01.01.2004
599301 80194583 MTÜ Võrumaa Omavalitsuste Liit 01.01.2004
30) pärast rida
011402 10223787 Perioodika AS 31.12.2003
011403 10328440 AS Tallinnfilm 31.12.2003
31) pärast rida
012418 10203566 Eesti Ringhäälingu Saatekeskuse AS 31.12.2003
32) pärast rida
136401 10826066 OÜ Valten Pluss 01.04.2004
33) pärast rida
150401 10344321 Saku Maja AS 31.12.2003
151401 11011372 OÜ Saue Vesi 01.01.2004
34) pärast rida
213403 10652436 Türi Linnavara OÜ 31.12.2003
215401 10259466 Väätsa Soojus OÜ 31.12.2003
240404 10792290 Haapsalu Linna Spordibaasid OÜ 31.12.2003
240405 10178041 Haapsalu Kuurort AS 01.01.2004
36) pärast rida
315401 10498834 Vesoka OÜ 31.12.2003
317401 10998910 Tootsi Kommunaal OÜ 31.12.2003
402404 10415475 Kuressaare Jahisadam AS 31.12.2003
402405 10968872 AS Kuressaare Golfipark 31.12.2003
38) pärast rida
448401 10302481 Ilmatsalu Soojus OÜ 31.12.2003
448402 10985907 Ilmatsalu Vesi OÜ 31.12.2003
39) pärast rida
581403 10351812 Võru Soojus AS 31.12.2003
587402 10854476 Järve Biopuhastus OÜ 01.01.2004
588401 10672746 Väätsa Prügila AS 01.01.2004
591401 10856624 AS Rakvere Haigla 01.01.2004
592401 10836969 Paikuse Jäätmekäitluskeskus OÜ 01.01.2004
596411 10944729 Kagu-Eesti Jäätmekeskuse AS 01.01.2004
599401 10833853 AS Lõuna-Eesti Haigla 01.01.2004
40) pärast rida
600401 10848978 Moemix OÜ 31.12.2003
602401 10645942 OÜ Piistaoja Katsetalu 01.01.2004
602402 10739410 OÜ Eerika Farm 01.01.2004
41) enne rida
005501 90001411 SA Eesti Õiguskeskus 01.01.2004
42) pärast rida
007504 90008287 Elukestva Õppe Arendamise SA «Innove» 31.12.2003
44) pärast rida
180501 90003321 SA Kaevanduspark-muuseum 31.12.2003
45) pärast rida
185501 90003217 Narva Haigla SA 31.12.2003
187501 80197655 MTÜ Püssi Avatud Noortekeskus 01.01.2004
187502 80197710 MTÜ Püssi Päevakeskus 01.01.2004
188501 90003152 SA Sillamäe Haigla 31.12.2003
192501 90003060 Vaivara Sinimägede SA 01.01.2004
47) pärast rida
230501 80169291 MTÜ Jõgevamaa Omavalitsuste Aktiviseerimiskeskus 31.12.2003
230502 90007603 SA Kalevipoja Koda 31.12.2003
48) pärast rida
402501 90004059 Kuressaare Haigla SA 31.12.2003
402502 80024747 Kuressaare Hambapolikliinik SA 31.12.2003
402503 90004355 Kuressaare Teatrimaja SA 31.12.2003
49) pärast rida
546501 80138861 MTÜ Viljandi Maagümnaasiumi Kunstistuudio 31.12.2003
546502 80117035 MTÜ Viljandimaa Noortekeskus 31.12.2003
550501 90001836 SA Balti Turismifond 01.01.2004
576501 90007201 SA Rõuge Energiakeskus 31.12.2003
581501 90007649 SA Võru Spordikeskus 01.07.2004
588501 90005923 SA Kesk-Eesti Noortekeskus 01.01.2004
588502 80135725 MTÜ Järvamaa Ühistranspordi Keskus 01.01.2004
588503 80140235 MTÜ Südamaa Vabavald 01.01.2004
588504 80195414 MTÜ Kesk-Eesti Jäätmehoolduskeskus 01.01.2004
591501 80008381 MTÜ Rakvere Haigla 01.01.2004
591502 80009009 MTÜ Mõedaku Spordibaas 01.01.2004
592501 90004616 SA Kilingi-Nõmme Tervise- ja Hoolduskeskus 01.01.2004
593501 90001144 Setomaa SA 01.01.2004
594501 90005509 SA Rapla Maakonnahaigla 01.01.2004
594502 80192172 MTÜ Raplamaa Jäätmekäitluskeskus 01.01.2004
595501 80193131 MTÜ Kuressaare Campus 01.01.2004
596501 90001121 SA Tartu Teaduspark 01.01.2004
596502 90001262 SA Peipsiveere Areng 01.01.2004
596503 90001256 SA Lõuna-Eesti Turism 01.01.2004
597501 90001813 Võrtsjärve SA 01.01.2004
598501 90007299 SA Tõrva-Helme Turism 01.01.2004
599511 80030943 MTÜ Terve Võrumaa 01.01.2004
51) pärast rida
650501 74000174 Eesti Pank 31.12.2003
651501 74000116 Eesti Liikluskindlustuse Fond 01.01.2004
652501 74000047 Tagatisfond 01.01.2004
653501 74000027 Eesti Advokatuur 01.01.2004
654501 74000240 Notarite Koda 01.01.2004
655501 74000151 Audiitorkogu 01.01.2004
185601 10229666 Heakorrastus AS 31.12.2003
185602 10338585 OÜ Küste 01.01.2004
008046 70006062 Rummu Avavangla 31.12.2003
008046 70006062 Rummu Avavangla 31.12.2003 31.03.2004
011040 70004150 Eesti Draamateater 31.12.2003
011040 70004150 Eesti Draamateater 31.12.2003 29.02.2004
014006 70001047 Eesti Proovikoda 31.12.2003
014006 70001047 Eesti Proovikoda 31.12.2003 14.04.2004
024004 70003425 Koeru Hooldekodu 31.12.2003
024004 70003425 Koeru Hooldekodu 31.12.2003 31.12.2003
136401 10826066 OÜ Vallateenus 31.12.2003
136401 10826066 OÜ Vallateenus 31.12.2003 31.03.2004
175102 75002614 Jõhvi Kultuurikeskus 31.12.2003
175102 75002614 Jõhvi Kultuurikeskus 31.12.2003 30.04.2004
184101 75006472 Mäetaguse Kommunaal 31.12.2003
184101 75006472 Mäetaguse Kommunaal 31.12.2003 31.12.2003
185133 75024320 Narva Kultuurikeskus 31.12.2003
185133 75024320 Narva Kultuurikeskus 31.12.2003 20.01.2004
316102 75000741 Tali Vallavalitsuse asutus TAMU 31.12.2003
316102 75000741 Tali Vallavalitsuse asutus TAMU 31.12.2003 01.03.2004
62) rida
402113 75024544 Saaremaa Spordikool 31.12.2003
402113 75024544 Saaremaa Spordikool 31.12.2003 30.03.2004
581111 75020109 Võrusoo Põhikool 31.12.2003
581111 75020109 Võrusoo Põhikool 31.12.2003 30.06.2004
604201 74000346 Tallinna Tehnikaülikooli Küberneetika Instituut 31.12.2003
604202 74000346 Tallinna Tehnikaülikooli Küberneetika Instituut 31.12.2003
65) rida
604201 74000369 Tallinna Tehnikaülikooli Eesti Majanduse Instituut 31.12.2003
604203 74000369 Tallinna Tehnikaülikooli Eesti Majanduse Instituut 31.12.2003
604201 74000435 Tallinna Tehnikaülikooli Geoloogia Instituut 31.12.2003
604204 74000435 Tallinna Tehnikaülikooli Geoloogia Instituut 31.12.2003
67) rida
610201 74000352 Eesti Teaduste Akadeemia Kirjastus 31.12.2003
610202 74000352 Eesti Teaduste Akadeemia Kirjastus 31.12.2003
610201 74000381 Eesti Teaduste Akadeemia Underi ja Tuglase Kirjanduskeskus 31.12.2003
610203 74000381 Eesti Teaduste Akadeemia Underi ja Tuglase Kirjanduskeskus 31.12.2003
69) rida
031301 90001010 SA Tartu Ärinõuandla 31.12.2003
031301 90001010 SA Tartu Ärinõuandla 31.12.2003 31.12.2003
440301 90001552 Vapramäe-Vellavere-Vitipalu SA 31.12.2003
440301 90001552 Vapramäe-Vellavere-Vitipalu SA 31.12.2003 31.12.2003
221401 10210483 Laiuse Kote AS 31.12.2003
221401 10210483 Laiuse Kote AS 31.12.2003 30.06.2004
72) rida
221402 10255391 Sordikom AS 31.12.2003
221402 10255391 Sordikom AS 31.12.2003 30.06.2004
543402 10441930 Tarvastu Erihooldekodu OÜ 31.12.2003
543402 10441930 Tarvastu Erihooldekodu OÜ 31.12.2003 31.12.2003
546402 10900420 Viljandi Elamu OÜ 31.12.2003
546402 10900420 Viljandi Elamu OÜ 31.12.2003 21.01.2004
75) rida
008501 90001411 SA Eesti Õiguskeskus 31.12.2003
008501 90001411 SA Eesti Õiguskeskus 31.12.2003 31.12.2003
76) rida
031501 90001121 SA Tartu Teaduspark 31.12.2003
031501 90001121 SA Tartu Teaduspark 31.12.2003 31.12.2003
031502 90001262 SA Peipsiveere Areng 31.12.2003
031502 90001262 SA Peipsiveere Areng 31.12.2003 31.12.2003
031503 90001256 SA Lõuna-Eesti Turism 31.12.2003
031503 90001256 SA Lõuna-Eesti Turism 31.12.2003 31.12.2003
175601 10339722 Uikala Prügila AS 31.12.2003
175601 10339722 Uikala Prügila AS 31.12.2003 31.12.2003
175602 10854476 Järve Biopuhastus AS 31.12.2003
175602 10854476 Järve Biopuhastus AS 31.12.2003 31.12.2003
210601 10672746 Väätsa Prügila AS 31.12.2003
210601 10672746 Väätsa Prügila AS 31.12.2003 31.12.2003
240601 10178041 Haapsalu Kuurort AS 31.12.2003
240601 10178041 Haapsalu Kuurort AS 31.12.2003 31.12.2003
83) rida
310601 10836969 Paikuse Jäätmekäitluskeskus OÜ 31.12.2003
310601 10836969 Paikuse Jäätmekäitluskeskus OÜ 31.12.2003 31.12.2003
446601 10944729 Kagu-Eesti Jäätmekeskuse AS 31.12.2003
446601 10944729 Kagu-Eesti Jäätmekeskuse AS 31.12.2003 31.12.2003
85) rida
800299 Residendid, avalik-õiguslikud juriidilised isikud 31.12.2003
800299 Residendid, avalik-õiguslikud juriidilised isikud 31.12.2003 31.12.2003
§ 4. Rahandusministri 11. detsembri 2003. a määruse nr 105 «Riigi raamatupidamise üldeeskiri» lisas 4 «Allika koodid» tehakse järgmised muudatused:
1) koodi 22 nimetus «ISPA» asendatakse nimetusega «ISPA, Ühtekuuluvusfond»;
2) koodi 24 nimetus «Ühtekuuluvusfond» asendatakse nimetusega «Schengen Facility».
§ 5. Rahandusministri 11. detsembri 2003. a määruse nr 105 «Riigi raamatupidamise üldeeskiri» lisas 5 «Rahavoo koodid» tehakse järgmised muudatused:
1) koodi 19 nimetus «Varade tasuta võõrandamine» asendatakse nimetusega «Varade tasuta võõrandamine (saamine)»;
2) koodi 20 nimetus «Varade tasuta rendile andmine (kapitalirent)» nimetus asendatakse nimetusega «Varade tasuta rendile andmine (kapitalirent) (saamine)»;
3) pärast koodi 23 «Varade ümberklassifitseerimine» lisatakse järgmised koodid:
24 Varade tasuta võõrandamine (üleandmine)
25 Varade tasuta rendile andmine (kapitalirent) (üleandmine)
4) enne koodi 92 «Võlakohustused >1<2 aastat» lisatakse uus kood 91 «Võlakohustused <1 aasta».


Laimjala vald - Volikogu koosoleku protokoll nr.7 2014
16. aprill 2014.a.
Istungil osalesid: ajaleht „Saarte Hääl“ ajakirjanikud ja fotograaf
Ekraanile kuvatud istungi päevakorraprojekti tutvustas volikogu esimees Aarne Lember. Volikogu esimees pani hääletusele esitatud täiendustega päevakorra. 5 poolthäälega kinnitati ekraanile kuvatud päevakord.
1. Laimjala valla üldplaneeringu ülevaatamise tulemused- P.Miller otsus 23
2. Laimjala valla arengukava aastateks 2014-2020 heakskiitmine ja avalikustamine otsus 24
3. Arvamuse andmine kinnisasja loataotlusele otsus 25
4. Vaide Laimjala Vallavolikogu 13.02.2014.a. otsusele nr 14 tagastamine otsus 26
5. Jaoskonnakomisjoni moodustamine Euroopa Parlamendi valimisteks (25.05.2014) otsus 27
6. Muhu- ja Ida Saaremaa valdade ühine jäätmehoolduseeskiri – A.Aus (I lugemine)
7. Audiitori määramine otsus 28
8. Laimjala vallavolikogu 18.12.2013. otsuse nr 11 muutmine otsus 29
9. Infod, jooksvad küsimused
Laimjala valla üldplaneeringu ülevaatamise tulemused
Maanõunik esitles üldplaneeringu raportit.
Käesoleval hetkel ei ole vajalik ega ka majanduslikult võimalik koostada uut üldplaneeringut, mille eesmärk oleks muuta oluliselt olemasolevat üldplaneeringut. Kuna aga teemaplaneeringud koostatakse ainult planeeringut vajava maa-ala kohta, mis on oluliselt väiksem kogu valla territooriumist ja lahendus kujuneb operatiivsemalt ja ökonoomsemalt, siis 2015. aasta eelarve koostamisel tuleb kaaluda võimalusi üldplaneeringut täpsustavate ja täiendavate ruumilist arengut kujundavate teemaplaneeringute ja detailplaneeringute koostamiseks.
Teemaplaneeringu koostamist on vaja kaaluda:
teedevõrgustiku korrastamiseks valla territooriumil. (Täpsustamist vajab olemasolevate tee trasside ajakohasus ja piisavus. )
rannaalade paremaks planeerimiseks -turismi ja sadamate arenguks
Kaaluda tuleks üldplaneeringu muutmist detailplaneeringutega
ühismaa vajaduse rahuldamiseks külades. (prügi konteinerite maa ja külaplatside maa piisavus)
aktiivse puhkuse veetmise võrgustiku loomiseks vallas. (ATV rada Kingli külas, jalgratturite peatumispaik Piretikivi puhkekohas, matkarajaga haaratud objektide täpsustamine.)
Täiendus ega parandusi raportile ei esitatud.
5 poolthäälega võeti Laimjala valla üldplaneeringu ülevaatamine vastu.
Laimjala valla arengukava aastateks 2014-2020 heakskiitmine ja avalikustamine
Ettekandja: maanõunik- Piret Miller
Välja saadetud materjalide kohta täiendusi ega muutatusi esitatud ei ole.
Vallavalitsuse ettepanek on kiita heaks Laimjala valla arengukava aastateks 2014 – 2020 ja avalikustada see Laimjala valla veebilehel ja vallavalitsuses.
Laimjala valla arengukava aastateks 2014-2020 avalik väljapanek toimub 28. aprillist 2014-17. maini 2014.
Ettepanekuid saab esitada avaliku väljapaneku kestel kuni 17. maini 2014 kirjalikult Laimjala vallavalitsusele aadressil Laimjala vald Laimjala küla või e-posti aadressil laimjala@estpak.ee
Laimjala valla arengukava avalik arutelu toimub (19. mail 2014 kell 16 00 Laimjala rahvamajas).
Otsus võeti vastu 5 poolthäälega.
Arvamuse andmine kinnisasja loataotlusele
Ettekandja: maanõunik -Piret Miller
OÜ Canis Lupus on esitanud Saare maavanemale taotluse loa saamiseks Nastiku kinnistu , kinnistusraamatu registriosa nr 3646534, katastriüksuse nr 38601:004:0239 suurusega 14.96 ha, omandamiseks. Nastiku katastriüksus on riigivararegistris registreeritud maa, mille volitatud asutus on Maa-Amet.
Äriregistri andmetel on OÜ Canis Lupus põhitegevusalaks mitmesuguste erinevate kaupade vahendamine. OÜ Canis Lupus kinnitab oma taotluses, et on tellimas metsakorralduskava Nastiku kinnisasja kasutamiseks ja majandamiseks, tagades sellega maa sihtotstarbelise kasutamise.
Laimjala Vallavolikogu hinnangul on Nastiku kinnistu võõrandamine kooskõlas avaliku huviga ning loa andmine kinnistu omandamiseks ei takista Laimjala vallal täita talle seadusega antud ülesandeid.
Lähtudes eeltoodust ja kinnisasja omandamise kitsendamise seaduse § 8 lõigete 1 ja 2 alusel ning arvestades maavanema 24.03.2014 taotlust nr 8-3/2014/435, Laimjala Vallavolikogu
toetada loa andmist OÜ Canis Lupus (registrikood 12178631) Kõiguste külas asuva Nastiku kinnistu kinnistusraamatu registriosa nr 3646534 koosseisus oleva katastriüksuse nr 38601:004:0239 omandamiseks kuna loa andmine on kooskõlas avaliku huviga ega takista Laimjala vallal täita talle seadusega antud ülesandeid.;
Vaide Laimjala Vallavolikogu 13.02.2014.a. otsusele nr 14 tagastamine
OÜ Siluri Kaevandused on esitanud vaide Laimjala Vallavolikogu 13.02.2014. aasta otsuse nr 14 „Laimjala valla kohalike teede nimekirja kinnitamine“peale.
Vaide esitaja OÜ Siluri Kaevandused leiab, et Laimala Vallavolikogu 13.02.2014.a. otsus nr 14 „Laimjala valla kohalike teede nimekirja kinnitamine“ ei ole õiguspärane ning vaidlustab selle täies ulatuses.
HMS § 54 sätestab, et haldusakt on õiguspärane, kui ta on antud pädeva haldusorgani poolt andmise hetkel kehtiva õiguse alusel ja sellega kooskõlas, proportsionaalne, kaalutlusvigadeta ning vastab vorminõuetele.
Vaide esitaja leiab, et Saastna tee (tähistusega 3860156) ei ole alates Roolaiu kinnistust tee teeseaduse mõttes, kuna seda ei ole rajatud. Teeseaduse § 5 lg 1 kohaselt on maantee väljaspool linnu, aleveid ja alevikke paiknev tee sõidukite ja jalakäijate liiklemiseks ja § 51 kohaselt määratakse kohalike teede nimekiri vallavolikogu otsusega.
Kohalik tee on kohalik maantee, tänav, jalgtee ja jalgrattatee, kohalikuks liiklemiseks ettenähtud talitee ja teeseaduse § 4 lõikes 3 sätestatud korras vallavalitsuse ja eratee omaniku vahel sõlmitud lepingu alusel avalikuks kasutamiseks määratud eratee.
Liiklusseaduse § 2 punkti 81 kohaselt on tee jalakäijate või sõidukite liiklemiseks avatud rajatis või maaomaniku poolt liikluseks ettenähtud muu ala. Pinnastee on põllu-, metsa,- või muu selline pealiskihita tee, mis on teeks rajatud või sõidukite liikumise tulemusena selleks kujunenud.
HMS § 71 lg 1 sätestab, et vaide võib esitada isik, kes leiab, et haldusaktiga või haldusmenetluse käigus on rikutud tema õigusi või piiratud tema vabadusi. Laimjala Vallvolikogu otsus, mis määratleb valla- ja erateede avalikuks kasutuseks ei riku ega piira vaide esitaja õigusi ega vabadusi. Vaiet ei ole võimalik esitada kolmanda isiku õiguste kaitseks või lihtsalt objektiivse õiguspärasuse kaitseks ühiskonnas.
Laimjala vallavolikogu leiab, et eeltoodu alusel puudub vaide esitajal OÜ Siluri Kaevandused vaide esitamise õigus, sest Laimjala valla kohalike teede nimekirja kinnitamisega ei rikuta vaide esitaja õigusi ( HMS § 71 lg 1) ning vaiet ei ole võimalik esitada kolmanda isiku kaitseks või lihtsalt objektiivse õiguspärasuse kaitseks ühiskonnas.
Arvestades esitatud seisukohti ja põhjendusi, otsustab Laimjala Vallavolikogu vaide tagastada haldusmenetluse seaduse § 79 lg 1 punkti 1 alusel.
Jaoskonnakomisjoni moodustamine Euroopa Parlamendi valimisteks
Ettekandja: vallasekretär Merike Liiv
Tulenevalt kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 13 ning rahvahääletuse seaduse § 19, mille alusel jaoskonnakomisjoni esimehe ja pooled jaoskonnakomisjoni liikmetest ning asendusliikmed nimetab volikogu vallasekretäri ettepanekul ning ülejäänud liikmed mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse kantud erakondade esitatute seast teen ettpaneku
moodustada jaoskonnakomisjon viie liikmeline. Komisjoni kooseisuga olen arvestanud juba aastaid kokku töötanud inimestega. Samuti on ka Eesti Keskerakonna poolt esitatud kandidaat valimiste läbiviimise kogemusega.
Minu ettepanek on nimetada jaoskonnakomisjon järgmises koosseisus: esimees – Merike Liiv,
liikmed: Aive Sepp, Piret Miller, Eha Pokk, Katrin Tarkin – Eesti Keskerakonna poolt ja asendus-liikmeteks nimetada:
Elle Toll, Rohta Lember
Volikogu kinnitas esitatud jaoskonnakomisjonikoosseisu ja asendusliikmed 5 poolthäälega.
Muhu- ja Ida Saaremaa valdade ühine jäätmehoolduseeskiri oli kuvatud ka ekraanile. Arutati kas meie vallal võiks ka olla mõned piirkonnad, kes oleks vabastatud korraldatud jäätmeveos. ( väga hõre asustus, väga eraldatud jne) . Eelnõu I lugemine lõpetati ja suunati II lugemisel , kus tuleb ka selgitusi jagama Maasi Jäätmehoolduse OÜ juht Tambet Tamm. Ettepanekud ja parandused esitada enne test lugemist.
Lähtudes kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 3 punktist 1 ja § 22 lõike1 punktist 1 ning raamatupidamise seadus §14 lõigetest 2 ja 3 ja tuginedes varasematele auditeerimistele on vallavalitsuse ettepanek jätkata koostööd audiitorfirma OÜ Audit EG- ga.
Volikogu nõustus vallavalitsuse ettepanekuga ja määrab Laimjala valla 2013 aasta majandusaasta aruande audiitori järeldusotsuse andjaks OÜ Audit EG (registrikood 10033644).
Audiitoriga sõlmib lepingu vallavanem Vilmar Rei.
Laimjala vallavolikogu 18.12.2013. otsuse nr 11 muutmine
18.detsembri 2013.a. otsusega on volitatud vallavanem Vilmar Rei'd kontrollima vallas asuvatel avalikult kasutatavatel kohalikel teedel teeseaduse ja selle alusel antud õigusaktide nõuete täitmist tee kasutamisel ja kaitsmisel ning tegema nimetatud nõuete rikkujatele ettekirjutusi. Teeseaduse § 39 lg 1 p 2 ütleb, et käesoleva seaduse ja selle alusel antud õigusaktide nõuete täitmist avalikult kasutatava tee kasutamisel ja kaitsmisel on õigus kontrollida ja teda ettekirjutusi kohaliku omavalitsuse volikogu volitatud ametnikul kohalikul teel. Avaliku teenistuse seaduse ( ATS) § 7 lg 1 kohaselt on ametnik isik, kes on riigiga või kohaliku omavalitsuse üksusega avalik-õiguslikus teenistus- ja usaldussuhtes. ATS-i alusel ei ole vallavanem ametnik, seega käesoleval juhul ei ole võimalik, et volikogu volitab vallavanema ametnikuks, kes TeeS alusel järelvalvet teostab.
TeeS ei sätesta kohaliku omavalitsuse volikogu poolt volitatud ametnikule nõudeid, seega seaduse kohaselt ametijuhend ja miinimumkvalifikatsioon nõutav ei ole. Kuna ehitus- ja majandusnõunik peab ka teeregistrit, siis on ettepanek asendada 18. detsembri otsuses volitatud ametnikuks Ado Aus.
5 poolthäälega võeti esitatud muudatusettepanek vastu.
Muhu- ja Ida Saaremaa Hooldekeskuse käivitamisest
Kuke oja projekti vastuvõtmisest
28. juuni – paadi orienteerumine- eestvedaja – Meren Tamm
Teeme ära – 3. mai Sääremäel ja 10. mai kooli juures.