text:
Szakosított bíróságok - Szlovákia
Ez a rész a szlovákiai szakosított bíróságok szervezetéről ad tájékoztatást.
A közigazgatási jog elsősorban a regionális bíróságok és a Szlovák Köztársaság Legfelsőbb Bírósága hatáskörébe tartozik.
A Szlovák Köztársaságban nincs közigazgatási bíróság, de a közigazgatási bírák külön igazgatótanácsok vannak.
A Szlovák Köztársaság Alkotmánybírósága független igazságszolgáltatási szerv, hatásköre a jogszabályok alkotmányosságára vonatkozó döntés.
Az Alkotmánybíróság „Košice” (Košice), 110, Košice 042 65 és a Szlovák Köztársaság Alkotmánybíróságának pozsonyi székhelyén, a Župna 12. négyzetben.
A Szlovák Köztársaság Alkotmányának megfelelően az Alkotmánybíróság dönt az alábbiak betartásáról:
A törvények, valamint a Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsa által elfogadott és törvény által kihirdetett törvények, alkotmánytörvények és nemzetközi szerződések;
A kabineti rendeletek, a minisztériumok és más központi kormányzati szervek általánosan kötelező érvényű jogszabályai, alkotmányi jogi aktusok, a Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsa által elfogadott, törvény által megerősített és kihirdetett nemzetközi szerződések, valamint törvények,
a Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsa által jóváhagyott és kihirdetett, az Alkotmánnyal (68. cikk), az alkotmányjogi aktusokkal, a nemzetközi megállapodásokkal, a jóváhagyott és kihirdetett nemzetközi egyezményekkel, valamint a jogszabályokkal, amennyiben azok nem egy másik bíróság által eldöntötték,
a helyi és regionális hatóságok (a 71. cikk (2) bekezdés említett) helyi hatóságainak általánosan kötelező érvényű jogszabályai, az Alkotmánnyal, az alkotmányjogi aktusokkal, a törvények, rendeletek és általánosan kötelező erejű minisztériumok és az államháztartás egyéb szervei által megállapított módon kihirdetett nemzetközi szerződésekkel, kivéve, ha őket egy másik bíróság tárgyalja.
Az Alkotmánybíróság továbbá:
dönt a megtárgyalt nemzetközi szerződések betartásáról, amelyekhez a Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsának hozzájárulása szükséges, valamint az alkotmánynak vagy az alkotmányjognak való megfelelés;
dönt arról, hogy a népszavazás témája, amelyet a polgárok petíciói alapján vagy a Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsának határozatával (a 95. cikk (1) bekezdés említettek szerint) fognak kiadni, összeegyeztethető-e az alkotmánnyal vagy az alkotmányjoggal;
határozatot hoz a központi kormányzati szervek közötti joghatósági összeütközésekről, ha a törvény nem rendelkezik arról, hogy az ilyen vitákat egy másik hatóság határozza meg;
a Szlovák Köztársaság által ratifikált és a törvényben meghatározott módon kihirdetett nemzetközi szerződés alapján alapvető jogaik vagy szabadságaik megsértésére alapított természetes vagy jogi személyektől érkező panaszokról kell dönteni, kivéve, ha e jogok és szabadságok védelméről egy másik bíróság dönt,
döntést hoz az önkormányzattól nem alkotmányos vagy jogellenes határozat ellen vagy területi önkormányzattal szembeni egyéb alkotmányellenes vagy jogellenes beavatkozástól, amennyiben arról nem egy másik bíróság határoz;
amennyiben az ügyet vitatják, az Alkotmány vagy az alkotmányjog értelmezése;
a nemzeti tanács valamely tagja megbízatásának ellenőrzésére vagy elutasítására vonatkozó határozat ellen benyújtott panaszról való döntés;
dönt a választások alkotmányosságáról és törvényességéről (a Szlovák Köztársaság elnöke, a Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsa, az önkormányzati hatóságok és az Európai Parlament);
bírálja el a népszavazás eredményével szembeni panaszokat, valamint a Szlovák Köztársaság elnökének kitoloncolásáról tartott népszavazás eredményével szembeni panaszokat;
határoz arról, hogy a politikai párt vagy politikai mozgalom tevékenységeinek megszüntetésére vagy felfüggesztésére vonatkozó döntés összhangban áll-e az alkotmányos törvényekkel és rendeletekkel;
a Nemzeti Tanács ellen a Szlovák Köztársaság elnökével szembeni, szándékos kötelességszegéssel vagy hazaárulással kapcsolatos vádról határoz,
a Bizottság határoz arról, hogy a sürgősségi vagy sürgősségi állapotra vonatkozó nyilatkozattal kapcsolatos határozatot és az azt követő határozatokat az alkotmánnyal vagy az alkotmányos joggal összhangban hozták-e meg.
A Számvevőszék összetétele:
Az Alkotmánybíróság 13 bíróból áll.
Az Alkotmánybíróság bíráit a Szlovák Köztársaság elnöke nevezi ki a Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsának javaslata alapján 12 évre. A Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsa a bírák számának kétszeresét javasolja, akiket a Szlovák Köztársaság elnöke jelöl ki.
Az Alkotmánybíróság háromtagú tanácsban vagy aplenáris ülésen határoz.
Az Alkotmánybíróság határozatai véglegesek: ilyen határozat ellen fellebbezésnek nincs helye.
Az Alkotmánybíróság a hozzá benyújtott javaslat alapján eljárást kezdeményezhet:
a Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsa összes tagjának legalább egyötöde,
a Szlovák Köztársaság Kormánya,
bíróságok;
a legfőbb ügyész,
bármely, amellyel a 127. cikk (természetes vagy jogi személyek által benyújtott panaszok) és a 127a. cikk (önkormányzati hatóságok) által előírt esetekben kell foglalkozni;
A Szlovák Köztársaság Legfőbb Ellenőrző Hivatala a 126. cikk (2) bekezdés meghatározott esetekben (függetlenül attól, hogy a Szlovák Köztársaság Legfőbb Ellenőrző Hivatalának ellenőrzése alatt áll-e),
a Szlovák Köztársaság Igazságügyi Tanácsának elnöke, az igazságszolgáltatás igazgatására vonatkozó 125. cikk (1) bekezdés szerinti jogszabályok megfelelőségével kapcsolatos ügyekben,
a 125. cikk (1) bekezdés értelmében a jog megfelelőségével kapcsolatos ügyekben az állami jogvédőkkel szemben, ha a folytatólagos alkalmazás sértheti az olyan nemzetközi szerződésből eredő, a Szlovák Köztársaság által ratifikált és kihirdetett alapvető jogokat, szabadságokat vagy emberi jogokat és alapvető szabadságokat, amelyeket a törvény által megállapított módon léptettek hatályba,
bárki, aki a Szlovák Köztársaság Legfőbb Ellenőrzési Hivatalának ellenőrzése alatt áll a 126. cikk (2) bekezdés meghatározott esetben.
A Szlovák Köztársaság Alkotmánybírósága honlapjához való hozzáférés ingyenes:
a Számvevőszék döntései
a megállapításokról és határozatokról szóló jelentések
a bíróságra vonatkozó információk
A Különleges Büntetőbíróságot 2009-ben hozták létre a Különleges Bíróság utódjaként. A büntetőbíróság a büntetőeljárásról és a büntetőeljárásról szóló törvény (a továbbiakban: a büntetőeljárásról szóló törvény) előtt folyó eljárásokban a büntetőügyeket és az eljárási szabályzatban említett egyéb ügyeket meghallgatja és meghatározza. Elsőfokú bíróság, amely regionális bíróság jogállásával rendelkezik.A büntetőbíróság hatáskörét a büntetőeljárási törvénykönyv 14. szakaszának 301/2005 pontja szabályozza.
A Szlovák Köztársaság szakosított büntetőbíróságáról:
Címe: Suvojova No 5/A, P.O.Box 117, 902 01 Petinok
Telefon: + 421 33 69 031 14
Fax: + 421 33 69 032 72
A büntetőbíróság hatásköre a következő bűncselekményekre vonatkozik:
szándékos emberölés bűncselekménye;
a Btk. 266. § (3) bekezdése alapján a közbeszerzésen és nyilvános árverésen történő reklámozás vétsége;
pénz és értékpapírok hamisítása, meghamisítása, megváltoztatása és nem engedélyezett előállítása a Btk. 270. § (4) bekezdése alapján;
a Büntető Törvénykönyv 326. § -ának (3) és (4) bekezdése alapján, a b), c), e), f), g), h), i), l) vagy m) pontjában említett bűncselekményekkel együtt közhivatalt ellátó személy által elkövetett hivatali visszaélés megsértése,
a büntető törvénykönyv 328–330. szakasza szerinti csúszópénz elfogadásával kapcsolatos bűncselekmények;
a büntető törvénykönyv 332–334. szakasza szerinti megvesztegetési bűncselekmények;
a Btk. 336. § -a szerinti közvetett korrupció bűncselekmény;
a büntető törvénykönyv 336a. § -a szerinti választási korrupciós bűncselekmény;
a büntető törvénykönyv 336b. cikke szerinti, a sportot érintő korrupció;
a bűnszervezet, különösen a bűnözői csoport által elkövetett különösen súlyos bűncselekmények megállapításának, megállapításának és támogatásának bűncselekménye;
terrorista bűncselekmények;
a büntető törvénykönyv negyedik részének címe alá tartozó vagyon, vagy a Btk. 5. címe szerinti bűncselekmény, amennyiben az ilyen cselekmény a Büntető Törvénykönyv szerint okozott kisebb kár legalább huszonhatezer szeresének megfelelő kárt vagy előnyt szerzett, vagy ha ilyen cselekményt olyan mértékben követtek el, amely a Büntető Törvénykönyv szerint a kisebb kár legalább húszezer példányát tette ki,
az Európai Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények;
az a) – l) vagy az m) pontban említett bűncselekményekkel kapcsolatos bűncselekmények, amennyiben az együttes fellépés feltételei teljesülnek;
a szélsőségesség bűncselekményei a Btk. 140a. § -a szerint.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság


text:
Másodfokú ítéletek a devizahitel-szerződések ügyében - Pert vesztett az OTP Bank, az OTP Jelzálogbank és az OTP Ingatlanlízing | hírek | Jogi Fórum
2015.01. 9. Jogi Fórum / MTI
Másodfokon is elutasította a bíróság az OTP Bank Nyrt., az OTP Jelzálogbank Zrt. és az OTP Ingatlanlízing Zrt. devizahitel-szerződések ügyében a magyar állammal szemben benyújtott kereseteit csütörtökön.
Az OTP Bank és Jelzálogbank perében december 5-én született ítélet elsőfokon, akkor a Fővárosi Törvényszék elutasította az OTP Bank keresetét, amelyet az egyoldalú szerződésmódosítás során alkalmazott általános szerződési feltételek (ászf) tisztességességének megállapítására nyújtott be. A határozat ellen mind a pénzintézet, mind az alperes magyar állam fellebbezett.
A másodfokú bíróság indoklása szerint a felperes pénzintézet fellebbezése alaptalan, az alperes indoklás elleni fellebbezését nagyrészt alaposnak találta. A bírói tanács elnöke a másodfokú tárgyalást követően hirdette ki az ítéletet. A bíróság kötelezte az első és a másodrendű felperest, hogy fizessen meg az alperesnek 635 ezer forint másodfokú perköltséget, valamint 1 millió forint plusz áfa mérsékelt összegű ügyvédi munkadíjat.
Az ítélőtábla álláspontja szerint az elsőfokú bíróság helyesen állapította meg a tényállást, annak ítéletetével is egyetértett, ugyanakkor indoklásával csak kisebb részben ért egyet. Az ítélőtábla megállapította: az általa a törvény hatálya alá tartozónak minősített valamennyi ászf kapcsán, hogy azok nem teljesítik a világos, érthető, egyértelmű, valamint az átlátható, ellenőrizendő szabályozás követelményét egyik időszakban sem. A másodfokú bíróság szerint nem helytálló az elsőfok indolása, amely szerint azért nem kezdeményezett előzetes döntéshozatali eljárást, mert az Ab nem válaszolta meg azt a kérdést, hogy az állam milyen minőségben vesz részt a perben, azaz alkotmányosan szereplője lehet-e az eljárásnak. Az Ab egy korábbi döntésében ugyanis kimondta: az állam a fogyasztók érdekében, a fogyasztói igények érvényesülése érdekében vesz részt a perben – mondta a bíró. A másodfokon eljáró bíróság szerint előzetes döntéshozatal akkor kezdeményezhető, ha a nemzeti bíróságnak az előtte folyamatban lévő perben szüksége van az uniós jog értelmezésére az érdemi döntés meghozatalához. Ha a magyar állam nem vehetne részt alkotmányosan a perben, akkor meg kellene szüntetni a pert, és nem lenne előzetes döntéshozatalra szoruló kérdés – tette hozzá a bíró az indoklás összefoglalásakor. A peres felek által hivatkozott uniós fogyasztóvédelmi irányelvvel kapcsolatban a bíró kiemelte: az irányelv célja, hogy a fogyasztókkal szerződő felek ne alkalmazzanak tisztességtelen szerződéses feltételeket. Mivel az ügyben a felperesek a fogyasztókkal szerződő felek, ezért ők nem támaszthatnak igényt saját javukra a fogyasztóvédelmi irányelve alapozva.
A bíró közlése szerint a felperes joggal hivatkozott arra, hogy a Kásler-ügy árfolyamrésre vonatkozó megállapításai automatikusan nem alkalmazhatók az egyoldalú szerződésmódosításra. A fogyasztót a szerződéskötéskor az egyoldalú kamat-, költség- és díjmódosítás főbb mechanizmusáról és feltételeiről világosan tájékoztatni kell, valamint a jog gyakorlásakor is informálni kell a meghozott döntésről az ok megjelölésével és biztosítani számára a valós felmondás lehetőségét. A bíró rámutatott: a jog gyakorlásakor történő tájékoztatás nem pótolja a szerződéskötéskori tájékoztatást. A bíró kitért arra, hogy a világos, érthető megfogalmazás jogát nem elég deklarálni, a jog tartalmát is szabályozni kell, mert ha ez nem jelenik meg a szerződésben, akkor alá-fölérendeltség keletkezik, ami nem polgári jogi jogviszony. Az ítélőtábla szerint fel sem merülhet, hogy az egyoldalú szerződésmódosítás joga a bírói úton való, vagy jogszabállyal történő szerződésmódosítás alternatívája legyen a szerződésben. A vis major jellegű okokhoz nem köthető az egyoldalú szerződés módosítási jog, mivel így az egyik fél érdeksérelme a másik fél esetleg hasonlóan súlyos érdeksérelmével legyen elhárítva – tette hozzá a bíró az indoklás ismertetésekor.
Az OTP Ingatlanlízing esetében az ítélőtábla megalapozottnak tartotta az alperes magyar állam fellebbezését - miszerint a törvényszék ítéletéből nem derül ki egyértelműen, hogy a kikötések törvény hatálya alá tartozásának hiányában, vagy a tisztességtelenség miatt utasította el a pénzintézet keresetét -, így részben megváltoztatta az elsőfokú ítélet indoklását. Az ítélet szerint a pénzintézet valamennyi vizsgált általános szerződési feltétele (ászf) egyik időszakban sem elégítette ki az egyértelműség és átláthatóság követelményét, ugyanis a felperes pénzintézet nem szabályozta a fogyasztó kötelezettségvállalásának mértékét és mechanizmusát.
Az alkalmazandó törvény jellegénél fogva a fenti kritériumok elmulasztásából következik, hogy az ászf-ek nem felelhettek meg többek között a szimmetria elvének sem – hangzott el. A Fővárosi Ítélőtábla elutasította a pénzintézet eljárás felfüggesztésére és az Alkotmánybírósághoz (Ab), valamint az Európai Bírósághoz fordulásra vonatkozó kérelmét és 635 ezer forint másodfokú perköltség megfizetésére kötelezte a társaságot. A tanácselnök elmondta: az Ab határozata kötelező, amely eldöntötte, hogy a tavaly nyáron elfogadott jogszabály nem sérti a jogbiztonságot, sem a tisztességes eljáráshoz való jogot, valamint a visszaható hatályú törvényalkotás tilalmát, tehát ezekben a tárgykörökben az előzetes döntéshozatallal kapcsolatos kérelem megalapozatlan.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


a)11 nyilvántartásba nem vett belső egyházi jogi személy fenntartó esetén a belső egyházi jogi személy jogi személyiségét,
10. § (1)13
(2)14 A központi költségvetésről szóló törvényben foglalt feltételek fennállása esetén az igazgatóság a támogatást – ha jogszabály másként nem rendelkezik, vagy a kérelemben más nem szerepel – nem új fenntartó esetén tárgyév január 1-jétől, új fenntartó esetén a befogadás, illetve azon tény szolgáltatói nyilvántartásba történő bejegyzése hatályosságának kezdetétől állapítja meg, hogy a fenntartó a támogatásra befogadás nélkül is jogosult.
(3)15 A támogatást megállapító határozat tartalmazza
b)16 az engedélyes támogatásra jogosító bejegyzett férőhelyszáma, az ellátható személyek támogatásra jogosító bejegyzett száma, a támogató szolgáltatás és a közösségi alapellátások támogatásra jogosító feladatmutatója, illetve a nem hálózat keretében működő helyettes szülőnél elhelyezhető gyermekek támogatásra jogosító bejegyzett száma emelkedett, vagy
(4)17 Az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti esetben a soron kívüli pótigényt a bejegyzésről illetve adatmódosításról szóló döntés véglegessé válását követő tizenöt napon belül lehet benyújtani. A határidő elmulasztása esetén a pótigény csak a 11. § (3) bekezdésében foglaltak szerint nyújtható be.
13. § (1)18 A fenntartó a tárgyév áprilisában, júliusában és októberében (a továbbiakban együtt: felülvizsgálati hónap) köteles megvizsgálni, hogy a felülvizsgálati hónapot megelőző tizenkét hónapban ténylegesen nyújtott ellátás adataiból éves szintre számított feladatmutató eléri-e a megállapított támogatás alapjául szolgáló feladatmutató 90 százalékát.
b)19 az engedélyes támogatásra jogosító bejegyzett férőhelyszáma, az ellátható személyek támogatásra jogosító bejegyzett száma, a támogató szolgáltatás és a közösségi alapellátások támogatásra jogosító feladatmutatója, illetve a nem hálózat keretében működő helyettes szülőnél elhelyezhető gyermekek támogatásra jogosító bejegyzett száma a megállapított támogatás alapjául szolgáló feladatmutató alá csökken, vagy
14. § (1)20 Az igazgatóságok az összesített igényeket a miniszter által meghatározott módon, a tárgyhónapot megelőző hónap 23-áig, januárban 12-éig küldik meg a miniszternek. A miniszter által vezetett minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) az igényelt támogatást minden hónap 5-éig, januárban 16-áig biztosítja az igazgatóságoknak.
(3)21 A fenntartó a lemondással egyidejűleg a 25. §-ban foglaltak megfelelő alkalmazásával kérheti a tartozás több részletben történő levonását azzal, hogy a levonásnak a tárgyévben meg kell történnie. Ha a levonásra a tárgyévben folyósítandó támogatás nem nyújt fedezetet, a fenntartó köteles a különbözetet a lemondás ügyében hozott határozat véglegessé válását követő húsz napon belül visszafizetni. A visszafizetésről a lemondás ügyében hozott határozatban rendelkezni kell.
(2)23 Ha a fenntartó
(3)24 Megszűnt fenntartó esetén az igazgatóság huszonöt napon belül határoz az elszámolás elfogadásáról, a többlettámogatási igényről, a támogatás visszavonásáról, a visszafizetésről és a kamatfizetésről.
(4)25 Az igazgatóság az elszámolásokat a miniszter által meghatározott módon összesíti, és a tárgyévet követő év április 15-éig megküldi a miniszternek.
(3a)27 Az igazgatóság az ellenőrzési tervét elektronikus levélben megküldi az illetékességi területe szerinti működést engedélyező szervnek.
(5)28 Az ellenőrzést a fenntartó valamennyi engedélyesénél, illetve szükség szerint a fenntartó székhelyén le kell folytatni. Az engedélyesnél az ellenőrzést az engedélyes címe szerint illetékes igazgatóság folytatja le (a továbbiakban: ellenőrző igazgatóság).
(7)29 A titkos menedékházként működő családok átmeneti otthonának ellenőrzése során az ellenőrző igazgatóság az ellátottak személyes adatait tartalmazó iratokat csak a helyszínen vizsgálhatja meg, azokat az engedélyes címéről nem viheti el, és azokról másolatot nem készíthet.
20. § (1)30 Ha a fenntartó, a szolgáltató vagy az engedélyes az ellenőrzést akadályozza, az igazgatóság a támogatás folyósítását hivatalból felfüggeszti, és – ha az akadályoztatás tizenöt napon belül nem szűnik meg – a rendelkezésre álló adatok alapján dönt. Az igazgatóság az ellenőrzés akadályozása miatt a támogatás folyósítását az akadályozás megszűnéséig, illetve ha az igazgatóság az akadályoztatás miatt a rendelkezésre álló adatok alapján dönt, a döntés véglegessé válásáig függeszti fel.
(2)31 Az igazgatóság a lefolytatott ellenőrzés során tett megállapításokra figyelemmel, a közérdek védelmében a támogatás folyósítását a büntetőeljárás jogerős befejezéséig hivatalból felfüggesztheti, ha tudomására jut, hogy a fenntartó tevékenységével vagy a szolgáltató működésével összefüggő ügyben büntetőeljárás folyik.
(3)32 A támogatás folyósításának (2) bekezdés szerinti felfüggesztése arra az engedélyesre és szolgáltatásra terjedhet ki, amellyel kapcsolatban a büntetőeljárás folyik.
(4)33 Az igazgatóság a tárgyév november 15-én az (1) bekezdés alapján felfüggesztés alatt álló támogatások összegét tárgyév november 20-áig visszavezeti a minisztériumnak. Ha az igazgatóság a visszavezetést követően a felfüggesztést megszünteti, az erről szóló döntését a miniszterrel is közli, és egyidejűleg megigényli a szükséges támogatást. A miniszter az igényelt támogatást az igény beérkezésétől számított 25 napon belül biztosítja az igazgatóságnak. Az igazgatóság a támogatást annak hozzá történő beérkezését követő 5 napon belül folyósítja a fenntartónak.
21. §34
(3)36 Ha az ellenőrző igazgatóság az engedélyes működésével kapcsolatban hiányosságot észlel, azt a határozat, jegyzőkönyv másolatának megküldésével egyidejűleg elektronikus levélben jelzi az engedélyes ügyeiben általános illetékességgel rendelkező működést engedélyező szervnek.
(1a)37
(2)38 A fenntartó az egyházi kiegészítő támogatást a központi költségvetésről szóló törvényben és az államháztartásról szóló törvényben meghatározottak szerint használhatja fel, az egyéb támogatást a szolgáltató alapfeladatának ellátására vagy működési, fenntartási kiadásaira fordíthatja.
(3)39 A támogatás jogosulatlan igénybevétele vagy a (2) bekezdésben foglaltaktól eltérő felhasználása esetén a fenntartó a támogatást vagy annak egy részét az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló kormányrendeletben meghatározottak szerint, az ott meghatározott ügyleti kamattal növelt összegben köteles visszafizetni.
(4)40 Ha a fenntartó az elszámolást az igazgatóság erre vonatkozó, a 18. § (2) bekezdése szerinti felhívása ellenére, az abban foglalt határidőben nem nyújtja be, köteles a tárgyévi támogatást az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló kormányrendeletben meghatározott ügyleti kamattal növelt összegben visszafizetni.
24. § (1)41 A fenntartó az elszámolás és az ellenőrzés során keletkezett visszafizetési kötelezettségének és a kamatfizetési kötelezettségének – ha az igazgatóság a visszafizetési és kamatfizetési kötelezettség teljesítésére a 25. §-ban foglaltak szerint halasztást vagy részletekben történő teljesítést (a továbbiakban együtt: fizetési kedvezmény) nem engedélyezett – az azt előíró határozat véglegessé válását követő húsz napon belül köteles eleget tenni.
(5)42 A beszedési megbízás érvényesítése után fennmaradó tartozás végrehajtásának foganatosítása érdekében az igazgatóság megkeresi az állami adóhatóságot.
25. §43 (1) Az igazgatósághoz fizetési kedvezmény iránti kérelem a teljesítési határidő lejárta előtt nyújtható be.
a)44 az engedélyest törölték a szolgáltatói nyilvántartásból, és ezt követően nem az egyházi fenntartó másik engedélyese nyújtja a szolgáltatást az ellátottaknak,
28. § (1)45 A Gyvt. 145/A. § (2) bekezdés a) és b) pontja szerinti feltételek fennállását a működést engedélyező szerv az egyházi fenntartású engedélyes bejegyzése során hivatalból állapítja meg.
(2)46 Ha az ellátottak azonossága az egyházi fenntartású engedélyes bejegyzése során nem állapítható meg, de legalább részben azonos ellátási területen hasonló szolgáltatásokat nyújtó, helyi önkormányzat vagy társulás által fenntartott – gyermekjóléti, gyermekvédelmi intézmény esetén részben vagy egészben ugyanabban az ingatlanban működő – engedélyes tizenkét hónapnál nem régebben szűnt meg, a működést engedélyező szerv a bejegyzést követő hatvan napon belül ellenőrzést tart. Ha a Gyvt. 145/A. § (2) bekezdés a) és b) pontja szerinti feltételek fennállnak, azt a működést engedélyező szerv hivatalból határozatban állapítja meg.
(5)47 A megtérített egyházi kiegészítő támogatást a minisztérium – egyházi kiegészítő támogatás folyósítására szolgáló – előirányzata javára kell átutalni.
9/A.48 A 2019. évi minimálbér és garantált bérminimum kompenzációja
29. §49 (1) 2019. január–december hónapokra a 2019. évi minimálbér és garantált bérminimum kompenzációja céljából kiegészítő támogatásra (a továbbiakban: bérkompenzáció) az a fenntartó jogosult, amelynek a 2019. évre a 2. melléklet szerinti szolgáltatás után a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) alapján támogatást állapítottak meg.
32. §50 Ha a szolgáltatói nyilvántartásba történő bejegyzés vagy az adatmódosítás iránti kérelmet 2015. december 31-éig benyújtják, a 2016. január 1-jét megelőzően hatályos 28. és 29. §-t 2015. december 31-ét követően is alkalmazni kell.
33. §51 (1)52 Az igazgatóság a szociális ágazati összevont pótlékhoz nyújtott támogatásban részesülő fenntartó részére 2019 januárjában, februárjában, márciusában, áprilisában, májusában és júniusában a támogatást megállapító határozatban foglalt, az adott hónapra vonatkozó működési támogatási összegen felül, annak 25%-át előzetesen folyósítja. Az igazgatóság a 2019. január–június hónapokban előzetesen folyósított támogatási összeget havi egyenlő részletekben, a 2019. július–december hónapokban folyósítandó támogatási összegből vonja le.
(4)54 Ha a fenntartó 2019. december 31-ét megelőzően megszűnik, az előzetesen folyósított támogatási összegből a tényleges feladatmutatón alapuló, időarányos támogatáson felüli összeget az elszámoláskor vissza kell fizetnie. Egyebekben az előzetesen folyósított támogatási összeg elszámolására a támogatás elszámolására vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
(5)55 A bölcsődére és a mini bölcsődére tekintettel 2019. január–június hónapokban az (1) bekezdés alapján előzetesen folyósított támogatást a 2019. július–december hónapokban folyósítandó támogatási összegből nem kell levonni, arra a fenntartó kiegészítő támogatásként jogosult. A kiegészítő támogatás után a fenntartót egyházi kiegészítő támogatás nem illeti meg.
(6)56 Az (5) bekezdés szerinti kiegészítő támogatás
34. §57 E rendeletnek az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény hatálybalépésével összefüggő egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelettel megállapított rendelkezéseit a rendelkezések hatálybalépését58 követően indult és a megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
35. §59 (1) A Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 41. § (1) bekezdés d) pontja, valamint 8. melléklet IV. pontja alapján szociális ágazati összevont pótlékhoz nyújtott támogatásra jogosult fenntartót – amennyiben a támogatás biztosításának Kvtv. szerinti egyéb feltételei 2018 decemberében is fennállnak – a 2018. december havi foglalkoztatásra tekintettel is megilleti a szociális ágazati összevont pótlékhoz nyújtott támogatás (a továbbiakban: december havi pótléktámogatás).
36. §60 (1) A Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény (a továbbiakban: Kvtv2.) 42. § (1) bekezdés a) pontja, valamint 2. melléklet III. pont 3. alpont e) pontja alapján falugondnoki vagy tanyagondnoki szolgáltatás jogcímen 2019. április 1-jén támogatásban részesülő fenntartót – amennyiben a támogatás biztosításának a Kvtv2. szerinti egyéb feltételei az e § szerinti támogatás folyósításának időpontjában is fennállnak – a falugondnoki vagy tanyagondnoki szolgáltatásra tekintettel 1 150 000 forint kiegészítő támogatás illeti meg falugondnoki, illetve tanyagondnoki szolgálatonként (a továbbiakban: falu- és tanyagondnoki kiegészítő támogatás). Amennyiben a falu- vagy tanyagondnoki szolgálat nem egész évben működik, a falu- és tanyagondnoki kiegészítő támogatás a működés megkezdését követő hónap 1-jétől, illetve megszűnése hónapjának utolsó napjáig időarányosan jár.
2. melléklet a 489/2013. (XII. 18.) Korm. rendelethez61
11 A 8. § (1) bekezdés a) pontja a 232/2019. (X. 4.) Korm. rendelet 17. §-a szerint módosított szöveg.
12 A 9. §-t a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 477. § c) pontja hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
13 A 10. § (1) bekezdését a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 220. § b) pontja hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
14 A 10. § (2) bekezdése a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 476. § c) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
15 A 10. § (3) bekezdés nyitó szövegrésze a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 477. § d) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
16 A 12. § (1) bekezdés b) pontja a 419/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 47. § a) pontja szerint módosított szöveg.
17 A 12. § (4) bekezdése a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 476. § d) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
18 A 13. § (1) bekezdése a 32. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
19 A 13. § (2) bekezdés b) pontja a 419/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 47. § a) pontja szerint módosított szöveg.
20 A 14. § (1) bekezdése a 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 788. § a)–b) pontja, a 419/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 47. § b) pontja, a 499/2016. (XII. 28.) Korm. rendelet 30. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
21 A 15. § (3) bekezdése a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 476. § e) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
22 A 16. § (2) bekezdését a 499/2016. (XII. 28.) Korm. rendelet 31. §-a hatályon kívül helyezte.
23 A 18. § (2) bekezdés záró szövegrésze a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 476. § f) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
24 A 18. § (3) bekezdése a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 219. §-ával megállapított, a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 476. § g) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 618. §-át.
25 A 18. § (4) bekezdése a 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 788. § b)–c) pontja szerint módosított szöveg.
26 A 19. § (2) bekezdést a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 477. § e) pontja hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
27 A 19. § (3a) bekezdését a 419/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 42. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 254. § (1) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
28 A 19. § (5) bekezdése a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 475. § (3) bekezdésével megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
29 A 19. § (7) bekezdését a 419/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 42. § (2) bekezdése iktatta be.
30 A 20. § (1) bekezdése a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 476. § f) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
31 A 20. § (2) bekezdése a 419/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 43. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
32 A 20. § (3) bekezdését a 419/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 43. § (2) bekezdése iktatta be.
33 A 20. § (4) bekezdését a 419/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 43. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 499/2016. (XII. 28.) Korm. rendelet 30. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
34 A 21. §-t a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 220. § c) pontja hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
35 A 22. § (2) bekezdését a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 220. § d) pontja hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
36 A 22. § (3) bekezdése a 419/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 44. §-ával megállapított, a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 254. § (1) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
37 A 23. § (1a) bekezdését a 419/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 45. §-a iktatta be, a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 477. § f) pontja hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 618. §-át.
38 A 23. § (2) bekezdése a 419/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 47. § c) pontja szerint módosított szöveg.
39 A 23. § (3) bekezdése a 353/2014. (XII. 29.) Korm. rendelet 80. §-a szerint módosított szöveg.
40 A 23. § (4) bekezdése a 353/2014. (XII. 29.) Korm. rendelet 80. §-a szerint módosított szöveg.
41 A 24. § (1) bekezdése a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 476. § h) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
42 A 24. § (5) bekezdése a 475/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 58. §-ával megállapított szöveg.
43 A 25. § a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 475. § (4) bekezdésével megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
44 A 27. § (3) bekezdés a) pontja a 499/2016. (XII. 28.) Korm. rendelet 29. §-ával megállapított szöveg.
45 A 28. § (1) bekezdése a 419/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 48. § a) pontja szerint módosított szöveg.
46 A 28. § (2) bekezdése a 419/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 48. § b) pontja szerint módosított szöveg.
47 A 28. § (5) bekezdése a 419/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 47. § d) pontja szerint módosított szöveg.
48 A 9/A. alcímet a 140/2019. (VI. 14.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be.
49 A 29. §-t a 419/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 48. § c) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 140/2019. (VI. 14.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be.
50 A 32. §-t újonnan a 419/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 46. §-a iktatta be.
51 A 33. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette, újonnan a 18/2017. (II. 1.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be.
52 A 33. § (1) bekezdése a 123/2019. (V. 27.) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
53 A 33. § (3) bekezdését a 123/2017. (VI. 7.) Korm. rendelet 11. §-a hatályon kívül helyezte.
54 A 33. § (4) bekezdése a 123/2017. (VI. 7.) Korm. rendelet 10. § (2) bekezdése, a 305/2018. (XII. 27.) Korm. rendelet 22. §-a szerint módosított szöveg.
55 A 33. § (5) bekezdését a 140/2019. (VI. 14.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
56 A 33. § (6) bekezdését a 140/2019. (VI. 14.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
57 A 34. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette, újonnan a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 475. § (5) bekezdése iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
58 A hatálybalépés napja 2017. december 31.
59 A 35. §-t a 226/2018. (XII. 4.) Korm. rendelet 17. §-a iktatta be.
60 A 36. §-t a 123/2019. (V. 27.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be.
61 A 2. mellékletet a 140/2019. (VI. 14.) Korm. rendelet 4. §-a iktatta be.


text:
ÁLLÁSFOGLALÁSI INDÍTVÁNY a transzatlanti adatáramlásokról
Eljárás : 2016/2727(RSP)
Válasszon egy dokumentumot : B8-0633/2016
177k 80k
Lásd még közös határozatra irányuló javaslatot RC-B8-0623/2016
a transzatlanti adatáramlásokról (2016/2727(RSP))
Ignazio Corrao, Laura Ferrara, Beatrix von Storch az EFDD képviselőcsoport nevében
Az Európai Parlament állásfoglalása a transzatlanti adatáramlásokról (2016/2727(RSP))
– tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) és különösen annak 2., 3., 4., 5., 6., 7., 10. és 21. cikke, az Európai Unió Alapjogi Chartája és különösen annak 1., 3., 6., 7., 8., 10., 11., 20., 21., 42., 47., 48. és 52. cikke, az emberi jogok európai egyezménye és különösen annak 6., 8., 9., 10. és 13. cikke és az európai bíróságok biztonságra, magánéletre és a szólásszabadságra vonatkozó ítélkezési gyakorlata által meghatározott jogi keretre,
– tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre(1)(a továbbiakban: adatvédelmi irányelv),
– tekintettel a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló, 2008. november 27-i 2008/977/IB tanácsi kerethatározatra(2),
– tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2016. április 27-i (EU) 2016/697 európai parlamenti és tanácsi rendeletre(3) (a továbbiakban: „általános adatvédelmi rendelet”), valamint a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről szóló 2016. április 27-i (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelvre(4),
– tekintettel a 2000. július 26-i 2000/520/EK bizottsági határozatra (a védett adatkikötőről szóló határozat),
– tekintettel „az Európai Unió és az Egyesült Államok közötti adatáramlás vonatkozásában a bizalom újjáépítéséről” című 2013. november 27-i (COM(2013)0846) és „A védett adatkikötő működéséről az uniós polgárok és az EU-ban letelepedett vállalatok szempontjából” című 2013. november 27-i (COM(2013)0847), az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményekre,
– tekintettel az Európai Bíróság C-362/14. számú, Maximillian Schrems kontra adatvédelmi biztos ügyben hozott 2015. október 6-i ítéletére (EU:C:2015:650),
– tekintettel a 95/46/EK irányelv alapján, az Európai Bíróság C-362/14. sz. (Schrems-)ügyben hozott ítéletét követően a személyes adatoknak az Európai Unióból az Amerikai Egyesült Államokba történő továbbításáról szóló 2015.november 6-i, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményre (COM(2015)0566),
– tekintettel a 29. cikknek megfelelően felállított munkacsoport 2016. február 3-i, a Schrems-ítélet következményeiről szóló nyilatkozatára,
– tekintettel az Obama elnök által 2016. február 24-én aláírt, a bírósági jogorvoslatról szóló 2015. évi törvényre,
– tekintettel a 2015. évi „USA Freedom Act” törvényre(5),
– tekintettel a 28. elnöki rendeletben (PPD-28) meghatározott egyesült államokbeli rádióelektronikai felderítési tevékenységekre vonatkozó reformokra(6), valamint a „Transzatlanti adatáramlás: erős biztosítékok a bizalom helyreállításáért” című 2016. február 29-i, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményre (COM(2016)0117),
– tekintettel a 29. cikk szerinti munkacsoportnak az EU–USA adatvédelmi pajzs megfelelőségi határozattervezetéről szóló 2016. április 13-i 01/2016. számú véleményére,
A. mivel az Európai Bíróság a C-362/14. számú, Maximillian Schrems kontra adatvédelmi biztos ügyben hozott 2015. október 6-i ítéletében érvénytelenítette a védett adatkikötőről szóló határozatot;
B. mivel az Európai Bíróság a C-362/14. számú ügyben hozott ítéletében az alábbiakat hangsúlyozta:
i. a személyes adatok védelméhez fűződő alapvető jog jelentősége többek között abban az esetben is, amikor az adatokat az EU-n kívülre továbbítják,
ii. a Bizottság védett adatkikötőről szóló határozata nem tartalmaz kielégítő megállapításokat az egyesült államokbeli hatóságok említett határozat keretében továbbított adatokhoz való hozzáférésének korlátozására, sem pedig az ilyen jellegű beavatkozás elleni hatékony jogi védelemre vonatkozóan,
iii. az egyesült államokbeli nemzetbiztonsági, közérdeket érintő és bűnüldözéssel kapcsolatos követelmények megelőzik a védett adatkikötőről szóló keretet olyannyira, hogy az egyesült államokbeli vállalatoknak figyelmen kívül kell hagyniuk a védett adatkikötő védelmet biztosító szabályait, amennyiben azok a fenti követelményekbe ütköznek,
iv. a hatóságok általános hozzáférése az elektronikus kommunikáció tartalmához csorbítja a magánélet tiszteletben tartásához fűződő alapvető jogot,
v. a Bizottság azon határozatának megléte, amely megállapítja, hogy valamely harmadik ország megfelelő védelmi szintet biztosít a továbbított személyes adatoknak, nem teheti semmissé, vagy csökkentheti a nemzeti felügyeleti hatóságok azon hatáskörét, hogy független vizsgálatot végezzenek arra vonatkozóan, hogy a személyes adatok harmadik országba történő továbbítása megfelel-e az adatvédelmi irányelvben foglalt előírásoknak;
C. mivel a védett adatkikötőről szóló határozat hiányában az EU-ból az Egyesült Államokba adatokat továbbító cégek jogbizonytalansággal szembesülnek és azzal, hogy a tagállamok adott esetben bűnüldözési és jogérvényesítési intézkedéseket foganatosítanak, de az USA-ba történő adattovábbításhoz más eszközöket is felhasználhatnak, például az általános szerződési feltételeket (a Bizottság a tengerentúli adatfeldolgozókkal foglalkozó vállalatok számára gondoskodik a szerződési feltételeket tartalmazó sablonokról) és a kötelező erejű vállalati szabályokat (azok a szabályok, amelyek meghatározzák valamely vállalat politikáit a személyes adatok egyazon vállalaton belüli nemzetközi továbbítására vonatkozóan);
D. mivel noha az üzleti közösség képviselői tárt karokkal fogadták az EU–USA adatvédelmi pajzsról szóló megállapodást, nem világos, hogy az új keret tartós jogbiztonságot nyújt-e majd az EU-ból az Egyesült Államokba adatokat továbbító cégek számára;
1. üdvözli azokat az erőfeszítéseket, amelyeket a Bizottság és az Egyesült Államok kormánya tett, hogy a védett adatkikötőről szóló határozathoz képest jelentős előrelépést érjenek el az EU és az USA közötti adatvédelmi pajzs tekintetében, és hangsúlyozza a transzatlanti kereskedelem és együttműködés fontosságát;
2. hangsúlyozza, hogy az EU és az Egyesült Államok közötti egészséges kapcsolat fenntartása mindkét fél számára alapvetően fontos; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a tárgyalások során az Egyesült Államok és az EU egésze között létrejövő, az adatvédelemhez és a magánélethez fűződő jogokat tiszteletben tartó megoldást kell találni;
3. tudomásul veszi a Bíróság C-362/14. számú ügyben hozott ítéletének és a személyes adatok tárolásának megszüntetéséhez való jogról szóló uniós szabályok következményeit a Bíróság 2014. május 13-i C-131/12. számú ítéletében (Google Spain SL Google Inc. kontra AEPD) és a 2018-ban hatályba lépő általános adatvédelmi rendelet 17. cikkében foglaltak szerint, amelyek jelentős jogi, gazdasági és kulturális éket vertek az uniós és az egyesült államokbeli kereskedelmi partnerek közé;
4. emlékeztet arra, hogy a megfelelőségi határozatnak és mellékleteinek meg kell felelniük a C-362/14. számú ítélet előírásainak, szigorú kötelezettségek elé állítva az európaiak adatait kezelő vállalatokat és hathatós végrehajtást biztosítva, egyértelmű biztosítékokat és átláthatósági kötelezettségeket előírva az Egyesült Államok kormányának hozzáférésére vonatkozóan, valamint számos jogorvoslati lehetőséggel tényleges védelmet nyújtva az uniós polgárok számára;
5. kéri a Bizottságot a 29. cikk szerinti munkacsoportnak az EU–USA adatvédelmi pajzs megfelelőségi határozattervezetéről szóló 2016/01. számú véleményében foglalt ajánlások maradéktalan végrehajtására;
6. aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az adatvédelmi pajzzsal kapcsolatos megállapodás esetleg nem felel meg az EU Alapjogi Chartájában, az adatvédelmi irányelvben, az általános adatvédelmi rendeletben, valamint az Európai Bíróság és az Emberi Jogok Európai Bírósága vonatkozó határozataiban szereplő előírásoknak;
7. felszólítja a Bizottságot, hogy ne lépje túl végrehajtási hatáskörét azzal, hogy az USA rendszerének teljes körű értékelése nélkül, illetve a jelen állásfoglalásban kiemelt kérdések figyelembevétele nélkül úgy határoz, hogy az adatvédelmi pajzsról szóló megállapodás megfelelő védelmet biztosít az Egyesült Államokban;
8. hangsúlyozza, hogy be kell illeszteni egy kétéves hatályvesztési záradékot a megfelelőségi határozat érvényességére vonatkozóan, és az általános adatvédelmi rendelet alapján új tárgyalásokat kell kezdeni az USA-val a keret javításáról;
9. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak, valamint az Amerikai Egyesült Államok kormányának és Kongresszusának.
HL L 350., 2008.12.30., 60. o.
HL L 119., 2016.5.4., 89. o.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
IV/00946/2015
. IV/00946/2015
Az ügy tárgya: a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 20.K.33.281/2013/14. számú ítélete, valamint a Nemzeti Adó-és Vámhivatal Központi Hivatala 5887/12/2013. számú határozata elleni alkotmányjogi panasz (pénznyerő automaták üzemeltetése)
Az indítványozó - az Abtv.27. §-a alapján - a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (bíróság) 20.K.33.281/2013/14. számú ítélete, valamint a Nemzeti Adó-és Vámhivatal (NAV) alapul szolgáló 5887/12/2013. sz. közigazgatási határozata alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól. Az Abtv. 61. § (1) bek. b) pontja alapján kezdeményezte továbbá az Alkotmánybíróságnál a bíróság ítéletével helybenhagyott,a NAV határozatra vezetett, illetve vezetendő végrehajtásnak az ügy elbírálásáig történő felfüggesztését.
Az indítványozó kifogásolta, hogy a NAV hivatkozott határozatával 500.000 Ft. bírságot szabott ki, arra hivatkozással, hogy az indítványozó által működtetett terminál pénznyerő automatának minősül és annak üzemeltetésére a hatóság engedélye nélkül került sor. A bíróság közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata iránt indított perben az indítványozó mint felperes keresetét elutasította.
Az indítványozó sérelmezi, hogy a bíróság döntésével összefüggésben további jogorvoslati lehetőség a rendes bírói eljárásban nem áll rendelkezésre, figyelemmel a pertárgy értékére (Pp. 340/A. § (2) bekezdés a) pont). Álláspontja szerint ez a szabályozás a jogorvoslathoz való joga sérelmét eredményezte.
a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 20.K.33.281/2013/14. számú ítélete, a Nemzeti Adó-és Vámhivatal Központi Hivatala 5887/12/2013. számú határozata
IV_946_0_2015_inditvany.pdf
A határozat száma: 3158/2015. (VII. 24.) AB végzés
3158_2015_végzés.pdf
Az Alkotmánybíróság a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 20.K.33.281/2013/14. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[2]	Az indítványozó a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (a továbbiakban: bíróság) 20.K.33.281/2013/14. számú – részére 2014. december 31-én kézbesített – ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítása és megsemmisítése iránt az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a szerinti alkotmányjogi panaszát 2015. február 27-én adta postára. A beadvány 2015. április 3-án érkezett az Alkotmánybírósághoz. Az indítványozó kérte a támadott jogerős ítélet végrehajtásának a felfüggesztését is az Abtv. 61. § (1) bekezdés b) pontja alapján.
. 04/03/2015
. 3158/2015. (VII. 24.)

matches: Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Alkotmánybíróság vs Kúria – egy megsemmisített jogegységi határozat margójára | MTA TK Jogtudományi Intézet
Alkotmánybíróság vs Kúria – egy megsemmisített jogegységi határozat margójára
Az Alkotmánybíróság nemrég megsemmisítette a Kúria 3/2013-as jogegységi határozatát. A jogegységi határozat egy szerencsétlenül megfogalmazott Szja. törvény – hely korrigálásaként született, de büntetőjogi hatásai is voltak, amivel a Kúria nem számolt. Nem példa nélküli, de igen ritka, hogy az Ab kúriai jogegységi határozatot semmisítsen meg. A megsemmisítő határozattal egyet lehet érteni, de az Ab érvelése azon a ponton vitatható hogy a Kúria a „törvényhozás talajára” tévedt volna. A problémát részben a jogegységi határozatok általánosan kötelező jellege okozza.
Eddig csaknem visszhang nélkül maradt az Alkotmánybíróság (Ab) egy közelmúltbeli, és véleményem szerint nagy horderejű döntése. Most ebben a rövid, és már a műfajánál fogva sem átfogó blogbejegyzésben szeretném pótolni ezt a hiányt.
A 2/2016 (II. 8.) AB határozatban[1] a testület megsemmisítette a Kúria közigazgatási jogegységi tanácsa által 2013 év végén hozott 3/2013. KMJE jogegységi határozatot[2]. Utóbbi az Szja. tv. 2011. előtt hatályos 58. § (8) bekezdésének igyekezett egységes értelmezést adni, hiszen ez alapján korábban a Kúria két tanácsa is homlokegyenest eltérő döntéseket hozott. [3]
Az Ab határozat sok tanulsággal szolgál, ám ezek közül csak kettővel szeretnék foglalkozni. Egyfelől azzal, hogy hol vannak a bírói jogértelmezés határai, különös tekintettel Alaptörvényünk sokat emlegetett és vitatott 28. cikkére. Másfelől azzal, hogy a lényegükből fakadóan „visszaható hatályú” egyedi bírói döntések problémája hogyan bonyolódik akkor, amikor a bírói fórumok megkapják a jogegységesítés formális hatásköreit, azaz, például egy létező bírói gyakorlatot változtatnak meg.
A jogegységi határozatot egy olyan ügytípus váltotta ki, amely tankönyvi példája lehet egy szerencsétlenül megfogalmazott jogszabály-hely és a kiszámíthatatlanul, gyorsan változó társadalmi viszonyok konfliktusának. Több olyan ügy is a bíróságok elé került ugyanis, amelyekben az adóhatóság fizetési kötelezettséget állapított meg olyan magánszemélyekkel kapcsolatban, akik meglehetősen nagy értékben (több százezer forintról van szó) kereskedtek ingóságokkal az interneten. Az egyik ilyen ügyben 2006-tól kezdődően az illető évente 286, 701, és 870 ilyen tranzakciót bonyolított le, míg a másikban az elért bevételek 5.000.000 és 9.000.000 forint között ingadoztak. Több évet tekintve ez milliós nagyságrendű adóhiányt jelentett.
A „kereskedők” persze nem jelentkeztek be az adóhatóságnál, amely tevékenységüket felfedezve ezt azonnal üzletszerűnek minősítette, és őket az elmaradt adó befizetésére kötelezte. A jogegységi határozat előzményeként szolgáló két ügyben a két adózó bíróság előtt támadta meg a határozatokat.
Az alsó fokú bíróságok az adóhatóságnak adtak igazat, az említett tevékenységeket üzletszerűnek minősítették, bár már ők is felismerték azt a problémát, hogy az üzletszerűséget az ÁFA törvény és a Szja törvény nem pontosan ugyanúgy értelmezi. Hiszen, míg az ÁFA törvény ezt nem definiálta, hanem annak „hétköznapi jelentését” vette alapul, addig az Szja törvény 2011. előtti szövege szerint „(e) rendelkezés alkalmazásában üzletszerű az átruházás, ha ellenérték fejében történik, és az ügylettel kapcsolatban a magánszemélynek az általános forgalmi adó szabályszerűen bejelentkezett alanyaként adólevonási joga megnyílik.” Az Szja törvény tehát a hatósági regisztráció aktusához kötötte a tevékenység üzletszerűségét, ráadásul a 2011-es korrigáló jogszabály-módosítás indokolása is ezt az értelmezést erősítette meg.
Ezek után kerültek az ügyek a Kúria két tanácsa elé, ahol az ÁFA törvény szempontjából ugyan mindkét tanács elfogadta az üzletszerűséget, azonban az Szja vonatkozásában eltért a véleményük. Az egyik tanács úgy érvelt, hogy az Szja törvényben foglalt bejelentkezéssel kezdődik meg az üzletszerű tevékenység végzése. A másik tanács azonban az adóhatósággal és az első fokú bírósággal értett egyet: „Annak ellenére, hogy a felperes az Art. 16. §-ában megfogalmazott bejelentkezési kötelezettségének nem tett eleget, értékesítéseire az Szja. törvény 58. § (8) bekezdésében meghatározottakat kell alkalmazni, azok üzletszerűsége minden kétséget kizáróan megállapítható” – állapította meg. Az első tanács tehát a norma szövegéhez ragaszkodott, a második pedig a be nem jelentkezéssel előállt előnyösebb helyzetet lényegében joggal való visszaélésnek minősítette.
A jogegységi határozat a konfliktust úgy rendezte, hogy leszögezte, nem kerülhet előnyösebb helyzetbe a jogkövető ügyfélnél az, aki nem regisztrál az adóhatóságnál, mert ez „(a)lapvető jogállami elvekkel lenne ellentétes”. A Kúria tehát azt az álláspontot foglalta el, hogy az adóhatóságnak van igaza. Az ebben az időszakban az interneten kereskedőknek –ha az egyéb feltételek is fennálnak – be kellett fizetniük az adót, mert tevékenységük üzletszerű volt, függetlenül attól, hogy mit tartalmaz a vonatkozó Szja. törvénybeli szöveghely.
Eddig az ügy szokványosnak mondható. A Kúria jogértelmezéssel korrigált egy jogalkotói hibát, amelyet aztán – becsületére legyen mondva – a jogalkotó 2011. után maga is kijavított. Valamire azonban sem a jogalkotó, sem a Kúria nem gondolt. A törvénynek ugyanis a 2011. előtti kiskapuját nemcsak az interneten kereskedők használták ki, hanem egy sokkal ellentmondásosabb megítélésű iparág – a színesfém-hulladékokkal kereskedők – is. Egy ilyen ügyben, ahol a fémkereskedő „lebukott”, ellene nemcsak adóhatósági eljárás, hanem büntetőeljárás is indult, a Btk. 396. §-ában foglalt költségvetési csalás miatt. Első fokon el is ítélték 2 év (!) letöltendő (!) börtönbüntetésre. A másodfok azonban érzékelte, hogy valami nincsen rendben, felfüggesztette az eljárást és kérte a jogegységi határozat megsemmisítését, hiszen ez volt az a norma, amely visszamenőlegesen minősítette jogellenesnek a 2011. előtt végzett ilyen tevékenységet. Itt vált világossá, hogy a Kúria nem számolt a jogegységi határozat büntetőjogi konzekvenciáival. Anélkül minősítette ugyanis üzletszerűnek a be nem jelentett tevékenységet is, hogy nem vette figyelembe azt, hogy ezt a jogszabály-helyet egy büntető törvénykönyvbeli törvényi tényállás keretdiszpozíciója (utaló szabálya) „használja”.
Az AB érvelése voltaképpen pofonegyszerű. Egyrészt nem értett egyet a jogegységi határozatnak azzal a tételével, miszerint „ha változnak a külső viszonyok (megváltozik a közgazdasági feltételrendszer, egyéb szabályok miatt a szöveg más kontextusba helyeződik) és a jogalkotó nem korrigál, akkor a bírói jogértelmezés során az Alaptörvény 28. cikke szerint lehetőség van a normaértelmezést a megváltozott viszonyokhoz igazítani.” Az Ab szerint ilyen esetekben - és ezzel a jogegységi határozattal is – a Kúria a „törvényhozás talajára” tévedt, „elvonta a törvényhozói ág jogkörét”, és ráadásul beleütközött a nullum crimen sine lege (nincsen bűncselekmény törvény nélkül) elvébe is, hiszen a rendelkezésnek büntetőjogi relevanciái is vannak. Végül az Ab radikális megoldást választva visszamenőlegesen semmisítette meg a rendelkezést, így a lezárt büntetőügyeket is felül kell vizsgálni.
A határozathoz négyen is fűztek különvéleményt. A különvélemények érvelése eltér, de különösen érdekes Czine Ágnes fejtegetése, amelynek lényege az, hogy „a Kúria jogegységi tanácsa alappal indulhatott ki abból, hogy a jogegységi határozatban értelmezett norma büntetőjogi relevanciával nem bír”. Azaz a jogegységi határozatnak nem kellene büntetőjogi következményének lennie. Ez az érvelés, (hogy meg kell különböztetni a jogegységi határozatokat jogágak szerint) más külön- és párhuzamos véleményekben is visszaköszön. Nagy valószínűséggel ezt maga a Kúria is így gondolta.
Bár a döntések több elvi problémát is felvetnek, ahogy fentebb jeleztem én ezek közül kettőt találok érdekesnek: egyfelől azt, hogy meddig terjedhet egy kúriai jogértelmezés, másfelől, hogy hogyan állunk a Kúria jogegységesítő eszközeinek visszaható hatályával.
Személyes véleményem szerint a jogegységi határozat bőven belefér a jogértelmezés kereteibe, és szerintem szó sincsen jogalkotásról. Ha végigolvassuk a jogegységi határozat alapjául szolgáló ítéleteket, akkor világossá válik, hogy azok az emberek, akik élethivatásszerűen milliós bevételre tettek szert évről évre különböző ingóságok internetes adásvételével, igenis üzletszerű tevékenységet végeztek. Nehéz elképzelni, mi mást jelenthet az „üzletszerűség” ha nem ezt. Továbbá, ha komolyan vesszük az Alaptörvény 28. cikkét, aligha tudunk ennél világosabb esetet mondani, hogy mikor is kellene ezt a passzust alkalmazni. Máshol és mással van a probléma, de erre később visszatérek. Előbb a visszaható hatály kérdéséről.
A jogszabályok visszaható hatályának kérdése is felvet jogelméleti és jogdogmatikai kérdéseket, de ez a probléma ma már inkább a „bírói jog”, módosításával kapcsolatban igazán akut. Röviden, arról van szó, hogy ha van egy általános megfogalmazású jogszabályunk, amelyhez tapad egy következetes bírósági gyakorlat, majd ezt a bírói gyakorlatot a felsőbíróság megváltoztatja, akkor az a kérdés, hogy ezt az új értelmezést mely ügyekben kell alkalmazni. Mivel a „hatály” problémája több időpontot érint, a lehetséges megoldások is sokfélék lehetnek, de alapvetően két szélsőség között helyezkednek el.
Az első szélsőség szerint mind a tényhelyzetek, mind az eljárási időpontok tekintetében kizárólag a jövőre vonatkozóan szabad az új „szabályt” (értelmezést) alkalmazni. Ez a megoldás a jogszabályok hatályosságának szabályait alkalmazza a bírói jogra. Látszólag világos és egyértelmű megoldás, (magam is emellett érveltem korábban), azonban van vele egy sor probléma, sőt valójában teljesen abszurd helyzeteket eredményez. Például azt, hogy a bírósági gyakorlatot hasonlóan „időgépesen” kellene alkalmazni, ahogy egy jogszabályt. Például két egyidőben lezáruló, (de eltérő időpontban bekövetezett élethelyzetet elbíráló), akár ugyanazon bírói tanács által hozott ügyben kétféle döntést kellene hozni: a régi, és az új bírói gyakorlat alapján.
A másik szélsőség szerint pedig minden ügyben (a bíróság előtt folyó ügyekben, és a korábbi tényhelyzetekre alapított ügyekben egyaránt) azonnal az új gyakorlatot kell alkalmazni. Ez a megoldás azzal a következménnyel jár, hogy az új gyakorlatnak még egy jó ideig visszaható hatálya lesz. Ennek ellenére jelenleg lényegében ezt a megoldást alkalmazzák (bizonyos szűk kivételekkel) Európa szinte minden országában. Tehát ennek a problémának nincsen igazán jó megoldása.
A jelenség magyarázata az, hogy a bírói jog „premodern” jelenség, és ameddig a bírói gyakorlat változása csendes, fokozatos és informális, addig a visszaható hatály problémája fel sem merülhet. A bírói jog azonban hasonló formalizáláson esett át, mint a jogalkotás. A legfőbb bírói fórumok „nagykamarái” „jogegységi tanácsai” Európa több országában formális jogosítványokat kaptak a joggyakorlat egységesítésére, az eltérő gyakorlatok közötti explicit választásra, és ezzel egyes megoldások formális „hatályon kívül helyezésére”. Így mára az eredetileg tisztán döntési karakterű bírói jog a szabályok alkotásának minden jellegzetességével rendelkezik, és ezzel látványossá vált szabály karaktere. Ezzel együtt megjelentek vele kapcsolatban ugyanazok az elvárások, amelyek a jogalkotással kapcsolatban már korábban léteztek: ezek közül az egyik a visszaható hatály tilalma.
A magyar helyzet annyiban más, hogy itthon még egy további jellegzetességgel bírnak ezek a felsőbírósági döntések. Azzal, hogy kötelezőek – mégpedig általában a „bíróságokra” – függetlenül ezek szintjétől, vagy ügyszakától.
Úgy vélem, hogy mind a Kúria, mind az Ab ennek a helyzetnek vált az áldozatává. Az Ab szerintem nem érvelt helyesen azzal kapcsolatban, hogy a Kúria alkotmányellenesen tévedt a törvényalkotás talajára: ennyi mindenképpen bele kellene, hogy férjen a teleologikus jogszabály-értelmezésbe. Úgy hiszem, nem is lett volna semmi gond, (és teljesen elfogadható lett volna pl. Czine Ágnes érvelése), ha a Kúria mindezt egy nem kötelező instrumentum formájában nyilvánítja ki. A jogegységi határozat azonban minden bíróságra kötelező. Ezzel az a helyzet állt elő, hogy a büntetőbíróságot a jogegységi döntés igenis kötelezte: nem véletlenül detektálta ezt a problémát épp egy büntetőbíró egy büntetőügyben. Így véleményem szerint az Ab jó megoldást választott. Ebben a jogszabályi környezetben a tartalmilag egyébként helyes jogegységi döntést sajnos meg kellett semmisíteni. Az Ab-nek nincsen olyan jogosítványa, hogy egy kötelező határozati forma alkalmazását bizonyos bíróságok számára megtiltson. (Jóllehet a jogszabályok szövegéből az sem következik, hogy az Ab-nek egyáltalán arra van-e jogosítványa, hogy a jogegységi döntéseket, - amelyek sem nem jogszabályok, sem pedig nem egyedi bírói döntések megsemmisítsen.) A döntés nyomán azon mindenképpen érdemes eltöprengeni, hogy érdemes-e a jogegységi határozatok kötelező jellegét továbbra is fenntartani.
[1] http://www.alkotmanybirosag.hu/letoltesek/abk_2016_04_alairt.pdf
[2] http://www.lb.hu/hu/joghat/32013-szamu-kmje-hatarozat
[3] (a Kfv.V.35.202/2012/13. ügyről http://ukp.birosag.hu/portal-frontend/stream/birosagKod/0001/hatarozatAzonosito/Kfv.35202_2012_13// és a Kfv.I.35.721/2011/6. http://ukp.birosag.hu/portal-frontend/stream/birosagKod/0001/hatarozatAzonosito/Kfv.35721_2011_6// van szó)

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria


text:
(1) A Hatóság elnöke
képviseli a Hatóságot és a Tanácsot;
meghívása esetén részt vesz az Országgyűlés és bizottságainak ülésein és ismerteti a Hatóság éves beszámolóját;
a közbeszerzésekkel kapcsolatos gyakorlati tudnivalókról elnöki tájékoztatót ad ki;
a Tanács hatáskörébe tartozó halasztást nem tűrő ügyek eldöntése érdekében - a Hatóság szervezeti és működési szabályzatában meghatározottak szerint - a tanácsülések közötti időszakban rövid úton való szavazást kezdeményez;
gyakorolja a munkáltatói jogokat a Hatóság főtitkára (a továbbiakban: főtitkár), a Hatóság Titkárságának alkalmazottai, valamint a Döntőbizottság elnöke, elnökhelyettese és a közbeszerzési biztosok vonatkozásában;
ellátja a részére törvényben előírt egyéb feladatokat.
(2) A Hatóság elnökét távolléte esetén az alelnök teljes jogkörrel helyettesíti.
(1)313 A Hatóság elnökének öt évre történő kinevezéséről a Tanács a jelen levő tagok kétharmados szótöbbségével dönt.
(2)314 A Hatóság elnökére a Kttv. -t az e törvény szerinti eltérésekkel kell alkalmazni.
(3)315 A Hatóság elnökének a tárgyév március 1-jétől a következő év február végéig terjedő időszakra megállapított havi illetménye a Központi Statisztikai Hivatal által hivatalosan közzétett, a tárgyévet megelőző évre vonatkozó nemzetgazdasági havi átlagos bruttó kereset nyolcszorosa. Egyebekben a Közbeszerzési Hatóság elnöke a minisztert megillető juttatásokra jogosult.
(4) A Hatóság elnöke felett a munkáltatói jogokat a Tanács gyakorolja, az elnök az összeférhetetlenségével kapcsolatos bejelentést a Tanácsnak köteles megtenni.
(5) A Tanács a tagok közül öt évre a jelen levő tagok kétharmados szótöbbségével hozott döntéssel választja a Hatóság alelnökét.
(6) A Hatóság elnökének, alelnökének és a Tanács tagjainak megbízatása megszűnik
d) a 182. § (8) bekezdésében foglalt körülmények bekövetkezése esetében;
e) a tisztségre méltatlanná vagy tartósan alkalmatlanná válás esetében;
f) halálával;
g) az összeférhetetlenség megállapításával.
(7) A (6) bekezdés e) és g) pontja szerinti esetben a megbízatás megszűnését a Tanács a jelen levő tagok kétharmadának szavazatával - az érintett személyt kijelölő szervezetek, személyek véleményének figyelembevételével - állapítja meg.
(8) Amennyiben a Hatóság elnöke megbízatása időtartamának lejártáig a Tanács nem dönt az új elnök kinevezéséről, az elnök megbízatása az adott naptári év végéig meghosszabbodik.
(9)316 Az elnök személyi anyagának kezelését, valamint az elnök tekintetében a Kttv. 115. §-a szerinti adatok nyilvántartását, továbbá az elnök foglalkoztatási jogviszonyával kapcsolatos ügyviteli feladatokat a főtitkár látja el.
(10)317 A Hatóság elnökét minden naptári évben negyven munkanap szabadság illeti meg azzal, hogy a szabadságolási tervtől eltérően évi tizenhat munkanapot kell kiadni részére az általa kért időpontban.
313Módosította: 2018. évi LXXXIII. törvény 67. § (2) 16.
314 Módosította: 2018. évi LXXXIII. törvény 66. § 34.
315 Megállapította: 2016. évi CLX. törvény 41. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.
316 Beiktatta: 2018. évi LXXXIII. törvény 57. §. Hatályos: 2019. I. 1-től.
317 Beiktatta: 2018. évi LXXXIII. törvény 57. §. Hatályos: 2019. I. 1-től.
megállapítja a Közbeszerzési Döntőbizottság létszámát;
kinevezi, illetve felmenti a Közbeszerzési Döntőbizottság elnökét, elnökhelyettesét és a közbeszerzési biztosokat; elbírálja a közbeszerzési biztosokkal kapcsolatos összeférhetetlenségi ügyeket;
a közbeszerzésekért felelős miniszterrel egyeztetve - és adott esetben az országos gazdasági kamarákkal vagy más szakmai szervezetekkel együttműködve - a közbeszerzési jogszabályok alkalmazását elősegítendő útmutatót készít a jogorvoslati döntésekből, valamint a közbeszerzések ellenőrzésének gyakorlatából levonható tapasztalatok alapján, valamint a közbeszerzésekkel kapcsolatos gyakorlati tudnivalókról (különösen a jelen törvényben előírt témakörökben);
(1)326 A Tanács testületi üléseit szükség szerint, de évente legalább négy alkalommal tartja.
(2) A Tanács határozatképes, ha a tagok kétharmada jelen van.
(3) A Tanács határozatait - az e törvényben foglalt kivételektől eltekintve - egyszerű szótöbbséggel hozza.
(4)327 A Tanácsnak a 183. § b) pontja tárgyában hozott határozata előkészítésében és eldöntésében nem vehet részt a Tanács azon tagja, aki az üggyel érintett személy közös háztartásban élő hozzátartozója.
(5) A Tanács tagja az elnöknek köteles bejelenteni, ha személyére nézve a (4) bekezdés szerinti összeférhetetlenségi ok áll fenn vagy keletkezett, és köteles a folyamatban levő eljárásban valórészvételét azonnal megszüntetni.
326 Megállapította: 2016. évi CLX. törvény 43. §. Módosította: 2018. évi LXXXIII. törvény 66. § 37.
327 Módosította: 2015. évi CXCI. törvény 68. § 3.
A Hatóság Titkársága
(1)328 A Hatóság és a Tanács tevékenységével kapcsolatos koordinációt, döntéseinek előkészítését és végrehajtását, továbbá az ennek végzéséhez szükséges adatgyűjtő, nyilvántartó, valamint adminisztratív tevékenységet - ideértve a Tanács tevékenységének koordinálását is - a Hatóság Titkársága végzi. A Titkárságot a főtitkár vezeti.
(2)329 A főtitkár és a Titkárság alkalmazottai a Hatósággal állnak közszolgálati jogviszonyban vagy munkaviszonyban, amely jogviszonyra e törvényt, a Kttv.-t, vagy a munka törvénykönyvéről szóló törvényt kell alkalmazni. A főtitkár a közigazgatási államtitkárral azonos illetményben, illetve juttatásokban részesül azzal, hogy a vezetői illetménypótlék az alapilletmény 100%-a, továbbá az illetménykiegészítés az alapilletmény 80%-a.
(3)330 A Hatóság főtitkárát minden naptári évben negyven munkanap szabadság illeti meg azzal, hogy a szabadságolási tervtől eltérően évi tizenhat munkanapot kell kiadni részére az általa kért időpontban.
328 Módosította: 2018. évi LXXXIII. törvény 66. § 38.
329 Megállapította: 2018. évi LXXXIII. törvény 59. § (1). Hatályos: 2019. I. 1-től.
330 Beiktatta: 2018. évi LXXXIII. törvény 59. § (2). Hatályos: 2019. I. 1-től.
A Hatóság elnöke, alelnöke és a Tanács tagjai, a főtitkár, a Titkárság alkalmazottai és a közbeszerzési biztosok vagy azon személyek, akik ilyen tisztséget viseltek, tevékenységet végeztek, a feladatuk ellátásával kapcsolatban tudomásukra jutott minősített adatot és üzleti titkot kötelesek megőrizni.
A Hatóság feladata és hatásköre
(1) A Hatóság feladata, hogy a közérdeket, az ajánlatkérők és az ajánlattevők érdekeit figyelembe véve, hatékonyan közreműködjön a közbeszerzési politika alakításában, a jogszerű közbeszerzési magatartások kialakításában és elterjesztésében, elősegítve a közpénzek nyilvános és átlátható módon történő elköltését.
aa)331
ac)332 a 62. § (1) bekezdés h) pontja szerinti kizárást megalapozó döntőbizottsági és bírósági határozatok számát és a határozathozatal napját, valamint - a jogsértés súlyosságának mérlegelése nélkül - minden olyan véglegessé vált döntőbizottsági - vagy annak közigazgatási perben való megtámadása esetén jogerős bírósági - határozat számát és a határozathozatal napját, amely megalapozhatja a 62. § (1) bekezdés q) pontja szerinti kizárást,
ae)333 a gazdasági szereplők közbeszerzési eljárás alapján vállalt szerződéses kötelezettségének jogerős bírósági határozatban megállapított vagy a gazdasági szereplő által nem vitatott súlyos megszegése esetén a szerződésszegés tényét, leírását, lényeges jellemzőit - beleértve azt is, ha a szerződésszegés a szerződés felmondásához vagy a szerződéstől való elálláshoz, kártérítés követeléséhez vagy a szerződés alapján alkalmazható egyéb szankció érvényesítéséhez vezetett, valamint ha a nyertes ajánlattevőként szerződő fél olyan magatartásával, amelyért felelős, részben vagy egészben a szerződés lehetetlenülését okozta - azzal, hogy az adatoknak a honlapon a szerződésszegéstől vagy a bírósági határozat jogerőre emelkedésétől számított három évig kell elérhetőnek lenniük,
af) a kizáró ok hatálya alatt álló gazdasági szereplő megbízhatóságát megállapító határozatokat [188. § (4) bekezdés],
ag) a védett munkahelyek listáját, amely tartalmazza az általuk gyártott vagy forgalmazott termékek, illetve nyújtott szolgáltatások felsorolását,
ah)334 a felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadók névjegyzékét;
e)335háromévente statisztikai jelentést készít az uniós értékhatárt el nem érő becsült értékű közbeszerzésekről - különösen az érintett időszakban az ilyen közbeszerzések becsült, összesített teljes értékéről - amelyet megfelelő határidőben a közbeszerzésekért felelős miniszter rendelkezésére bocsát;
f) gondoskodik a „Közbeszerzési Értesítő - a Közbeszerzési Hatóság Hivatalos Lapja” (a továbbiakban: Közbeszerzési Értesítő) szerkesztéséről, a közbeszerzési és a tervpályázati eljárással kapcsolatos hirdetmények közzétételéről, valamint ellenőrzéséről. A hirdetmények ellenőrzése során biztosítja az adatok teljeskörűségét, ennek érdekében az ajánlatkérőt adatszolgáltatásra hívhatja fel. Gondoskodik továbbá a 113. § (1) bekezdésében szereplő tájékoztatások honlapján történő közzétételéről, valamint az e törvény által előírt egyéb adatok, információk honlapján, illetve a Közbeszerzési Értesítőben történő közzétételéről;
g)336 honlapján a beérkezés időpontjában közzéteszi a Közbeszerzési Döntőbizottság eljárását kezdeményező kérelem, valamint a hivatalbóli kezdeményezés adatait, a Döntőbizottság érdemi és a közbeszerzési ügy befejezését eredményező határozatát, továbbá a határozat megtámadására irányuló közigazgatási per esetén a bíróság határozatát;
i) a (10) bekezdés, továbbá a 183. § c) pontja, valamint a 194. § (3) bekezdése szerinti útmutatót vagy közleményt honlapján közéteszi;
j)337 figyelemmel kíséri a közbeszerzési eljárás, valamint a koncessziós beszerzési eljárás alapján megkötött szerződések módosításáról szóló hirdetményeket, ennek során az Ákr. alapján hatósági ellenőrzés keretében - jogszabályban meghatározott részletes szabályok szerint - ellenőrzi a szerződések teljesítését és módosítását, a tervpályázati eljárás eredményét, valamint megteszi különösen a 153. § (1) bekezdés c) pontjában és a 175. §-ban meghatározott intézkedéseket;
k)338 az archív adatok tekintetében működteti a Közbeszerzési Adatbázist, amely a közbeszerzési eljárások központi nyilvántartása, elősegíti a közbeszerzési információk nyilvánosságát, az elektronikus közbeszerzési adatbázisok használatának elterjedését, továbbá az elektronikus eljárási és kommunikációs lehetőségek támogatását; ennek keretében elektronikus közzétételi lehetőséget biztosít, ahol az ajánlatkérő a közbeszerzési dokumentumokat központilag, térítésmentesen és teljes terjedelemben közvetlenül elektronikus úton az ajánlattevők számára hozzáférhetővé teheti, és ahonnan az ajánlattevők a közbeszerzési dokumentumokat ingyenesen elérhetik;
l) a közbeszerzési szabályozás széles körű megismertetése érdekében konferenciákat szervez;
m) a közbeszerzési eljárások előkészítése és lebonyolítása során az ajánlatkérők segítése érdekében - elvi jelentőségű jogértelmezési kérdésekben a közbeszerzésekért felelős miniszterrel szükség szerint egyeztetve - állásfoglalásokat ad;
n)339 az Európai Unió más tagállamainak közbeszerzési szervezeteivel való kapcsolattartás keretében - különösen a közbeszerzési eljárások során alkalmazandó igazolásokról, Magyarországon nyilvánosan elérhető adatbázisokról, nyilvántartásokról - információt szolgáltat, gondoskodik a vonatkozó nyilvántartások listájának az e-Certis rendszerben való közzétételéről, és teljesíti különösen a 2014/24/EU irányelv 44. cikk (3) bekezdésében, 59. cikk (6) bekezdésében, 60. cikk (5) bekezdésében, 61. cikk (1) bekezdésében, 62. cikk (3) bekezdésében, 64. cikk (1) és (8) bekezdésében, valamint 69. cikk (5) bekezdésében foglalt kötelezettségeket, továbbá a 2014/25/EU irányelv 62. cikk (3) bekezdésében, 81. cikk (3) bekezdésében, 84. cikk (5) bekezdésében, 86. cikk (1) és (4) bekezdésében foglalt kötelezettségeket;
o) figyelemmel kíséri e törvény szabályainak érvényesülését, kezdeményezi az arra jogosultnál a közbeszerzésekkel kapcsolatos jogszabályok megalkotását, módosítását;
p)340 véleményezi a közbeszerzésekkel és a Hatóság működésével kapcsolatos jogszabálytervezeteket, valamint jogszabály-koncepciókat;
q) folyamatosan frissíti, karbantartja és a honlapján - a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter által minden évben rendelkezésére bocsátott adatszolgáltatás alapján - közzéteszi az egyes ágazatokban szokásos vagy megállapított béreket és kapcsolódó közterheket;
r) meghatározza a Hatóság által létrehozott minősített ajánlattevői jegyzékkel kapcsolatos minősítési szempontokat és azok igazolási módjait;
s)341 statisztikai adatokat gyűjt a közbeszerzési eljárásokról, melyeket honlapján rendszeres időközönként közzétesz;
t)342 elkészíti a Hatóság szervezeti és működési, valamint más, a Hatóság működését érintő belső szabályzatát, továbbá költségvetési javaslatát és éves költségvetési beszámolóját;
u)343 honlapján közzéteszi a közbeszerzésekért felelős miniszter által nyilvántartott felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadóknak a felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadói tevékenységről szóló miniszteri rendeletben meghatározott adatait;
v)344 ellátja a részére törvényben előírt egyéb feladatokat,
x)345 naprakészen vezeti az EKR-ben a törvény hatálya alá tartozó ajánlatkérők listáját.
(2a)346 A (2) bekezdés a) pont ag) alpontjában foglalt feladatok ellátásához a védett munkahelyek kötelesek ezen minőségükről - valamint az adataikban történt változásokról - haladéktalanul tájékoztatni a Hatóságot az általuk gyártott vagy forgalmazott termékek, valamint a részükről nyújtott szolgáltatások megjelölésével együtt.
(3) A Hatóság elnöke, illetve a közbeszerzési biztos megkeresésére a közbeszerzéssel kapcsolatos ügyben minden szervezet - ideértve a szakmai kamarákat és az érdekképviseleti szervezeteket is - köteles tíz napon belül tájékoztatást adni.
(4) A Hatóság évente beszámolót készít az Országgyűlésnek tevékenységéről, a közbeszerzések tisztaságával és átláthatóságával kapcsolatos tapasztalatairól, valamint a jogorvoslati ügyek tapasztalatairól. A beszámolónak megállapításokat kell tartalmaznia a közbeszerzési eljárások számának és értékének alakulására, a hazai ajánlattevők és ezen belül a mikro-, kis- és középvállalkozások helyzetére vonatkozóan. A Hatóság a beszámolót tájékoztatásul az Állami Számvevőszéknek is megküldi.
(5) A Hatóság, a gazdasági, valamint szakmai kamara a minősített ajánlattevők hivatalos jegyzékének vezetése céljából jogosult a kérelmező által megnevezett személyek természetes személyazonosító adatait, valamint képzettségre és végzettségre, szakmai gyakorlatra vonatkozó adatait kezelni.
(6)-(9)347
(10) A Hatóság a közbeszerzések terén fennálló nemzetközi szerződésekről, továbbá azokról az államokról, amelyekkel Magyarországnak kettős adózás elkerüléséről szóló egyezménye van, a külpolitikáért felelős miniszterrel egyeztetve útmutatót ad ki.
(11)348 A Hatóság (2) bekezdés a) pont zerinti eljárásában vagy annak előkészítésében nem vehet részt olyan személy, akinek az eljárással érintettekhez személyi vagy vagyoni érdekeltsége fűződik. Ezzel az összeférhetetlenségi okkal érintett személy a Hatóság elnökének köteles ezt haladéktalanul bejelenteni, és köteles a folyamatban levő eljárásban vagy előkészítésében való részvételét azonnal megszüntetni. A kérelmező, illetve az érintett minősített ajánlattevő a Hatóság határozatát közigazgatási perben megtámadhatja a határozat kézhezvételétől számított tizenöt napon belül. A bíróság ítélete ellen fellebbezésnek nincs helye.
(12)349 A Hatóság a felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadók névjegyzékének vezetése céljából jogosult a felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó természetes személyazonosító adatait, elérhetőségi címét, végzettségét, a cselekvőképességére és büntetett előéletre vonatkozó adatokat, a munkáltatóra és a felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó közbeszerzési gyakorlatára vonatkozó adatokat, valamint azt nyilvántartani, hogy a felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó jogosult-e az ügyvédi tevékenységről szóló 2017. évi LXXVIII. törvény 2. § (1) bekezdésében meghatározott tevékenység folytatására.
(13)350 A Hatóság a (12) bekezdésben foglalt adatokat a felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó jegyzékből történő törlését követően egy évig kezelheti. Törölni kell a névjegyzékből a felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadót,
a) ha nem felel meg a jogszabályban meghatározott bejegyzési feltételeknek,
b) ha a (14) bekezdésben foglalt valamely kizáró ok bekövetkezik vagy jogerős határozattal megállapították, hogy a felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó ilyen minőségében szándékos jogszabálysértést követett el,
c) ha a névjegyzékbe vétel hatálya lejárt és a névjegyzékbe vétel hatályának lejárta előtt nem nyújtottak be megújítási kérelmet vagy azt elutasították, illetve az eljárást megszüntették,
d) ha azt a felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó kéri, vagy e) a névjegyzékben szereplő személy halála esetén.
(14)351 Nem lehet felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó, aki
d) a Közbeszerzési Hatóság elnöke, alelnöke.
(15)352 A névjegyzékbe vétel iránti kérelemhez csatolni kell azokat a nyilatkozatokat, amelyek a (14) bekezdés a), c) és d) pont szerinti kizáró ok fenn nem állására vonatkoznak. A (14) bekezdés b) pontja szerinti kizáró ok fenn nem állását a Hatóság a névjegyzékbe vétel iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg a bűnügyi nyilvántartásból történő adatigényléssel ellenőrzi. A névjegyzékbe történő felvételért, a bejegyzés megújításáért, illetve a névjegyzékbe bejelentett adatok módosításáért jogszabályban meghatározott mértékű igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni. Az igazgatási szolgáltatási díj megfizetése alól mentesség nem adható.
(16)353 A Hatóság a névjegyzékbe vétel iránti kérelemhez csatolt okiratok megvizsgálása után a kérelem beérkezésétől számított húsz napon belül az Ákr. szerint döntést hoz az okiratok megfelelőségéről, e döntés meghozatala körében nincs helye sommás eljárásnak. A Hatóság az eljárást felfüggeszti, ha az azzal szorosan összefüggő más hatósági döntés nélkül megalapozottan nem hozható döntés. A hiányosan benyújtott okiratok pótlására a Hatóság egy alkalommal, nyolcnapos határidőt biztosít a kérelmező számára.
(17)354 A névjegyzékbe vétel iránti kérelmet írásban kell előterjeszteni. A hatósági eljárás során az elektronikus kapcsolattartás kötelező. A kérelem kormányablaknál nem terjeszthető elő. A névjegyzékbe vétel feltételeinek igazolásához benyújtandó dokumentumok az ügyfél nyilatkozatával nem pótolhatóak.
(18) 355 A Hatóság (12) bekezdés szerinti eljárásában vagy annak előkészítésében nem vehet részt olyan személy, akinek az eljárással érintettekhez személyi vagy vagyoni érdekeltsége fűződik. Ezzel az összeférhetetlenségi okkal érintett személy a Hatóságnak köteles ezt haladéktalanul bejelenteni, és köteles a folyamatban levő eljárásban vagy előkészítésében való részvételét azonnal megszüntetni. A kérelmező, illetve az érintett felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó a Hatóság határozatát annak kézhezvételétől számított tizenöt napon belül támadhatja meg. A bíróság ítélete ellen fellebbezésnek nincs helye.
331 Hatályon kívül helyezte: 2018. évi LXXXIII. törvény 67. § (1) 6. Hatálytalan: 2019. I. 1-től.
332 Megállapította: 2016. évi CLX. törvény 44. § (1). Módosította: 2017. évi CLXXXVI. törvény 74. § 31.
333 Megállapította: 2018. évi LXXXIII. törvény 60. § (1). Hatályos: 2019. I. 1-től.
334 Beiktatta: 2018. évi LXXXIII. törvény 60. § (2). Hatályos: 2019. I. 1-től.
335 Módosította: 2018. évi LXXXIII. törvény 67. § (2) 18.
336 Módosította: 2017. évi CLXXXVI. törvény 74. § 32.
337 Megállapította: 2018. évi LXXXIII. törvény 60. § (3). Hatályos: 2019. I. 1-től.
338 Módosította: 2018. évi LXXXIII. törvény 66. § 39. pont. Hatályos: 2019. IV. 1-től.
339 Megállapította: 2016. évi CLX. törvény 44. § (2). Hatályos: 2017. I. 1-től.
340 Módosította: 2018. évi LXXXIII. törvény 66. § 40.
341 Módosította: 2018. évi LXXXIII. törvény 67. § (2) 19.
342 Módosította: 2018. évi LXXXIII. törvény 67. § (2) 20.
343 Megállapította: 2016. évi CLX. törvény 44. § (3). Hatályos: 2017. I. 1-től.
344 Módosította: 2018. évi LXXXIII. törvény 66. § 41.
345 Beiktatta: 2018. évi LXXXIII. törvény 60. § (4). Hatályos: 2019. I. 1-től.
346 Beiktatta: 2018. évi LXXXIII. törvény 60. § (5). Hatályos: 2019. I. 1-től.
347 Hatályon kívül helyezte: 2016. évi CLX. törvény 50. § (2). Hatálytalan: 2017. I. 1-től.
348 Megállapította: 2017. évi CLXXXVI. törvény 72. § (1). Módosította: 2018. évi LXXXIII. törvény 66. § 42.
349 Beiktatta: 2018. évi LXXXIII. törvény 60. § (6). Hatályos: 2019. I. 1-től.
350 Beiktatta: 2018. évi LXXXIII. törvény 60. § (6). Hatályos: 2019. I. 1-től.
351 Beiktatta: 20162018. évi CLXLXXXIII. törvény 46. § (160. § (6). Hatályos: 20172019. I. 1-től.
352 Beiktatta: 2018. évi LXXXIII. törvény 60. § (6). Hatályos: 2019. I. 1-től.
353 Beiktatta: 2018. évi LXXXIII. törvény 60. § (6). Hatályos: 2019. I. 1-től.
354 Beiktatta: 20172018. évi CLXXXVILXXXIII. törvény 73. § (260. § (6). Hatályos: 20182019. I. 1-től.
355 Beiktatta: 2018. évi LXXXIII. törvény 60. § (6). Hatályos: 2019. I. 1-től.
(1)356 Bármely gazdasági szereplő, akivel (amellyel) szemben a 62. § (1) bekezdés b) és f) pontjában említett kizáró okok kivételével bármely egyéb kizáró ok fennáll, kérelmet nyújthat be a Hatósághoz annak megállapítása érdekében, hogy az általa hozott intézkedések a kizáró ok fennállásának ellenére kellőképpen igazolják a megbízhatóságát. A benyújtott kérelem informatikai eszköz alkalmazásával megszerkesztett, szerkeszthető formátumú változatát a Közbeszerzési Hatóság rendelkezésére kell bocsátani, amit - elektronikus levél útján történő benyújtás esetén - a Közbeszerzési Hatóság egy munkanapon belül visszaigazol. A megtett intézkedésekkel kapcsolatos bizonyítékokat a kérelemmel együtt kell benyújtani a Közbeszerzési Hatóság részére.
(2) A kizáró ok hatálya alá tartozó gazdasági szereplő a megbízhatóságának bizonyítása érdekében köteles igazolni, hogy
a bűncselekménnyel, kötelességszegéssel vagy egyéb jogsértéssel okozott kárt - a károsult által elfogadott mértékben - megtérítette vagy arra meghatározott határidővel kötelezettséget vállalt;
az illetékes hatóságokkal aktívan együttműködve átfogóan tisztázta az ügy tényállását és körülményeit; és
olyan technikai, szervezeti és személyi intézkedést hozott, amely alkalmas a további bűncselekmény, kötelességszegés, illetve egyéb jogsértés megelőzésére.
(3) A Hatóság a (2) bekezdésben említett intézkedés értékelésekor köteles figyelembe venni a bűncselekmény, kötelességszegés vagy egyéb jogsértés súlyosságát és sajátos körülményeit.
(4)357 A Hatóság a kérelem beérkezésétől számított tizenöt munkanapon belül, határozat meghozatalával dönt a gazdasági szereplő által hozott intézkedések megfelelőségéről. A sommás eljárás szabályai nem alkalmazhatók. Az eljárás során az Ákr. hiánypótlásra vonatkozó szabályait azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a Hatóság több ízben is felhívhatja hiánypótlásra a kérelmező ügyfelet.
(4a)358 A határidő - indokolt esetben egy alkalommal - legfeljebb tizenöt munkanappal meghosszabbítható a kérelmező gazdasági szereplő egyidejű értesítése mellett. A Hatóság a határozatot a gazdasági szereplő számára haladéktalanul, írásban megküldi. A kizáró ok hatálya alatt álló gazdasági szereplő megbízhatóságát megállapító határozat nem tartalmazhat feltételt vagy a gazdasági szereplő további intézkedésére vonatkozó előírást.
(4b)359 Ha a kérelmet a Hatóság határozatában elutasítja, az adott kizáró ok alatt álló gazdasági szereplő akkor nyújthat be ismételten kérelmet az (1) bekezdés szerint az azonos okból fennálló kizáró okkal kapcsolatban, ha megbízhatóságát az előző kérelmének elutasítását követő intézkedéssel kívánja bizonyítani.
(5)360 A kérelmező a kérelmet elutasító határozat ellen a határozat kézhezvételétől számított tizenöt napon belül közigazgatási pert indíthat. A bíróság ítélete ellen fellebbezésnek nincs helye.
(6) Az (1) bekezdés szerinti kérelem elbírálásában nem vehet részt az a személy, akinek jogát vagy jogos érdekét az ügy közvetlenül érinti, továbbá az, akitől nem várható el az ügy tárgyilagos megítélése. Az (1) bekezdés szerinti kérelem elbírálásában részt vevő személyek összeférhetetlenségére a 147. § (1)-(2) bekezdését is megfelelően alkalmazni kell azzal, hogy az ott említett ügyfélszervezet alatt a kérelmezőt, közbeszerzési ügy alatt a kérelem elbírálását, a jogorvoslati eljárás megindításának időpontja alatt a kérelem benyújtásának időpontját kell érteni. Az e bekezdésben részletezett összeférhetetlenségi okkal érintett személy a Hatóság elnökének köteles ezt haladéktalanul bejelenteni, és köteles a folyamatban levő eljárásban vagy előkészítésében való részvételét azonnal megszüntetni.
356 Megállapította: 2017. évi CLXXXVI. törvény 72. § (2). Hatályos: 2018. I. 1-től.
357 Megállapította: 2017. évi CLXXXVI. törvény 72. § (3). Hatályos: 2018. I. 1-től.
358 Beiktatta: 2017. évi CLXXXVI. törvény 72. § (4). Hatályos: 2018. I. 1-től.
359 Beiktatta: 2017. évi CLXXXVI. törvény 72. § (4). Hatályos: 2018. I. 1-től.
360 Megállapította: 2017. évi CLXXXVI. törvény 72. § (5). Hatályos: 2018. I. 1-től.
(1)361 Ha a Hatóság elnöke a hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás megkezdéséről a Hatóság részére megküldött iratok vizsgálata során megállapítja, hogy megalapozottan feltételezhető a közbeszerzésre, valamint a közbeszerzési eljárásra vonatkozó jogszabályok rendelkezéseinek, illetve alapelveinek megsértése, az iratok beérkezésétől számított tíz munkanapon belül kezdeményezi a Közbeszerzési Döntőbizottság hivatalból indított eljárását. A kezdeményezés benyújtásával egyidejűleg a Hatóság elnöke erről - az általa feltételezett jogsértés megjelölésével - az ajánlatkérőt értesíti.
(2) Ha az ajánlatkérő által megküldött iratokból nem állapítható meg egyértelműen a hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazhatóságát megalapozó feltételek fennállása vagy az ajánlattételi felhívás jogszerűsége, a Hatóság elnöke telefaxon vagy elektronikus úton felhívja az ajánlatkérőt a szükséges adatok három napon belüli pótlására.
(3) Ha az ajánlatkérő a hiányokat nem pótolja, a Hatóság elnöke a rendelkezésre álló adatok alapján dönt az eljárás kezdeményezéséről.
361 Módosította: 2016. évi CLX. törvény 51. § 25.
A Döntőbizottság határozatainak, valamint a közbeszerzési eljárásokra vonatkozó közigazgatási per során hozott határozatok közzétételére a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény (a továbbiakban: Bszi.) XII. fejezetének rendelkezéseit azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy362
a közbeszerzési eljárásban hozott bírósági határozatok és a Közbeszerzési Döntőbizottság által hozott határozatok gyűjteményének közzétételére a Bszi. 163. § (1) bekezdésétől eltérően a Közbeszerzési Hatóság köteles,
a Bszi. 163. § (3) bekezdése szerinti anonimizált digitális másolatkészítésre a Közbeszerzési Döntőbizottság határozatai tekintetében a Közbeszerzési Döntőbizottság köteles,
a Bszi. 166. § (4) bekezdése szerinti kérelem a Közbeszerzési Hatóság elnökéhez terjeszthető elő,
a Bszi. 163. § (2) és (5) bekezdése nem alkalmazható,
a Bszi. 163. § (3) bekezdése és a Bszi. 164. § (1) bekezdése azzal alkalmazandó, hogy a határozatot meghozó bíróság elnöke a gyűjteményben történő közzététel céljából küldi meg a határozatot az Országos Bírósági Hivatal elnökének, aki azt - és a Bszi. 163. § (3) bekezdésében foglalt kapcsolódó határozatokat - a Közbeszerzési Hatóság elnökének rendelkezésére bocsátja.
362 Módosította: 2017. évi CLXXXVI. törvény 74. § 34.

matches:
§ 34
§ 37
§ 3
§ 38
bíróság
bíróság
bíróság
§ 31
§ 32
§ 39
§ 40
§ 41
§ 42
bíróság
§ 25
bíróság
§ 34