TEENUSE arvele märgitavad viited - Raamatupidaja
TEENUSE arvele märgitavad viited
Allolevates tabelites on ära toodud arvele märgitavad viited vastavalt käibemaksuseaduse § 37 lõikele 8. Viidet maksumäära aluseks olevale direktiivi sättele ei tule arvele märkida teenuse puhul, mille käibe tekkimise koht ei ole Eesti.
Käibemaksu-seadus
1. Välisriigis asuva kinnisasjaga seotud teenus, sealhulgas ehitamine, hindamine või hooldamine või kinnisasja võõrandamiseks, ehitamise ettevalmistamiseks või korraldamiseks osutatav teenus ja majutusteenus § 15 lg 4 p 1 * 194* Art 21*
2. Välisriigis osutatav kultuuri-, kunsti-, spordi-, haridus-, teadus- või meelelahutusteenus, mille hulka arvatakse ka asjaomase ürituse korraldamine § 15 lg 4 p 1 * 194* Art 21 *
3. Töö välisriigis asuva vallasasjaga (teenus maksustatakse Eestis, kui teenus osutatakse Eesti maksukohustuslasele või piiratud maksukohustuslasele ning vallasasi toimetatakse pärast teenuse osutamist selle teenuse osutamise liikmesriigist välja) § 15 lg 4 p 1 * 194* Art 21 *
4. Väljaspool Eestit osutatav kaubaveoteenus, kaasa arvatud kaubaveoga seotud transpordivahendi vedu ja sellise veo korraldamine, ning sellise kaubaveoga seotud kõrvalteenused; väljaspool Eestit osutatav reisijateveo teenus, kaasa arvatud reisijate isikliku pagasi ja isikliku transpordivahendi vedu ja sellise veo korraldamine (ei kohaldata kauba ühest liikmesriigist teise veo teenusele, sellise veo korraldamisele ega sellise kaubaveoga seotud kõrvalteenustele) § 15 lg 4 p 1 * 194* Art 21 *
5. Töö Eestis asuva vallasasjaga, kui vallasasi toimetatakse pärast teenuse osutamist Eestist välja ja teenus osutatakse teise liikmesriigi maksukohustuslasele või piiratud maksukohustuslasele. § 15 lg 4 p 1 * 194* Art 21 *
NB! Tabeli ridades 6-19 nimetatud teenus maksustatakse nullprotsendilise maksumääraga juhul, kui see osutatakse teise liikmesriigi maksukohustuslasele või piiratud maksukohustuslasele või ühendusevälise riigi isikule
6. Intellektuaalse omandi kasutada andmine või kasutamise õiguse üleandmine § 15 lg 4 p 1 * 196* Art 21 *
7. Reklaamiteenus § 15 lg 4 p 1 * 196* Art 21 *
8. Konsultatsiooni-, raamatupidamise-, õigus-, audiitori-, inseneri-, tõlke-, andmetöötlus- või infoteenus § 15 lg 4 p 1 * 196* Art 21 *
9. Tööjõu kasutada andmine § 15 lg 4 p 1 * 196* Art 21 *
10. Vallasasja, välja arvatud transpordivahendi üürile, rendile või kasutusvaldusesse andmine § 15 lg 4 p 1 * 196* Art 21 *
11. Elektroonilise side teenus, kaasa arvatud ülekandeliinide õiguse loovutamine § 15 lg 4 p 1 * 196* Art 21 *
12. Elektrooniliselt osutatav teenus § 15 lg 4 p 1 * 196* Art 21 *
13. Vahendamisteenus § 15 lg 4 p 1 * 196* Art 21 *
14. Töö teises liikmesriigis asuva vallasasjaga, kui vallasasi toimetatakse pärast teenuse osutamist sellest liikmesriigist välja § 15 lg 4 p 1 * 196* Art 21 *
15. Kauba ühest liikmesriigist teise veo teenus, kaasa arvatud kauba vedu Eestisse või Eestist, sellise kaubaveo korraldamise teenus ning sellise kaubaveoga seotud kõrvalteenused § 15 lg 4 p 1 * 196* Art 21 *
16. Kaubaveoteenus, mida osutatakse Eestis, kui see moodustab osa veost, mis algab või lõpeb teises liikmesriigis, sellise kaubaveo korraldamise teenus ning sellise kaubaveoga seotud kõrvalteenused § 15 lg 4 p 1 * 196* Art 21 *
17. Maagaasi või elektrienergia võrguühendusele ligipääsu võimaldamine või maagaasi ja elektrienergia edastamine võrgu kaudu ning nendega otseselt seotud teenused § 15 lg 4 p 1 * 196* Art 21 *
18. Tasu eest tabeli ridades 6 - 13, 17 ja 19 nimetatud teenustest hoidumine, õiguse kasutamisest loobumine või olukorra talumine § 15 lg 4 p 1 * 196* Art 21 *
19. Välisõhu kaitse seaduses reguleeritud kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühiku võõrandamine § 15 lg 4 p 1 * 196* Art 21 *
20. Rahvusvahelise reisi ajal laeval või õhusõidukil reisijale osutatav reisiks vajalik teenus § 15 lg 4 p 2 Art 37 (3) Art 8 (1) (c)
21. Rahvusvahelistes vetes sõitva laeva teenindamisega otseselt seotud sadamateenus § 15 lg 4 p 3 Art 148 (d) Art 15 (8)
22. Peamiselt rahvusvahelistel lendudel lendava õhusõiduki teenindamisega otseselt seotud navigatsiooniteenus ja lennuväljateenus § 15 lg 4 p 4 Art 148 (g) Art 15 (9)
23. Rahvusvahelistes vetes sõitva merelaeva, välja arvatud ettevõtlusega mitteseotud huvi- või lõbusõiduks kasutatava laeva remontimine, hooldamine, prahtimine, rendile või kasutusvaldusesse andmine või sellisel merelaeval kasutatava seadme remontimine, hooldamine, rendile või kasutusvaldusesse andmine § 15 lg 4 p 6 Art 148 (c) Art 15 (5)
24. Peamiselt rahvusvahelisi lende teostava lennuettevõtja kasutatava õhusõiduki remontimine, hooldamine, prahtimine, rendile või kasutusvaldusesse andmine või sellises õhusõidukis kasutatava seadme remontimine, hooldamine, rendile või kasutusvaldusesse andmine § 15 lg 4 p 6 Art 148 (f) Art 15 (6)
25. Vahendamisteenus, kui vahendatakse tehingut, mille käive tekib ühendusevälises riigis § 15 lg 4 p 7 Art 153 Art 15 (14)
26. Vahendamisteenus, kui vahendatakse järgnevat kaupa:
- Eksporditav kaup
- Rahvusvahelistes vetes sõitev merelaev (välja arvatud ettevõtlusega mitte seotud huvi- või lõbusõitudeks kasutatav merelaev) ja sellise merelaeva varustus, seadmed, varuosad, kütus ja muud varud ning reisijale kohapeal tarbimiseks võõrandatav kaup, välja arvatud ühenduse vetes sõitval merelaeval kaasamüüdav kaup
- Peamiselt rahvusvahelisi lende korraldava lennuettevõtja kasutatav õhusõiduk ning selle varustus, seadmed, varuosad, kütus ja muud varud ning reisijale kohapeal tarbimiseks võõrandatav kaup, välja arvatud ühendusesisesel lennul õhusõidukis kaasamüüdav kaup
- Kaup, mis võõrandatakse ja toimetatakse teise liikmesriiki diplomaatilisele esindajale, konsulaarametnikule (välja arvatud aukonsul) ning erimissiooni ja Välisministeeriumi tunnustatud rahvusvahelise organisatsiooni esindajale või esindusele, diplomaatilisele esindusele või konsulaarasutusele, erimissioonile ning ühenduse institutsioonile
- Teise liikmesriiki, mis on Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni (edaspidi NATO) liikmesriik, võõrandatav ja toimetatav kaup mis tahes muu NATO liikmesriigi relvajõudude või nendega kaasas oleva tsiviilkoosseisu tarbeks või toitlustamiseks, kui need relvajõud osalevad ühises kaitsetegevuses
- Eesti Pangale võõrandatav kuld
§ 15 lg 4 p 7 Art 153 Art 15 (14)
- Rahvusvahelise reisi ajal laeval või õhusõidukil reisijale osutatav reisiks vajalik teenus
- Rahvusvahelistes vetes sõitva laeva teenindamisega otseselt seotud sadamateenus
- Peamiselt rahvusvahelistel lendudel lendava õhusõiduki teenindamisega otseselt seotud navigatsiooniteenus ja lennuväljateenus
- Rahvusvahelistes vetes sõitva merelaeva, välja arvatud ettevõtlusega mitteseotud huvi- või lõbusõiduks kasutatava laeva remontimine, hooldamine, prahtimine, rendile või kasutusvaldusesse andmine või sellises merelaeval kasutatava seadme remontimine, hooldamine, rendile või kasutusvaldusesse andmine
- Peamiselt rahvusvahelisi lende teostava lennuettevõtja kasutatava õhusõiduki remontimine, hooldamine, prahtimine, rendile või kasutusvaldusesse andmine või sellises õhusõidukis kasutatava seadme remontimine, hooldamine, rendile või kasutusvaldusesse andmine
- Kauba eksportimiseks osutatav kaubaveoteenus, kaubaveo korraldamise teenus ning sellise kaubaveoga seotud kõrvalteenused
- Kauba importimiseks osutatav kaubaveoteenus, kaubaveo korraldamise teenus ning sellise kaubaveoga seotud kõrvalteenused, kui nimetatud teenuste kulu on arvatud imporditava kauba maksustatava väärtuse hulka
- Töö vallasasjaga, mis on selle teenuse osutamiseks toimetatud Eestisse ja pärast teenuse osutamist ühendusest välja
- Teenus mida osutatakse käibemaksuseaduse § 15 lõike 3 punktides 5 või 6 nimetatud isikule, esindusele, asutusele, erimissioonile, ühenduse institutsioonile või relvajõule
28. Välistransiidi tolliprotseduuril oleva kauba veoteenus, sellise kaubaveo korraldamise teenus ning sellise kaubaveoga seotud kõrvalteenused, kui see vedu moodustab osa veost, mis algab või lõppeb ühendusevälises riigis § 15 lg 4 p 8 Art 159 Art 28c E
29. Kauba eksportimiseks osutatav kaubaveoteenus, kaubaveo korraldamise teenus ning sellise kaubaveoga seotud kõrvalteenused § 15 lg 4 p 9 Art 146 (1) (e) Art 15 (13)
30. Kauba importimiseks osutatav kaubaveoteenus, kaubaveo korraldamise teenus ning sellise kaubaveoga seotud kõrvalteenused, kui nimetatud teenuste kulu on arvatud imporditava kauba maksustatava väärtuse hulka § 15 lg 4 p 10 Art 146 (1) (e) Art 15 (13)
31. Kauba vedu Assooridel või Madeirale või sealt Eestisse või teise liikmesriiki § 15 lg 4 p 11 Art 142 Art 28c C
32. Töö vallasasjaga, mis on selle teenuse osutamiseks toimetatud Eestisse ja pärast teenuse osutamist ühendusest välja § 15 lg 4 p 12 Art 146 (1) (d) Art 15 (3)
33. Eestis osutatakse reisijateveo teenust (nimetatud KMS § 10 lg 1 p 4), kaasaarvatud reisijate isikliku pagasi ja isikliku transpordivahendi vedu ja sellise veo korraldamine, kui Eestis osutatav reisijateveo teenus on rahvusvahelise reisi osa § 15 lg 4 p 13 Art 382
34. Teenus, mida osutatakse välisriigis asuvale käibemaksuseaduse § 15 lõike 3 punktides 5 või 6 nimetatud isikule, esindusele, asutusele, erimissioonile, ühenduse institutsioonile või relvajõule § 15 lg 4 p 14 Art 151 (1) Art 15 (10)
35. Universaalne postiteenus postiseaduse ja riikliku pensionikindlustuse seadusega ettenähtud korras riiklike pensionide, abirahade, toetuste ja hüvitiste posti vahendusel väljamaksmine § 16 lg 1 p 1 Art 132 (1) (a) Art 13 A (1) (a)
36. Tervishoiuteenus tervishoiuteenuse korraldamise seaduse tähenduses § 16 lg 1 p 2 Art 132 (1) (b) (c) (e) (b ja c tervishoiuteenusele ja e hambaarstide ja hambatehnikute teenused) Art 13 A (1) (b) (c) (e) (b ja c tervishoiuteenu-sele ja e hambaarstide ja hambatehnikute teenused)
37. Sotsiaalministri määrusega kinnitatud nimekirjas nimetatud inimorgan või -kude, inimveri või inimverest valmistatud veretoode ja rinnapiim § 16 lg 1 p 2 Art 132 (1) (d) Art 13 A (1) (d)
38. Teenus, mida mittetulundusühing tasuta või liikmemaksu eest osutab oma liikmele, ning spordirajatise või spordivahendite kasutamise teenus, mida mittetulundusühing osutab füüsilisele isikule § 16 lg 1 p 3 Art 132 (1) (m) või (f) Art 13 A (1) (m) või (f)
39. Sotsiaalteenus (sotsiaalnõustamine, rehabilitatsioon, koduteenused, eluasemeteenused, hooldamine perekonnas, hooldamine, hoolekandeasutuses) § 16 lg 1 p 4 Art 132 (1) (g) Art 13 A (1) ( g)
40. Laste ja noorukite kaitsega seotud turvakoduteenus § 16 lg 1 p 5 Art 132 (1) (h) Art 13 A (1) (h)
41. Alus-, põhi-, kutse-, kesk- või kõrghariduskoolitus, sealhulgas õppevahend, mille koolitusteenuse osutaja võõrandab teenuse saajale, üldhariduskoolitusega seotud eraõppetunni andmine ja muu koolitus, välja arvatud ärilistel eesmärkidel antav muu koolitus § 16 lg 1 p 6 Art 132 (1) (i) Art 13 A (1) (i)
42. Haige, vigastatu või puudega inimese vedu selleks kohandatud sõidukiga, mis vastab liiklusseaduses kehtestatud nõuetele § 16 lg 1 p 7 Art 132 (1) (p) Art 13 A (1) (p)
43. teenus, mida sõltumatu isikuteühendus osutab oma liikmele, kui on täidetud järgmised tingimused: teenuse saaja käive on 90% ulatuses maksuvaba või tema tegevus ei kuulu käibemaksuga maksustamisele; teenus on otseselt vajalik liikme põhitegevuseks ning teenuse eest makstav tasu ei ületa teenuse osutamiseks tehtud kulutusi § 16 lg 1 p 8 Art 132 (1) (f) Art 13 (A) (1) (f)
44. Kindlustusteenus, sealhulgas edasikindlustus- ja kindlustusvahendusteenus § 16 lg 2 p 1 Art 135 (1) (a) Art 13 B (a)
45. Kinnisasja või selle osa üürile, rendile või kasutusvaldusesse andmine ning eluruumi hooldusteenuse osutamine eluruumi omanikule, samuti maamaksu- ja hoonekindlustuskulud, mida teenuse saajalt nõuab eluruumi üürileandja või hooldusteenuse osutaja § 16 lg 2 p 2 Art 135 (1) (l) Art 13 B (b)
46. Krediidiasutuste seaduses nimetatud finantsteenus (hoiustamistehingud avalikkuselt hoiuste ja muude tagasimakstavate rahaliste vahendite kaasamiseks; laenutehingud; liisingtehingud; arveldustehingud; mittesularahaliste maksevahendite väljastamine ja haldamine; tagatis- ja garantiitehingud ning muud isikule tulevikus siduvaid kohustusi tekitavad tehingud; tehingud nii oma kui klientide arvel kaubeldavate väärtpaberitega ning välisvaluutaga ja muud rahaturutehingud, sealhulgas tehingud t?ekkide, vekslite, hoiusesertifikaatide ja muude selletaoliste instrumentidega; väärtpaberite emiteerimise ja müügiga seotud tehingud ja toimingud; rahamaakleri tegevus) ning sellega seotud läbirääkimisteenus, v.a faktooring, ja investeerimisfondide seaduses sätestatud fondi valitsemine avalike investeerimisfondide puhul, s.h pensionifondide puhul 16 lg 2 p 5 Art 135 (1) (b-g) Art 13 B (d)
47. Väärtpaber § 16 lg 2 p 6 Art 135 (1) (f) Art 13 B (d) 5
48. Hasartmängu, sealhulgas loterii korraldamine § 16 lg 2 p 7 Art 135 (1) (i) Art 13 B (f)
49. Investeeringukulla võõrandamise või võõrandamislepingu sõlmimisega seotud teenus või nende käibega seotud teenus, mida osutab teise isiku nimel ja arvel tegutsev agent § 16 lg 2 p 8 Art 347 Art 26b B
50 Reisiteenuse erikord
Erikorra alusel maksustatav reisiteenus § 40 Art 306 Art 26
Välisriigi maksukohustuslane, kellel puudub Eestis püsiv tegevuskoht, võib maksukohustuslasena registreerimisel määrata maksuhalduri aktsepteeritava Eestis asuva maksuesindaja maksukorralduse seaduse (RT I 2002, 26, 150; 2005, 68, 528) tähenduses. §20 lg 6 Art 204 Art 21 (2)
Märkus: Viidet maksumäära aluseks olevale sättele ei tule märkida kauba ekspordi puhul ning viidet maksumäära aluseks olevale direktiivi sättele ei tule arvele märkida teenuse puhul, mille käibe tekkimise koht ei ole Eesti.
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2009/05/14/teenuse-arvele-margitavad-viited


text:
2-16-11216/38 Riigikohtu tsiviilkolleegium 23.05.2018
TsMS § 457
Kohtuasjaks, mille tõttu kohus võib TsMS § 356 lg 1 järgi teises kohtuasjas menetluse peatada, on eelkõige kohtuasi, milles taotletav lahend on TsMS § 457 järgi resolutsioonist tulenevalt samadele menetlusosalistele kohustuslik. Ainuüksi kohtulahendi põhjendavas osas tuvastatavad faktilised asjaolud ei saa teises asjas samade poolte vahel olla TsMS § 457 järgi kohustuslikud ning seda isegi siis, kui menetlusosalised teises asjas osaliselt tuginevad samadele faktilistele asjaoludele. (p 9)
Menetluse peatamiseks ei anna alust ainuüksi see, et teises tsiviilasjas võidakse tuvastada asjaolusid, millel võib olla tähtsus ka menetletava asja lahendamisel. (p 11)
2-16-15457/38 Riigikohtu tsiviilkolleegium 23.05.2018
Kohtuasjaks, mille tõttu kohus võib TsMS § 356 lg 1 järgi teises kohtuasjas menetluse peatada, on eelkõige kohtuasi, milles taotletav lahend on TsMS § 457 järgi resolutsioonist tulenevalt samadele menetlusosalistele kohustuslik. Ainuüksi kohtulahendi põhjendavas osas tuvastatavad faktilised asjaolud ei saa teises asjas samade poolte vahel olla TsMS § 457 järgi kohustuslikud ning seda isegi siis, kui menetlusosalised teises asjas osaliselt tuginevad samadele faktilistele asjaoludele. (p 11)
Menetluse peatamiseks ei anna alust ainuüksi see, et teises tsiviilasjas võidakse tuvastada asjaolusid, millel võib olla tähtsus ka menetletava asja lahendamisel. (p 13)
3-2-1-22-15 Riigikohus 06.05.2015
TsMS § 210 lg 1
TsMS § 356 lg 1 sätestab, et kui otsus sõltub täielikult või osaliselt sellise õigussuhte olemasolust või puudumisest, mis on teise käimasoleva kohtumenetluse ese või mille olemasolu peab tuvastama haldusmenetluses või muus kohtumenetluses, võib kohus peatada menetluse kuni teise menetluse lõppemiseni. Seega on menetluse peatamiseks alus juhul, kui teises asjas tehtavast kohtulahendist oleneb arutatava asja tulemus (vt Riigikohtu 15. juuni 2009. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-68-09, p 13; 4. aprilli 2007. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-24-07, p 10).
Ringkonnakohus peatas menetluse põhjendamatult. Peatatud asjas tehtav kohtulahend ei sõltu sellest, kas teises tsiviilasjas tunnistatakse nõude loovutamine kehtivaks või mitte. (p 12)
TsMS § 210 lg 1 järgi ei puuduta hagi esitamine ja menetlemine poole õigust võõrandada vaidlusalune ese või loovutada vaidlusalune nõue. TsMS § 210 lg 2 järgi ei mõjuta vaidlusaluse eseme omandi või muu sellesarnase õiguse üleandmine või nõude loovutamine kolmandale isikule (eriõigusjärglus) iseenesest asja menetlust. See tähendab, et kui nõue loovutatakse menetluse vältel kolmandale isikule, siis on võimalik vaidlus sellele vaatamata lahendada. Menetluse jätkamine samade menetlusosalistega võimaldab säilitada senises menetluses saavutatut ja see, et nõude kuuluvuse üle vaieldakse ning nõue võib kuuluda loovutamise tõttu kolmandale isikule, mitte hagejale, on irrelevantsuspõhimõtte alusel võimalik jätta tähelepanuta (vt ka Riigikohtu 23. aprilli 2015. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-2-15, p-d 12, 13; 29. märtsi 2006. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-9-06, p 15). (p 12)
TsMS § 210 lg 4 sätestab, et kui eseme võõrandab hageja ja asjas tehtav otsus ei kehtiks TsMS § 460 kohaselt õigusjärglase suhtes, võib kostja esitada hagejale vastuväite, et hageja on nõudeõiguse kaotanud. TsMS § 460 lg 1 esimese lause kohaselt kehtib jõustunud kohtuotsus ka isikute kohta, kes on saanud pärast hagi esitamist menetlusosaliste õigusjärglaseks. Sama paragrahvi teise lõike järgi ei kehti otsus sellise õigusjärglase suhtes, kes on omandanud vaidlusaluse eseme ega teadnud omandamise ajal kohtuotsusest või hagi esitamisest. See tähendab, et kolmanda isiku kui võimaliku uue võlausaldaja suhtes ei kehtiks praeguses asjas tehtav lahend TsMS § 460 lg 2 järgi juhul, kui ta ei oleks teadnud nõude loovutamise ajal, et nõude üle vaieldakse praeguses menetluses (vt ka Riigikohtu 23. aprilli 2015. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-2-15, p 14). (p 13)
3-3-1-47-09 Riigikohus 19.06.2009
MaaRS § 9 lg 3
HKMS § 741 lg-s 1 sätestatu hõlmab ka juhtumeid, kus määrus takistab kohtuasja ökonoomset ning efektiivset menetlemist ning TsMS § 360 lg 2 teine lause ei kuulu halduskohtumenetluses kohaldamisele.
Riigikohtu 29.04.2009 määruse kohtuasjas nr 3-3-1-19-09 p-s 12 leiti: "Kui halduskohus jätab kaebuse esitamise tähtaja ennistamata ja ringkonnakohus loeb kaebuse tähtaegselt esitatuks, siis on kohtumenetluses tekkinud eraldiseisev vaidlus kaebuse tähtaegsuse üle. Kui menetlusosalisel ei oleks võimalik vaidlustada ringkonnakohtu eelmainitud määrust, siis saaks ta sisuliselt alles kassatsioonkaebuses esitada vastuväiteid kaebuse tähtaegsuse osas. Ühtlasi peaks Riigikohus pöörduma tagasi tähtaja küsimuse juurde olukorras, kus juba on olemas haldus- ja ringkonnakohtu otsused kaebuse kohta. Kui kassatsioonimenetluses selgub, et halduskohtule esitatud kaebus ei olnud tähtaegne, siis peaks Riigikohus tühistama halduskohtu ja ringkonnakohtu otsused ning lõpetama asja menetluse. Selline olukord ei tagaks kohtuasja kiiret ja efektiivset lahendamist. Samuti koormataks asjatult õigusemõistmist ja menetlusosalisi."Eeltoodud järeldust võib kohaldada ka menetluse peatamise osas, sest vastasel korral võivad kohtud menetlust peatamata lahendada asja, kus tulnuks ära oodata lahend teises kohtuasjas. Sellisel juhul oleks alles kassatsioonkaebuses võimalik esitada väide, et vajalik olnuks menetluse peatamine. Riigikohus peaks siis tühistama halduskohtu ja ringkonnakohtu otsused ja saatma asja halduskohtule uueks arutamiseks, et hinnataks ka täiendavat tõendit - teise kohtuasja lahendit. Selline olukord oleks vastuolus menetlusökonoomia põhimõttega, kuivõrd lisaks menetluse võimalikule pikenemisele koormataks asjatult õigusemõistmist ja menetlusosalisi ning suureneksid menetluskulud.
Tulenevalt TsMS § 356 lg-st 1 on menetluse peatamiseks alus juhul, kui teises asjas tehtavast kohtulahendist oleneb arutatava asja tulemus.
TsMS § 356 ega muud sätted ei keela tuvastada asjaolusid, mis on vajalikud kohtuotsuse resolutsioonis hagi rahuldamise või rahuldamata jätmise kohta seisukoha võtmiseks.

matches:
§ 457
kohus
§ 356
§ 457
§ 457
kohus
§ 356
§ 457
§ 457
Riigikohus
§ 210
§ 356
kohus
§ 210
§ 210
§ 210
§ 460
§ 460
§ 460
Riigikohus
§ 9
§ 741
§ 360
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 356
§ 356


text:
eesmärk (KrK § 20)
karistuse eesmärk
karistuse kandmise aja algus
karistuse mõistmise üldpõhimõtted
karistusliigi valik
kergendamine kuriteo grupiga toime pannud isikute suhtes
lisakaristuse mõistmine
lõplik karistus teo dekriminaliseerimise korral
mõistmine grupiliselt toime pandud kuriteo eest
mõistmise vastavus KrK paragrahvi sanktsiooniga
obligatoorse lisakaristusena teataval ametikohal töötamise või teataval tegevusalal tegutsemise õiguse äravõtmine
süüdlase isik karistuse raskust mõjutava asjaoluna (KrK § 36)
toimepandud kuriteo laad karistuse raskust mõjutava asjaoluna (KrK § 36)
toimepandud kuriteo raskus karistuse raskust mõjutava asjaoluna (KrK § 36)
ärakandmisele kuuluva karistuse alguse äranäitamise kohustus kohtuotsuses
3-1-1-111-01 Riigikohus 05.12.2001
3-1-1-70-98 Riigikohus 26.05.1998
Kelmuse objektiivse külje tunnuseks on tegu, millega kannatanu teadvuses tekitatakase väärkujutlus vara ülemineku aluse suhtes.=Pettuse teel saadud vara võib minna mitte ainult süüdlase, vaid ka kolmandate isikute kasuks.
Karistuse kergendamise aluseks võib olla kohtualuse eluohtlik haigus, tema teisejärguline osa kuriteo ühises toimepanemises ja materiaalse kahju puudumine.
3-1-1-91-97 Riigikohus 16.09.1997
Kohtu poolt kolm korda karistatud isiku poolt katseajal uute kuritegude toimepanemine võib anda alust ärakandmisele kuuluva vabadusekaotuse mõistmiseks.
3-1-1-62-97 Riigikohus 27.05.1997
Kohtualuse elamine väljaspool Eesti Vabariigi territooriumi ei ole talle karmima karistuse mõistmise iseseisev alus
3-1-1-7-97 Riigikohus 21.01.1997
Ei ole põhjendatud niisuguse karistuse kergendamine, mis vastab toimepandud kuriteo raskusele ja süüdlase isikule ning kui arvestatud on ka vastutust kergendavaid asjaolusid.
3-1-1-132-96 Riigikohus 10.12.1996
Vabadusekaotuse mõistmine varem kolm korda kriminaalkorras karistatule võib olla põhjendatud vaatamata sellele, et süüdlane on alaealine.
3-1-3-17-96 Riigikohus 28.05.1996
Mõistetud karistuse kergendamise alus võib puududa, kui arvestatud on nii vastutust kergendavaid asjaolusid kui ka toimepandud kuritegude hulka ja põhjustatud kahju suurust.
3-1-1-28-96 Riigikohus 27.02.1996
Konkreetse karistuse valikul ei tohi alahinnata seda, et kohtualune, olles süüdi mõistetud röövimise eest, pani uued kuriteod - vargused - toime katseajal ning hakkas end kohtu eest varjama.

matches:
§ 20
§ 36
§ 36
§ 36
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus