Lauttasaaren Suomalainen Shakkikerho: huhtikuuta 2009 | Helsinki | Shakki
Edellisessä jutussani mainitsema sääntöongelma askarruttaa Shakkiblogissakin: onko shakiton mattisiirto mahdollinen. Sain idean tuohon ongelmaan shakkitoimitsijakoulutuksen seuraavasta tenttikysymyksestä:
Peli on päättynyt valkean tekemään mattiin. Pelin päätyttyä kuitenkin huomataan, että valkean molemmat lähetit ovat valkeilla ruuduilla eikä korotuksia ole tehty.
Mikä seuraavista on oikein (normaali shakkipeli)?
Peli pelataan uudelleen virheellisestä kohdasta eteenpäin ja ajat korjataan vastaamaan virhehetkeen mennessä käytettyjä aikoja.
Pelin tulos jää voimaan.
Virheen tehnyt valkea tuomitaan hävinneeksi.
Oikea vastaus on tosiaan b). Alla on keksimäni esimerkkipeli, joka valaisee tenttikysymystä.
1.e4 c5 2.Lc4 Rc6 3.L1b3?? (siis Lc1-b3)
Musta ei huomaa valkean tekemää väärää siirtoa, vaan peli loppuu lyhyeen:
3...Rf6?? 4.Lxf7X 1-0
Matin voi siis tehdä asemassa, johon ei voi päästä laillisilla siirroilla. Miksi ei siis myös aiemmassa esimerkissäni, jossa vastustaja ei huomannut shakkia?
Korjaus 4.5.2009: Mattia ei voi tehdä laittomassa asemassa.
Lähetti Jyrki Heikkinen klo 20:27 0 kommenttia
Toivo Pudaksen (v)ideoimasta shakki-tv:stä voi katsella myös HSL-varttien A-ryhmän 21.4. tunnelmia. LauttSK:n joukkueen pelaajat esitellään minuutin aikana alkaen kohdasta 4:37.
Kaksi asiaa pisti silmään tai korvaan:
Kukaan LauttSK:n pelaajista ei vilkaise kameraan. Olimme näköjään niin keskittyneitä peleihin, että emme edes huomanneet kameraa — tai olemme vain luontevia esiintyjiä.
Shakkikodissa on uskomattoman hiljaista, vaikka käynnissä on 24 peliä. Pelien aikana kuuluu vain kellonpainalluksia, jotka tietysti tihenevät pelin loppua kohden.
Lähetti Jyrki Heikkinen klo 10:51 2 kommenttia
Kirjoittaessani yhdistyksen säännöt blogiin huomasin, että muutamia sääntöjä on hieman "sovellettu" ainakin viime 10 vuoden aikana:
§ 2 Uusia jäseniä ei ole hyväksytetty hallituksen kokouksella. Siis vähemmän byrokratiaa.
§ 6 Liittymismaksusta on luovuttu. Lisämaksu tuskin kannustaisi uusia jäseniä liittymään kerhoon.
§ 7 Jäsenmaksuja kerätään maaliskuun jälkeenkin, eikä maksamattomia jäseniä ole erotettu. Pelioikeuden menettämisen pitäisi olla itsestään selvää: jäsenmaksua maksamaton ei saa pelata seloturnauksissa eikä edustaa kerhoamme joukkueturnauksissa. Kerhosta erottamistakin pitänee harkita ääritapauksissa.
§ 9 Hallituksen varajäsenellä on aina ollut äänioikeus hallituksen kokouksissa.
§ 11 Tiedotukset lähetetään nykyään sähköpostitse ("kirjeillä") ja julkaistaan blogissa ("shakkipalstan uutisina").
§ 16 Kerho on käytännössä suomen- ja englanninkielinen. Ruotsia en ole kuullut kerholla.
Lähetti Jyrki Heikkinen klo 19:13 0 kommenttia
Nämä vanhat säännöt korvattiin uusilla säännöillä 2017.
Kerhon arkistoista löytyi huonokuntoinen jäljennös kerhon säännöistä. Paras julkaista ne blogissa, ennen kuin teksti ehtii kokonaan haalistua. Sitä paitsi moni jäsen ei ole koskaan nähnyt sääntöjämme, joten on hyvä muistuttaa, mitä kirjattiin kerhon perustamisvuonna 1948. Kuten kerhon historiikissa lukee, "säännöt olivat pilkulleen voimassa aina vuoteen 1999 asti, jolloin hivenen viilattiin pykäliä" 9 (hallituksen jäsenten määrä) ja 14 (tilintarkastajien määrä).
LAUTTASAAREN SHAKKIKERHO — DRUMSÖ SCHACKKLUBB -nimisen yhdistyksen säännöt
1 § Yhdistyksen nimi on Lauttasaaren Shakkikerho — Drumsö Schackklubb ja kotipaikka on Helsingin kaupunki.
2 § Yhdistyksen tarkoituksena on toimia yhdyssiteenä Lauttasaaressa asuvien shakinharrastajien keskuudessa sekä levittää ja kehittää shakkipelin harrastusta järjestämällä vakinaisia peli-iltoja, turnauksia, joukkueotteluita ym. samantapaisia tilaisuuksia.
3 § Yhdistyksen jäseneksi pääsee hyvämaineinen henkilö, jonka yhdistyksen hallitus jäseneksi hyväksyy yhdistyksen jäsenen suosittelemana.
Poikkeustapauksessa voi kaksi hallituksen jäsentä, yhdessä hyväksyä uuden jäsenen, mutta on tällainen hyväksyminen alistettava seuraavan hallituksen kokouksen vahvistettavaksi.
4 § Jäsen, joka ei täytä velvollisuuksiaan yhdistystä kohtaan tai joka tavalla taikka toisella vahingoittaa tai vastustaa yhdistyksen toimintaa ja sen tarkoitusperiä, voidaan hallituksen päätöksellä erottaa yhdistyksestä. Hallituksen päätös on alistettava seuraavan yhdistyskokouksen vahvistettavaksi.
5 § Yhdistyksen jäsenet voivat olla:
vuosijäseniä,
kannattajajäseniä,
vakinaisia jäseniä tai
6 § Yhdistykselle suoritetaan vuosikokouksen määräämän jäseneksikirjoittautumismaksun lisäksi seuraavat maksut:
vuosijäsen vuosittaisen jäsenmaksun,
kannattajajäsen vähintään kolminkertaisen jäsenmaksun vuodessa,
vakinainen jäsen kertakaikkisena jäsenmaksuna kymmenkertaisen vuosijäsenmaksun,
kunniajäsen on kaikista maksuvelvollisuuksista vapaa.
Tämän lisäksi suorittavat jäsenet yhdistyskokouksen vahvistamien turnaussääntöjen mukaiset tai hallituksen vahvistamat osallistumismaksut eri turnauksiin sekä sen määräämät ylimääräiset maksut.
7 § Jäsenmaksut suoritetaan kultakin kalenterivuodelta viimeistään saman vuoden maaliskuun kuluessa. Myöhemmin liittyvät jäsenet suorittavat jäsenmaksunsa kuukauden kuluessa liittymisestä lukien.
Jäsen, joka laiminlyö maksuvelvollisuutensa määräaikana, menettää peli- ja äänioikeutensa siksi, kunnes suoritus tapahtuu.
Jäsen, joka kieltäytyy tai joka yhden vuoden aikana on laiminlyönyt maksettavaksi erääntyneiden maksujen suorittamisen, erotetaan yhdistyksestä.
8 § Kunniajäseneksi nimeää vuosikokous hallituksen ehdotuksesta henkilön, joka erittäin ansioituneesti on toiminut yhdistyksen ja sen tarkoitusperien hyväksi.
9 § Yhdistyksen johtoa ja hallintoa hoitaa vuosikokouksessa vuodeksi kerrallaan valittava hallitus, johon puheenjohtajan lisäksi kuuluu kolmesta viiteen varsinaista jäsentä sekä yksi varajäsen. Hallitus valitsee keskuudestaan varapuheenjohtajan, sihteerin, rahastonhoitajan ym. tarpeelliseksi katsomansa toimihenkilöt.
Hallitus kokoontuu puheenjohtajan tai hänen ollessa estettynä varapuheenjohtajan kaksi päivää ennen kokousta antamalla kutsulla.
Hallitus on kokouksessaan päätösvaltainen, jos vähintään kolme sen jäsentä puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja mukaan luettuna on läsnä. Varajäsenillä on hallituksen kokouksissa äänioikeus ainoastaan siinä tapauksessa, että joku hallituksen varsinaisista jäsenistä on poissa. Varajäsenet astuvat poissa olevien varsinaisten jäsenten tilalle siinä järjestyksessä kuin heidät on valittu.
Poikkeustapauksissa voivat samanaikaisesti läsnä olevina kolme hallituksen jäsentä ilman varsinaista kokousta päättää kiireellisesti ratkaistavista asioista, mutta tulee tällaisten päätösten olla yksimielisiä ja on ne alistettava seuraavan hallituksen kokouksen vahvistettaviksi.
10 § Hallituksen tehtävä on:
valvoa ja johtaa yhdistyksen toimintaa sekä päättää kaikista juoksevista asioista yhdistystä kuulematta, hyväksyä uudet jäsenet, laatia ohjelma yhdistyksen toimintaa varten, hankkia ja päättää pelimateriaalin ja palkintojen ostamisesta, hankkia pelihuoneisto, vahvistaa peli-illat, toimeenpanna kokousten päätökset, pitää jäsenluetteloa jne.,
kutsua kokoon vuosikokous ja muut yhdistyksen kokoukset,
valita keskuudestaan tarpeelliseksi katsomansa toimihenkilöt,
edustaa yhdistystä niin oikeudellisissa kuin muissakin suhteissa,
laatia vuosikokoukselle kertomus yhdistyksen toiminnasta edellisestä vuosikokouksesta lähtien, laatia tilinpäätös ja esittää se tilintarkastajille vähintään kolme viikkoa ennen vuosikokousta sekä laatia toimintasuunnitelma seuraavaa toimintavuotta varten,
ryhtyä kaikkiin muihin tarpeellisiin toimenpiteisiin, jotka ovat yhdistykselle ja shakkipelin harrastukselle eduksi.
11 § Yhdistyksen vuosikokous ja muut yhdistyksen kokoukset kutsutaan koolle vähintään 14 päivää ennen kokousta kahdessa pääkaupungin päivittäin ilmestyvässä sanomalehdessä julkaistavalla ilmoituksella tai uutisella shakkipalstassa, joista myös tulee ilmetä kokouksessa käsiteltävät asiat.
Muut tiedotukset yhdistyksen jäsenille toimitetaan joko kirjeillä, sanomalehtien shakkipalstoissa julkaistavilla uutisilla tai pelihuoneiston ilmoitustaululle asetettavilla ilmoituksilla.
12 § Yhdistyksen nimen kirjoittavat kaksi hallituksen varsinaista jäsentä yhdessä.
13 § Yhdistyksen tilivuosi on kalenterivuosi. Tilintarkastajien tulee palauttaa tilit lausuntoineen hallitukselle viimeistään 2 päivää ennen vuosikokousta.
14 § Yhdistyksen vuosikokous pidetään helmikuun kuluessa ja käsitellään siinä seuraavat asiat:
esitetään hallituksen vuosikertomus, tilit ja tilintarkastajien lausunto sekä vahvistetaan tilinpäätös,
päätetään tili- ja vastuuvapauden myöntämisestä eroavalle hallitukselle ja muista toimenpiteistä, joihin vuoden kuluessa pidetty hallinto ja tehty tili antavat aihetta,
valitaan puheenjohtaja ja kolmesta viiteen varsinaista hallituksen jäsentä sekä yksi varajäsen,
valitaan yksi tilintarkastaja ja tälle varamies,
päätetään jäseneksikirjoittautumismaksun ja jäsenmaksun suuruudesta sekä
käsitellään mahdolliset muut yhdistyksen toiminnan yhteydessä ilmenevät asiat.
15 § Vuosi- ja ylimääräisissä kokouksissa valitaan puheenjohtaja, sihteeri ja kaksi pöytäkirjantarkastajaa.
Näissä kokouksissa ovat kaikki jäsenet äänioikeutettuja ja voidaan äänestykseen osallistua poissa olevan jäsenen puolesta valtakirjalla. Hallituksen jäsenet älkööt osallistuko tilintarkastajien valitsemiseen.
16 § Yhdistys on suomen- ja ruotsinkielinen, joita kieliä on yhdistyksen asiakirjoissa ja kirjeenvaihdossa käytettävä asian laatu ja jäsenen kieli huomioon ottaen.
17 § Yhdistyksen purkautumisesta tai muutoksista näihin sääntöihin päätetään kahdessa perättäisessä kahden viikon väliajalla pidettävässä kokouksessa, ollen vähintään 2/3 äänten enemmistö päätöksissä määräävänä.
18 § Jos yhdistys purkautuu tai lakkautetaan, on yhdistyksen varat luovutettava lahjoituksena jollekin rekisteröidylle shakkijärjestölle Suomessa, käytettäväksi yhdistyksen toiminnan edellyttämään tarkoitukseen.
19 § Muuten noudatetaan, mitä yhdistyksistä on laissa säädetty.
Ykkösjoukkueemme jäi 7:nneksi eli toiseksi viimeiseksi HSL-varttien A-ryhmässä. Turnauksen sääntöjen mukaan yhdellä kerholla ei ilmeisesti voi olla kolmea joukkuetta samassa ryhmässä. Jos näin on, säilymme A-ryhmässä ja HSK 4 tippuu B-ryhmään.
Joukkueessamme pelasivat Jyrki Heikkinen (5/7), Seppo Järvinen (2), Raimo Kohvakka (3), Kimmo Turtiainen (1), Reijo Rautio (1½), Janne Kauppinen (2½).
Onnistuin voittamaan monta erittäin terävää peliä. Yksi vauhdikkaimmista oli peli Ilkka Mäkinen (HSK 3, 2154) — Jyrki Heikkinen (2084), jossa oli tultu seuraavaan asemaan siirron 15.Rd5 jälkeen:
15...Rxd5 16.cxd5 Lxf3 17.gxf3 b4!
Täysin intuitiivinen vastahyökkäys, jolla toivoin saavani ikuisen shakin. Yllättäen Rybkakin suosittelee tätä ja arvioi aseman olevan tasan!
18.Lxh7+?
Tässä vaiheessa mustan asema alkoi tosiaan huolestuttaa, mutta siirto on Rybkan mukaan ratkaiseva virhe. 18.dxc6 bxa3 19.b4 a2 20.bxa5 a1D+ johtaisi ikuiseen shakkiin.
18...Kxh7 19.Dxf7 bxa3 20.Thg1 axb2+ 21.Kb1 Da1+ 22.Kc2 b1D+ 23.Txb1
23...Rb4+
23...Da4+ on jälkikäteen selkeämpi. Asema on joka tapauksessa mustan voitto, vaikka pelin aikana en ollut lainkaan vakuuttunut siitä. Mustan on oltava tarkkana, jotta valkea ei tee mattia g7:stä.
24.Kb3 Dxd4 25.Tg4 Dd3+ 26.Ka4 Db5+ 27.Kb3
27...Rxd5+ 28.Kc2 Te2+ 0-1
Lähetti Jyrki Heikkinen klo 23:50 0 kommenttia
Avattiin kokous 16.4.2009 klo 17.08 Ravintola Piratissa
Koko hallitus oli paikalla. Todettiin kokous lailliseksi ja päätösvaltaiseksi
Hyväksyttiin esityslista tässä pöytäkirjassa esitetyssä muodossa.
Käytiin läpi Selo-turnauksen tulos, joka oli mukavasti plussan puolella. Osallistujamäärä oli hyvä ja kahvio tuotti myös hyvin. Turnaus tullaan järjestämään myös ensi vuonna. Keskusteltiin myös SELO-viikonlopputurnauksen järjestämisestä ja aiheeseen palataan myöhemmin. Ensi vuonna tullaan LauttSK:n jäsenistölle antamaan alennus osallistumismaksusta.
Käytiin läpi rahastonhoitaja Aaro Jalaksen tekemä talousarvio. Menoja on muun muassa kahden uuden kellon hankinta. Tämä hyväksyttiin kalustoinventaarion lopputuloksesta riippumatta. Hyvästä kassatilanteesta johtuen päätettiin myös tarjota saunaturnauksen tarjoilut eli turnaus on jäsenistölle maksuton. Päätettiin olla tukematta Lahden pikapelin SM-turnauksen joukkueen yksittäisiä pelaajia rahallisesti. Suurin osa kerhon tilillä olevista varoista talletetaan määräaikaistilille vuoden loppuun asti, kuitenkin niin että mahdolliset yllättävät menot voidaan hoitaa.
Pitkän pelin joukkue-SM -turnauksen kakkosjoukkueesta käytiin pitkä keskustelu. Viime vuosina on ollut joskus vaikeaa saada joukkuetta täyteen ja on jouduttu maksamaan sakkoja puuttuvista pelaajista. Kuitenkin päätettiin edelleen ilmoittaa myös toinen joukkue turnaukseen. Ilmoittautuvien pelaajien sitouttamisen eteen tehdään tänä vuonna enemmän kuin aiemmin.
Rahaa voitaisiin käyttää myös simultaanin järjestämiseen mestaritason pelaajaa vastaan. Asiasta ei tehty vielä päätöstä.
5. Ajankohtaiset asiat
Kalustoinventaariota ei ollut vielä tehty. Se tullaan tekemään lähiaikoina.
Aloittelijaturnauksen päivämäärä tulee päättää myöhemmin. Todennäköisesti turnaus järjestetään jonain syyskuun lauantaina, että tilat saadaan varattua ajoissa ja turnausta mainostettua mm. Länsiväylässä. Perustettiin kolmihenkinen toimikunta suunnittelemaan turnausta. Toimikuntaan kuuluvat Aaro Jalas, Jyrki Heikkinen ja Janne Kauppinen.
Aaro Jalas tiedustelee Belgialaiselta shakkiseuralta kiinnostusta kirjeshakkina pelattavaan ystävyysotteluun. Turnaus tullaan pelaamaan sopivalla internet-sivustolla, esim. Gameknotissa (http://www.gameknot.com). Tarkoitus on pelata niin monella laudalla kuin kiinnostuneita on ja vastustajia Belgian puolelta riittää.
Blogitietoisku järjestetään keskiviikkona 6.5 kerhoillassa.
Torniloppupeli-teemapikapeliturnaus järjestetään keskiviikkona 13.5 kerhoillassa.
Kerhojen kokouksesta saatuja Suomen shakkeja jaetaan aloittelijaturnauksessa, kerholle tuleville aloittelijoille sekä esim. odotushuoneisiin. Näihin kappaleisiin voisi liittää LauttSK:n mainoksen mukaan.
Päätettiin päättää seuraavasta kokouksesta myöhemmin. Kokouksen tulisi olla ennen aloittelijaturnausta heinä-elokuussa.
Lähetti MattiV klo 23:00 0 kommenttia
Kerholaiset, lähettäkää minulle pelienne pöytäkirjoja, analyysien kanssa tai ilman, blogiin julkaistavaksi! Voin auttaa tekemään kevyttä analyysia Rybkan kanssa. Jos ette jaksa kirjoitella siirtoja tietokoneelle, tuokaa pelin pöytäkirja kerholle.
Mitkä tahansa pelit käyvät, esimerkiksi JSM:stä tai Lauttasaaren avoimesta mestaruusturnauksesta. Myös kiinnostavat asemat käyvät: pelattu tai pelaamatta jäänyt sommitelma, hieno uhraus tai karmea tuhraus, yllättävä siirto...
Lauttasaaren 51-vuotishistoriikkiin vuonna 1999 kerättiin kaksi peliä (voitto ja häviö) kerhon aktiivisilta pelaajilta. Jos kellään ei ole mitään sitä vastaan, voin alkaa julkaista blogissa noita pelejä, joita on kaikkiaan yli 20.
Lähetti Jyrki Heikkinen klo 22:00 0 kommenttia
Sähköposti sopii kahdenväliseen viestintään, mutta ryhmän tai yhteisön, kuten shakkikerhon, viestintään on parempiakin työkaluja. Ensinnäkin blogi sopii kerhon asioista tiedottamiseen: kuka tahansa voi lukea ja kommentoida tiedotuksia, jotka myös säilyvät täällä arkistossa.
Seuraavaksi on tarkoitus kerätä ilmoittautumiset joukkueturnauksiin ja kerhon omiin turnauksiin Nimenhuuto-palvelussa. Liittykää joukkueeseen osoitteessa
http://lauttsk.nimenhuuto.com/
ja ilmoittautukaa tuleviin turnauksiin!
Turnauksiin ilmoittautuneiden määrän näkee näppärästi myös blogin oikean reunan sivupalkista nimenhuuto.com-otsikon alta.
Lähetti Jyrki Heikkinen klo 23:04 2 kommenttia
Jälkianalyyseissa on opettavaista huomata, miten usein etu siirtyy pelaajalta toiselle pelin aikana, varsinkin molemminpuolisessa aikapulassa. Vanhan sanonnan mukaanhan alle mestaritason peleissä etu siirtyy jokaisella siirrolla vastustajalle! Samaan sarjaan kuuluu muistisääntö: "Jos sinulla on torniloppupelissä sotilas enemmän, peli päättyy tasan; jos vastustajallasi on sotilas enemmän, häviät pelin."
Huhtikuussa 2008 Lauttasaaren cupin välierän 15 + 15 minuutin pelissä Evgeny Sobenin — Petri Mäki-Fränti oli päädytty seuraavaan asemaan, jossa molemmilla oli aikapula:
1...De1+ 2.Kh2 Td1
2...Le5+! 3.Lf4 Td1 4.Lxe5 Dxe5+ 5.f4 De1 6.Te4 Dg1+ 7.Kg3 Tc1 8.Dd2 Dxc5 -/+.
3.Kg3 Le5+ 4.Lf4??
4.Kf3 = Dh1 5.Te4 Lg7 6.c6 Tg1 7.c7 Dxg2+ 8.Ke2 Df1+ 9.Kd2 De1+ 10.Kd3 Df1+ ikuisin shakein.
4...Td2 5.Dxd2 Dxd2 6.Lxe5
6...Dd3?
6...Dg5+ olisi voittanut lähetin ja pelin saman tien.
7.Kh2 Dxb3 8.Txa6 Dd5 9.f4
9...h4??
Mustan piti poistaa alarivin mattiuhka ja vaarallinen vapaasotilas: 9...f6 10.Lxf6 Dxc5 -/+.
10.Td6
Tämäkin voittaa, mutta vähän tehokkaampi on 10.c6 Kh7 11.c7 Dc4 (11...Db7 12.Tb6!) 12.Ta8 f6 13.c8D +-.
10...Da8 11.c6 f6 12.c7 Kf7 13.Td8 Da3
Viimeinen ansa: musta uhkaa ikuista shakkia ruuduista g3 ja e1.
14.Td7+ 1-0
Tämä juttu kuuluu sarjaan "outoja toistuvia teemoja". JSM-turnauksissa 2006—2008 päädyin kolmesti pelaamaan ranskalaista puolustusta vastaan ja joka kerta pääsin mustan virheen ansiosta pelaamaan manööverin Rc3-e4-d6+, joka käytännössä ratkaisi pelin.
1.d4 Rf6 2.Rc3 e6 3.e4 d5
Yhdessä pelissä päädyimme tähän siirtovaihdoin 2...d5 3.e4 e6, kun musta ei ottanut vastaan tarjoamaani Blackmar—Diemer-gambiittia.
4.e5 Rfd7 5.f4 c5 6.Rf3 Rc6 7.Le3
Kaikissa kolmessa pelissä päädyimme tähän Boleslavskin muunnelmaan.
Jyrki Heikkinen — Kimmo Tervaniemi (X), Helsinki, 2006
7...Db6 8.Dd2?! a6?
Luulin b2-sotilaan olevan myrkytetty, mutta jälkianalyysit paljastivat, että musta saa pienen edun jatkossa 8...Dxb2! 9.Tb1 Da3 10.Rb5 Dxa2! (tätä siirtoa en nähnyt pelin aikana).
9.O-O-O Dc7 10.g4
Valkea luo painetta kuningassivustalle, jos musta vaikka erehtyisi linnoittumaan lyhyesti.
10...cxd4 11.Rxd4 Lc5 12.h4 Rxd4 13.Lxd4 Lxd4 14.Dxd4 Dc5 15.Dd2 b5 16.Lg2 Rb6?
Tämä selvästikin yllätti mustan täysin.
17...Dc7
17...dxe4?? 18.Dd8X.
18.Rd6+ Ke7 19.Db4
Parempi on 19.f5 f6? (pelkäsin tätä siirtoa turhaan pelin aikana) 20.Db4 +-.
19...Kd8 20.Th3 Rc4
21.Tc3 a5 22.Db3
Pelin aikana jäi näkemättä 22.Dxb5 Tb8 23.Txc4! +-.
22...Tb8 23.Rxb5 Db6 24.Dxc4
24...Dxb5 25.Dc7+ Ke8 26.Tb3 +-.
25.Dc7+ Dxc7 26.Rxc7 1-0
Jyrki Heikkinen — Kauko Asikanius (JärvSK), Järvenpää, 2007
7...Db6 8.a3
Parannus edelliseen peliini.
8...Dxb2?? 9.Ra4 voittaa daamin.
9.Rxd4 Rxd4 10.Lxd4 Lc5
11.Lxc5
Rybka suosittelee 11.Ra4 Da5+ 12.c3 Le7 13.b4.
11...Dxc5 12.Dd2 a6 13.O-O-O Rb6?
14.Re4! Dc6 15.Rd6+ Ke7?
15...Kf8 on parempi, mutta valkean etu on silti ratkaiseva.
16.Db4 1-0
Rybkan suositus 16...Kd7 17.Rxf7 Tg8 on toivoton.
Jyrki Heikkinen — Tommy Öberg (EkSK), Tammisaari, 2008
7...cxd4 8.Rxd4 Rxd4 9.Lxd4 a6 10.Dd2
Rybka suosittelee 10.Dg4.
10...Lc5 11.O-O-O b5?
12.Re4! Le7
Pieni muunnos teemaan: 12...dxe4 13.Lxc5, eikä musta pääse linnoittumaan: 13...Rxc5?? 14.Dxd8X.
13.Rd6+ Lxd6 14.exd6 f6
14...O-O 15.Ld3 valkean selvin eduin lähettiparin ansiosta.
15.De3 Kf7 16.Ld3 Te8? 17.Lxh7
Mustalta jäi näkemättä, että valkea voi lyödä h7:ään.
Pelin aikana odotin jatkoa 17...g6? 18.f5! exf5 19.Dh6 +-.
18.Ld3 Dxd6 19.h4 Rd7 20.h5 Th8 21.Tde1 Rf8
Joskus hyökkäys sujuu kuin itsestään.
Hieman tehokkaampi on 22.h6 Txh6 23.Txh6 gxh6 24.Th1.
22...Ld7 23.g5 Tc8 24.gxf6
Edelleen parempi on 24.h6.
24...gxf6 25.Lxf6 1-0
25...Kxf6 26.Dd4+ voittaa laadun, ja valkean hyökkäys jatkuu.
Lähetti Jyrki Heikkinen klo 18:10 0 kommenttia
Shakinpelaaja ajautuu aika ajoin keskusteluihin siitä, mitä hyötyä shakin pelaamisesta on ja pitäisikö shakkia opettaa kouluissa. Alla on "virallisia" vastauksia Suomen Keskusshakkiliiton muistiosta Kouluhallitukselle; sain jäljennöksen muistiosta osallistuessani shakkipedagogiikan kurssille Jyväskylän kesäyliopistossa vuonna 1985.
Eri maissa tehtyjen selvitysten perusteella voidaan arvioida shakin kehittävän harrastajassaan seuraavia valmiuksia:
Kriittisen analysoinnin taitoa ja objektiivisen ajattelun ymmärtämistä.
Analyysin tuloksien käyttämistä luovien ratkaisujen pohjana.
Taitoa ja rohkeutta itsenäisten valintojen ja päätösten tekemiseen.
Selkeiden tavoitteiden asettamista ja kaikin voimin niihin pyrkimistä.
Tehtävään varatun rajatun ajan taloudellista käyttöä, ajan suunnittelun hallinnan taitoa.
Määrätietoisen opiskelun merkityksen oivaltamista.
Huolellisuutta ja tarkkuutta, ratkaisut ovat peruuttamattomia.
Henkisten voimien keskittämisen oppimista.
Sitkeyttä, henkisen rasituksen kestämistä.
Shakin muita etuja harraste- ja urheilumuotona:
Sopii kaikille ikäkausille ja molemmille sukupuolille.
Vammainen tasavertainen muihin nähden.
Ei vaadi erikoistiloja eikä -laitteita.
Tarvittava välineistö suhteellisen yksinkertaista, huokeaa ja kestävää.
On täysin avoin ja rehellinen urheilumuoto, tilanne on koko ajan nähtävissä.
Opettaa selkeään raportointiin pöytäkirjan muodossa.
Ei sisällä vastustajaa vahingoittavia elementtejä.
Täysin universaalinen, kansainväliset kontaktit vaivattomia.
Muistio loppuu hyvin toteutuneeseen ennustukseen:
Huomispäivän tietoyhteiskunnassa henkisen suorituskyvyn, eriasteisen ongelmanratkaisutaidon ja luovan ajattelun valmiuksien kehittäminen ovat yksilön tärkeitä perustaitoja.
Tekisi mieli jatkaa listoja: shakin on sanottu myös kehittävän muistia (shakkiteoria, muunnelmat pelin aikana), intuitiota (siirrot voivat tulla selkäytimestä), psykologista silmää (vastustajan suunnitelmien ennakointia), tilan (asemien, sommitelmien) hahmottamista...
Toisaalta esimerkiksi pokeriinkin sopivat yllä mainitut valmiudet ja edut, paitsi avoimuus (kortteja ei nähdä) ja raportointi.
Englanninkielisiä artikkeleita aiheesta: Why Play Chess?, Benefits of Chess.
Lähetti Jyrki Heikkinen klo 20:10 3 kommenttia
Taannoin mainostin Kimmo Koskelan mainiota shakkiblogia, ja heti tämän jälkeen blogi katosi jälkiä jättämättä verkosta. Koskela jatkaa kuitenkin bloggaamista Bobby Fischerin innoittamana otsikoidussa blogissa 1. e4! Best by test. Hämäävästä nimestään huolimatta blogi on suomenkielinen.
Olen kokeillut progressiivista shakkia muutaman kerran illanistujaisissa shakinpelaajien kanssa. Valkea aloittaa pelaamalla yhden siirron, sen jälkeen musta pelaa kaksi siirtoa peräkkäin, valkea kolme ja niin edelleen.
Progressiivinen shakki on varmasti parantanut sommittelutaitoani. Heti ensimmäisten siirtojen jälkeen on alettava suunnitella mattisommitelmia, ja peli päättyykin yleensä 5—8 siirrossa varsin mielikuvitukselliseen mattisommitelmaan.
Daniel E. Loeb — Jyrki Heikkinen, World Internet Progressive Chess Championship, 1996
3.Dg4 Dxc8 Dxd8+
Laudan vahvin nappula daami kannattaa vaihtaa nopeasti.
4.Kxd8 Rc6 Rb4 Rxc2+
Yleensä kannattaa shakata, jotta vastustajalta menee yksi siirto sen torjumiseen.
5.Kd1 Kxc2 Rf3 Rxe5 Rxf7+
Valkea toistaa mustan ideaa.
6.Ke8 Kxf7 g5 Re7 Rc6 Rb4+
7.Kc3 a3 axb4 g4 Txa7 Txa8 Txf8+
Nappulat käyvät vähiin, mutta valkean kuninkaan huono asema mahdollistaa 7 siirron matin:
8.Ke7 h5 hxg4 g3 g2 gxf1D Dc4X 0-1
Lähetti Jyrki Heikkinen klo 10:33 0 kommenttia
Lähetti Jyrki Heikkinen klo 18:53 1 kommenttia
Mikko Laakso löysi seuraavan uutisen Helsingin Sanomien numerosta 8.2.1948:
Lauttasaaren Shakkikerho.
Viime torstaina pelattiin helmikuun pikapelimestaruudesta. Tämä turnaus oli ensimmäinen seuran järjestämä pelitilaisuus. Tulokset:
Ryhmä I: 1) V. Kivi 7 p./9, 2) R. Nuotio 6 p. ja 3) M. Kytöpuro 6 p.
Ryhmä II: 1) N. Luostarinen 8 p. (maksimi), 2) A. Westerholm 6 p. ja 3) O. Pellosniemi 5 p.
Kevätturnaus alkaa helmikuun 19. pnä klo 19.30. Ilmoittautuminen tehtävä ensi torstaina tai viimeistään turnauksen alkamispäivänä klo 19. Pelihuoneisto on toistaiseksi Lauttasaaren säätiön talossa I. Puistotien varrella. Lähempiä tietoja yhdistyksen toiminnasta ja turnauksista puh. 67 13 64 iltaisin.
Kerhomme historiikin koonnut Timo Joutsivuo kirjoitti uutisesta:
Kun muistetaan, että kerhon perustamiskirja allekirjoitettiin 5.2.1948, niin uutinen kertonee shakkitoiminnan viriämisestä jo aiemmin (vanhin asiakirja kerhomme omassa arkistossa omaa päiväyksen 29.1.1948). Samalla se kertoo harrastajien määrän suhteellisesta vähäisyydestä ja paljastaa ensimmäisen pelipaikan.


text:
Tänään, 24.3.
Eilen, 23.3.Tänään, 24.3.Huomenna, 25.3.Sunnuntai 26.3.Maanantai 27.3.Tiistai 28.3.Keskiviikko 29.3.Torstai 30.3.Perjantai 31.3.Lauantai 1.4.Sunnuntai 2.4.Maanantai 3.4. Yle TV1 Perjantai 24.3.
Tosi tarina: Opri ja Oleksi
Muisti on mennyt ja sanoja ei enää tule, vanha iskelmä avaa kuitenkin reitin muistoihin. Espoolaisessa dementiakodissa etsitään elämän parhaita puolia jokaisen omasta historiasta. Ohjaus Markku Veijalainen. (U) Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Äänitekstitys: suomi.
6.42 Kuinka nuoret saadaan vaaliuurnille? 6.52 Mitä syke kertoo? 7.17 Päätoimittajaraati ruotii JSN:n päätöksiä 7.48 Vieraana Robin 8.15 Tähtihetki 8.45 Jälkiviisaat HD
Vieraana vapaa kirjoittaja Rosa Meriläinen. Selvitämme millaista kansalaisaktivismia voi tehdä ristipistoilla ja pitääkö oletus raskausaivoista paikkansa? Juontajina Susanna Laine ja Totti Toivonen. #puoli7 HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Kausi 7, 7/10. Dannyn poissaollessa ja Du Plessisin suorittaessa yhdyskuntapalveluaan Ed joutuu ottamaan vastuun asioista. Ed tekee kuitenkin virheen, ja Du Plessis yrittää pelastaa hänet pälkähästä. (U) Äänitekstitys: suomi. K7 (ahdistus).
Neljäkymmentä vuotta sitten Etelä- Pohjanmaalta lähti eri puolille maata autoineen kolmisensataa kiertävää huonekalukauppiasta. Nyt heitä on enää muutama. Yksi viimeisistä on teuvalainen huonekalukauppias Pekka Lehto. Ohjaus Heikki Koskela. (U) Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
(Suomi 1949, 70') O: Edvin Laine. N: Eeva-Kaarina Volanen, Arvo Lehesmaa. Ensio Rislakin aikoinaan suosittuun näytelmään perustuva elokuva, jonka pääosasta Eeva-Kaarina Volanen palkittiin Jussilla. Mv. Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.Arviot: IMDb 6.2Lue lisää: IMDb ∙ Leffatykki ∙ Wikipedia
Arkistokuvia: Poikien kesäparatiisi
Nokian NMKY:n ja Poikien Keskuksen järjestämä poikien partioleiri. Mv. Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Puheenjohtaja Anna-Maja Henrikssonin puhe. Ohjelman juontaa Marja Sannikka. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Puheenjohtaja Anna-Maja Henriksson kuntavaalitentissä, toimittajana Jan Andersson. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Kausi 7, 8/10. Ed aiheuttaa jymy-yllätyksen perheelle, sillä hänen vaimonsa ilmaantuu maisemiin. Rosie pääsee tutkimuksissaan järkyttävän tiedon jäljille. (U) Äänitekstitys: suomi. K7 (ahdistus).
Vieraana tv-tuottaja, ex-formulaselostaja Oskari Saari. Tutustumme tehtaaseen, jossa on tehty suomalaisten suosituinta automerkkiä. Juontajina Susanna Laine ja Totti Toivonen. #puoli7 HD
Poika joka katosi musiikkiin (12)
6/6. Alison ja Paul sopivat erimielisyytensä ja päättävät yrittää yhdessä. Ravintolan avajaiset ovat ovella ja kaikki on reilassa. Pakka menee sekaisin, kun huomataan että Joe on kateissa. Sarja jää tauolle. HD Äänitekstitys: suomi. K7 (ahdistus).
Tolkun ihmiset - leimaamisen uhreja? Suuri uhriutumislähetys. Vieraina Reetta Räty, Tuomas Enbuske ja Paavo Teittinen. Lisäksi Iiro Rantala lähtee soitellen soteen. Juontajana Ruben Stiller. HD
Onko tietokonepelaaminen, kelkkahiihto tai cheerleading oikeaa urheilua? Onko niistä kansallisen itsetunnon lähteiksi? Kiekkofilosofi Alpo Suhonen ja kelkkahiihtäjä Sini Pyy. Perjantai-dokkarissa e-urheilusankari JerAx. HD
Kausi 1, 6/6. Rob palaa Bostonista ja alati pulskistuva Sharon kentällä häntä vastassa. Morsiusneito on jo päätetty mutta kenestä tulee bestman? Käsillä on myös polttareiden aika, joista taitaakin tulla ikimuistoiset. HD Äänitekstitys: suomi. K12 (ahdistus, seksi).
2/8. Bobby suututtaa isänsä aikomalla vetäytyä politiikasta. Takautuma 20 vuoden takaa paljastaa kuinka innottomasti Jack pyrki politiikkaan. Ilman isän painostusta kongressipaikka olisi jäänyt haaveeksi. (U) Äänitekstitys: suomi. K12
Perjantai 24. maaliskuuta 2017, vko 12

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Laki valtion eläkelain muuttamisesta 625/2000 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 2000 › 625/2000
muutetaan 20 päivänä toukokuuta 1966 annetun valtion eläkelain (280/1966) 1 §:n 5 momentti, 9 d §:n 1 momentin 4 kohta, 15 §:n 5 momentti, 17, 17 a ja 27 §,
sellaisina kuin ne ovat, 1 §:n 5 momentti laissa 333/1986, 9 d §:n 1 momentin 4 kohta laissa 103/1989, 15 §:n 5 momentti laissa 1671/1995, 17 § laeissa 600/1986, 1528/1993 sekä 837/1996 ja 17 a § mainitussa laissa 1528/1993, sekä
lisätään lakiin uusi 17 b § seuraavasti:
Jos edunsaajan säännöllisenä pidettävä työaika tai työaikajärjestely palveluksen jatkuttua vähintään kolme vuotta muuttuu ja hänen työansionsa samalla alenee vähintään yhdellä neljänneksellä tai nousee vähintään yhdellä kolmanneksella ja jos työajan tai työaikajärjestelyn muutosta ei ole tarkoitettu tilapäiseksi, pidetään palvelusta eri palveluksena työajassa tai työaikajärjestelyssä tapahtunutta muutosta seuraavan kuukauden alusta, ei kuitenkaan, jos eläketapahtumaan ei ole kulunut kahta vuotta.
4) hänen työaikansa ja ansiotulonsa on tämän lain piiriin kuuluvassa palveluksessa vähentynyt niin, että ansiotulo jäljelle jäävässä työntekijäin eläkelain 8 §:n 4 momentissa mainittujen säännösten piiriin kuuluvassa työssä tai yrittäjätoiminnassa, jota jäljempänä kutsutaan osa-aikatyöksi, on yhteensä vähintään 35 prosenttia ja enintään 70 prosenttia ennen vähentämistä hänellä olleesta vakiintuneesta ansiotulosta, kuitenkin vähintään 2 §:n 1 momentissa mainitun markkamäärän suuruinen, jolloin työajan vähentyminen ei saa merkittävästi poiketa ansiotulojen vähenemisestä; sekä
Jos vanhuuseläke tai sellainen täysi työkyvyttömyyseläke, jonka suuruutta määrättäessä ei ole sovellettu 5 a §:ää, on ennen 11 tai 12 §:n mukaista eläkkeen enimmäismäärän laskemista pienempi kuin 67,01 markkaa kuukaudessa (vuoden 2000 indeksiluvun mukaan), valtiokonttori voi maksaa eläkkeen kertasuorituksena. Kertasuoritus lasketaan sosiaali- ja terveysministeriön vahvistamien perusteiden mukaan. Kertasuorituksen saaneella ei sen jälkeen ole saman eläketapahtuman vuoksi oikeutta eläkkeeseen niiden palvelusten perusteella, joihin kertasuoritus perustui. Jos määräajaksi myönnetty työkyvyttömyyseläke on maksettu kertasuorituksena, voidaan eläkkeensaajalle kuitenkin myöntää eläke siltä ajalta, jonka hänen työkyvyttömyytensä määräajan jälkeen jatkuu. Edellä sanottu markkamäärä tarkistetaan vuosittain tammikuun alusta sen indeksiluvun mukaan, joka vahvistetaan työntekijäin eläkelain 9 §:n 2 momentin ensimmäisen virkkeen soveltamista varten.
Jos edunsaaja iän, vamman, sairauden tai muun syyn takia ei itse pysty hakemaan etuutta tai muuten hoitamaan etuutta koskevia asioitaan eikä hänellä ole edunvalvojaa, voi valtiokonttorin hyväksymä edunsaajan lähiomainen tai muu henkilö, joka on pääasiallisesti huolehtinut hänestä, edunsaajan puolesta käyttää puhevaltaa tämän lain mukaista etuutta koskevassa asiassa. Alle 15vuotiaan puhevaltaa muussa kuin henkilöä koskevassa asiassa käyttää hänen edunvalvojansa.
Tämän lain mukainen etuus maksetaan edunsaajalle, jolle se on myönnetty, jollei laissa toisin säädetä. Etuuden maksamisesta sille, jolla on edunvalvoja, on soveltuvin osin voimassa, mitä holhoustoimesta annetussa laissa (442/1999) säädetään. Alle 15-vuotiaan etuus maksetaan kuitenkin hänen edunvalvojalleen.
Jos tämän lain mukaisen etuuden maksamista edunsaajalle itselleen ei voida pitää tarkoitustaan vastaavana hänen elämäntapojensa, sairautensa tai muun erityisen syyn vuoksi eikä hänelle ole määrätty edunvalvojaa, valtiokonttori voi edunsaajan suostumuksella päättää, että etuus maksetaan edunsaajan asuinkunnan sosiaalihuoltolain (710/1982) 6 §:n 1 momentissa tarkoitetulle toimielimelle käytettäväksi edunsaajan ja sellaisen henkilön huoltoon, jonka elatuksesta edunsaaja on toimeentulotuesta annetun lain (1412/1997) 2 §:n mukaan velvollinen huolehtimaan. Näin maksettua etuutta ei saa vastoin edunsaajan nimenomaista suostumusta käyttää muuhun kuin sen kuukauden aikana annettavaan huoltoon, jolta etuus on suoritettu. Jos edunsaaja on 17 b §:n 4 momentissa tarkoitetussa hoidossa tai huollossa, tulee etuus käyttää 17 b §:n 4 momentin mukaisesti. Esityksen etuuden maksamisesta voi tehdä edunsaaja, hänen puolisonsa, muu omaisensa, henkilö, joka hänestä pääasiallisesti huolehtii, tai kunnan asianomainen monijäseninen toimielin.
Tämän lain mukaista etuutta ei saa siirtää toiselle ilman valtiokonttorin suostumusta. Eläkkeen panttaamista tarkoittava sopimus on mitätön. Tämän lain nojalla maksettavaa kustannusten korvausta ei saa ulosmitata.
Jos edunsaaja on saanut työttömyysturvalain mukaista työttömyyspäivärahaa tai työmarkkinatuesta annetun lain mukaista työmarkkinatukea taikka työvoimapoliittisesta aikuiskoulutuksesta annetun lain (763/1990) mukaista koulutustukea tai työttömien omaehtoisen opiskelun tukemisesta annetun lain (1402/1997) mukaista koulutuspäivärahaa samalta ajalta, jolta hänelle myönnetään eläkettä takautuvasti, valtiokonttorin on työttömyyskassan tai kansaneläkelaitoksen vaatimuksesta suoritettava takautuvasti maksettava eläke työttömyyskassalle tai kansaneläkelaitokselle siltä osin kuin se vastaa samalta ajalta maksettua työttömyyspäivärahan, työmarkkinatuen, koulutustuen tai koulutuspäivärahan määrää.
Jos edunsaaja on väliaikaisesti saanut kansaneläkelaitoksen maksamaa eläkettä kansaneläkelain 45 §:n 2 momentin mukaan samalta ajalta, jolta hänelle myönnetään 23 §:n 1 momentissa tarkoitetun valituksen johdosta eläkettä takautuvasti, valtiokonttorin on suoritettava takautuva eläke kansaneläkelaitokselle siltä osin kuin se vastaa kansaneläkelaitoksen samalta ajalta liikaa maksaman eläkkeen määrää. Samoin voidaan menetellä, jos edunsaaja on saanut kansaneläkelain mukaista eläkettä samalta ajalta, jolta valtiokonttori 24 §:n 3 momentin mukaisesti oikaisee tai muutoin tarkistaa myönnetyn eläkkeen määrän.
Jos edunsaaja on saanut toimeentulotuesta annetun lain 23 §:ssä tarkoitettua toimeentulotukea ennakkona, samalta ajalta takautuvasti myönnettävä eläke tai osa siitä maksetaan sosiaalihuoltolain 6 §:n 1 momentissa tarkoitetun toimielimen hakemuksesta sille jo annetun toimeentulotuen korvaamiseksi.
Jos kunta on järjestänyt edunsaajalle laitoshoitoa tai -huoltoa taikka perhehoitoa, valtiokonttorin on kunnan vaatimuksesta maksettava hänelle tuleva eläke laitoshoidon tai -huollon taikka perhehoidon ajalta kunnalle käytettäväksi sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain (734/1992) 14 §:ssä tarkoitetulla tavalla.
Jos edunsaaja on saanut opintotukilain (65/1994) mukaista opintorahaa, aikuisopintorahaa tai asumislisää samalta ajalta, jolta hänelle myönnetään takautuvasti muuta kuin osatyökyvyttömyyseläkettä, valtiokonttorin on kansaneläkelaitoksen vaatimuksesta suoritettava takautuvasti maksettava eläke kansaneläkelaitokselle siltä osin kuin se vastaa samalta ajalta maksetun opintotuen määrää.
Eläke maksetaan 1―5 momentissa tarkoitetuissa tapauksissa työttömyyskassalle, kansaneläkelaitokselle, 3 momentissa tarkoitetulle toimielimelle tai kunnalle, kuitenkin vain sillä edellytyksellä, että eläkkeen maksamista koskeva ilmoitus on tehty valtiokonttorille vähintään kaksi viikkoa ennen eläkkeen maksupäivää.
Henkilö, jolla on oikeus tämän lain mukaiseen eläkkeeseen, on velvollinen alistumaan siihen, mitä vastaisuudessa mahdollisesti säädetään hänelle samanaikaisesti tulevien eläkkeiden, sairausvakuutus-, tapaturmavakuutus-, sotilasvamma- tai liikennevakuutuskorvausten huomioon ottamisesta 10 §:n 6―9 momentissa tarkoitetun eläkkeen enimmäismäärän laskemiseksi.
Lain 1 §:n 5 momenttia sovelletaan sellaisiin eläkkeisiin, joissa eläketapahtuma on sattunut 1 päivänä tammikuuta 2000 tai sen jälkeen.
Lain 9 d §:n 1 momentin 4 kohtaa sovelletaan sellaisiin eläkkeisiin, joissa eläketapahtuma on sattunut 1 päivänä tammikuuta 2000 tai sen jälkeen. Lainkohtaa sovelletaan myös eläkkeisiin, joissa eläketapahtuma on sattunut ennen 1 päivää tammikuuta 2000, mikäli muutos osa-aikatyön ansioissa on tapahtunut kyseisenä päivänä tai sen jälkeen.
Lain 15 §:n 5 momenttia sovelletaan myös eläkkeeseen, joka on alkanut ennen lain voimaantuloa.
Tällä lailla kumotaan 9 päivänä joulukuuta 1966 annetun valtion eläkeasetuksen (611/1966) 8 § siihen myöhemmin tehtyine muutoksineen.
1 §9 d §15 §17 §17 a §17 b §27 §