a)20 az adóalanyt egy meghatározott adótárgy esetében csak egyféle — az önkormányzat döntése szerinti — adó fizetésére kötelezheti,
b)21 a vagyoni típusú adók körében az adót egységesen – tételes összegben vagy a korrigált forgalmi érték alapulvételével – határozhatja meg,
c)22 az általa bevezetett adó mértékeként nem állapíthat meg többet az adómaximumnál,
d)23 ha az adót az 1. § (3) bekezdése alapján a fővárosi önkormányzat vezeti be, akkor az a kerületi önkormányzat, amely az adó fővárosi önkormányzat általi bevezetésébe beleegyezett, az adót az adóévben nem működtetheti,
e)24 a vállalkozó (52. § 26. pont) üzleti célt szolgáló épülete, épületrésze utáni építményadó, telke utáni telekadó és a helyi iparűzési adó megállapítása során – ha e törvény eltérően nem rendelkezik – a 6. § d) pontja nem alkalmazható. A helyi iparűzési adó esetén egy adómérték alkalmazható,
f)25 a korrigált forgalmi érték alapú építményadóban a lakás, illetve az egyéb építmény esetén egy-egy, a korrigált forgalmi érték alapú telekadóban a lakáshoz tartozó telek, illetve az egyéb telek esetén egy-egy adómérték alkalmazható,
g)26 az adóalap fajtáját, az adó mértékét, a rendeleti adómentességet és adókedvezményt úgy állapíthatja meg, hogy azok összességükben egyaránt megfeleljenek a helyi sajátosságoknak, az önkormányzat gazdálkodási követelményeinek és az adóalanyok széles körét érintően az adóalanyok teherviselő képességének.
8. § (1)27
(3)28 Az adóból származó bevétel – a fővárosi önkormányzat és a kerületi önkormányzatok közötti forrásmegosztásról szóló törvényben meghatározott kivétellel – az azt megállapító önkormányzat bevétele.
9. § 29
10. §30
11. § (1)31 Adóköteles az önkormányzat illetékességi területén lévő építmények közül a lakás és a nem lakás céljára szolgáló épület, épületrész (a továbbiakban együtt: építmény).
(3)33 Az adókötelezettség az építmény valamennyi helyiségére kiterjed, annak rendeltetésétől, illetőleg hasznosításától függetlenül.
12. § (1)35 Az adó alanya (3. §) az, aki a naptári év (a továbbiakban: év) első napján az építmény tulajdonosa. Több tulajdonos esetén a tulajdonosok tulajdoni hányadaik arányában adóalanyok. Amennyiben az építményt az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett vagyoni értékű jog terheli, az annak gyakorlására jogosult az adó alanya. (A tulajdonos, a vagyoni értékű jog jogosítottja a továbbiakban együtt: tulajdonos).
(2)36 Valamennyi tulajdonos által írásban megkötött és az adóhatósághoz benyújtott megállapodásban a tulajdonosok az adóalanyisággal kapcsolatos jogokkal és kötelezettségekkel egy tulajdonost is felruházhatnak.
b)37 a kizárólag az önálló orvosi tevékenységről szóló törvény szerinti háziorvos által nyújtott egészségügyi ellátás céljára szolgáló helyiség
c)38 az atomenergiáról szóló törvény szerint kizárólag
h)43 az ingatlan-nyilvántartási állapot szerint állattartásra vagy növénytermesztésre szolgáló építmény vagy az állattartáshoz, növénytermesztéshez kapcsolódó tároló építmény (pl. istálló, üvegház, terménytároló, magtár, műtrágyatároló), feltéve, hogy az építményt az adóalany rendeltetésszerűen állattartási, növénytermesztési tevékenységéhez kapcsolódóan használja.
adómentesség44
13/A. §45 (1)46 Ha a műemléki értékként külön jogszabályban védetté nyilvánított vagy önkormányzati rendelet alapján helyi egyedi védelem alatt álló épületet (a továbbiakban: műemléképületet) felújítják, akkor az épület, illetve az épületben lévő önálló adótárgy (lakás, nem lakás céljára szolgáló épületrész) a (2)–(7) bekezdésekben meghatározottak szerint a felújításra 2008. január 1-jét követően kiadott építési engedély jogerőre emelkedését követő három egymást követő adóévben mentes az adó alól.
(2)47 E § alkalmazásában felújítás alatt a műemléképület egészén, illetve homlokzatán és több főszerkezetén végzett olyan általános javítást kell érteni, amely teljesen visszaállítja az épület esztétikai állapotát, valamint legalább eredeti műszaki állapotát. Az adó alanya az (1) bekezdés szerinti mentességet az adóhatóságnál kérelmezheti.
(4)48 Az adóhatóság az adómentesség időtartamának lejártát követő év január 30-ig megkeresi a műemlékvédelmi hatóságot, hogy igazolja az épület (2) bekezdés szerinti felújításának tényét és a felújítás befejezésének időpontját. A megkeresett hatóság tizenöt napon belül válaszol a megkeresésre.
(7)49 Ha a mentességi időszak alatt az adóalany személye változik, akkor az új adóalany az adóbevallásának benyújtásával egyidejűleg nyilatkozhat arról, hogy a mentességet a mentességi időszak hátralévő részére is igénybe kívánja venni, azzal, hogy a korábbi adóalany terhére előírt adót és annak 14/A. § (1) bekezdése szerint számított kamatait – a mentességi feltétel teljesülésének elmaradása esetén – a (6) bekezdésben meghatározottak szerint megfizeti. Ilyen nyilatkozat hiányában az adóhatóság a korábbi adóalanyt terhelő adót és annak 14/A. § (1) bekezdése szerint számított kamatait a korábbi adóalany terhére az adóalanyiság megszűnését követő február 15-ig határozatban – a határozat jogerőre emelkedését követő 15 napon belül való megfizetési határidővel – írja elő. Ha a korábbi adóalany megszűnt vagy elhalálozott, akkor az adóhatóság a korábbi adóalanyt terhelő adót és annak 14/A. § (1) bekezdése szerint számított kamatait a korábbi adóalany azon jogutódja számára írja elő, aki/amely az adómentes adótárgyat megszerezte, több ilyen jogutód esetén az adót és annak 14/A. § (1) bekezdése szerint számított kamatait az adóhatóság a jogutódok által az adómentes adótárgyon megszerzett tulajdoni hányadok arányában írja elő határozatban.
Az adókötelezettség keletkezése, változása és megszűnése50
14. § (1)51 Az adókötelezettség a használatbavételi, illetőleg a fennmaradási engedély jogerőre emelkedését vagy a használatbavétel tudomásulvételét vagy az egyszerű bejelentéshez kötött épület felépítésének megtörténtéről szóló hatósági bizonyítvány kiadását követő év első napján keletkezik. Az engedély nélkül épült vagy anélkül használatba vett építmény esetén az adókötelezettség a tényleges használatbavételt követő év első napján keletkezik.
(2)52 Az adókötelezettséget érintő változást (így különösen a hasznos alapterület módosulását, az építmény átminősítését) a következő év első napjától kell figyelembe venni.
14/A. §53 (1)54 Az a 65. életévét betöltött, vagy életkorától függetlenül a megváltozott munkaképességű személyek ellátásaiban részesülő magánszemély, aki egyedül vagy kizárólag ugyanezen feltételeknek megfelelő hozzátartozójával él, a lakcímnyilvántartás szerint és ténylegesen (életvitelszerűen) is lakóhelyéül szolgáló lakása utáni építményadó-fizetési kötelezettségét illetően adófelfüggesztés iránti kérelemmel élhet az adóhatóság felé. Az adófelfüggesztés időszaka alatt az adót nem kell megfizetni, az egyébként esedékessé váló adó után azonban az adóhatóság az esedékesség napjától az adófelfüggesztés megszűnése napjáig terjedően a mindenkori jegybanki alapkamat mértékével egyező mértékű kamatot számít fel. A kamatot a késedelmi pótlék-számítással azonos módon kell számítani. Az adófelfüggesztés az adóév első napjától, annak (3) bekezdés szerinti megszűnése napjáig tart. Az arra jogosult adózó az adófelfüggesztés iránti kérelmét legkésőbb az adófelfüggesztés időszaka első adóévének január 15. napjáig nyújthatja be az adóhatóságnál. Az ezen időpontot követően beérkezett kérelmeket az adóhatóság az adóévet követő év első napjától veszi figyelembe.
(2)55 Az adóhatóság az adófelfüggesztésre jogosultnak az adófelfüggesztés iránti kérelmét nyilvántartásba veszi. Az adóhatóság az adófelfüggesztés időtartama alatt évente az éves adóról határozatot hoz, amely tartalmazza az adófelfüggesztéssel kapcsolatos jogokat és kötelezettségeket.
(3)56 Az adófelfüggesztés megszűnik a lakás elidegenítése, az ingatlan-nyilvántartásban bejegyzéssel létrejövő vagyoni értékű jog alapítása esetén az átruházásról (alapításról) szóló szerződés ingatlanügyi hatósághoz való benyújtásának napjával, az adózó halálával a hagyatékátadó végzés jogerőre emelkedése napjával, az adófelfüggesztés iránti kérelem írásban történő visszavonása esetén a visszavonás bejelentésének napjával. A megszűnés tényét a kötelezett a megszűnés napjától számított 8 napon belül bejelenti az adóhatóságnak. Az adóhatóság az adófelfüggesztés időtartamára eső, esedékessé vált adó és annak kamatai megfizetéséről az adófelfüggesztés megszűnését követően határozatot hoz.
(5)57 Az (1) bekezdésben foglalt feltételeknek való megfelelés esetén az adóhatóság minden adóév február 15-éig az adóévre előírt adóról szóló határozattal megkeresi az ingatlanügyi hatóságot a tárgyévi adóösszeg és annak e törvény szerinti kamatai jelzálogjog keretén belül történő feljegyzése iránt. Az ingatlanügyi hatóság a megkeresés alapján soron kívül bejegyzi a jelzálogot az ingatlan-nyilvántartásba. Ha a kötelezett a felfüggesztett adót és annak kamatát megfizette, az adóhatóság haladéktalanul intézkedik a jelzálogjog törlése iránt.
16. §58 Az adó évi mértékének felső határa:
17. §59 Adóköteles az önkormányzat illetékességi területén lévő telek.
19. §60 Mentes az adó alól:
a)61 az épület, épületrész hasznos alapterületével egyező nagyságú telekrész,
b)62 a mezőgazdasági művelés alatt álló belterületi telek,
d)63 az adóalany termék-előállító üzeméhez tartozó, jogszabályban vagy hatósági előírásban megállapított védő-biztonsági terület (övezet), feltéve, ha az adóalany adóévet megelőző adóévi, évesített nettó árbevétele legalább 50%-ban saját előállítású termék értékesítéséből származik.
Az adókötelezettség keletkezése, változása és megszűnése64
20. §65 (1)66 Az adókötelezettség
(2)67 Az adókötelezettség
22. §68 Az adó évi mértékének felső határa:
22/A. §69]
23. §70
24. §71 Kommunális adókötelezettség terheli a 12. §-ban, valamint a 18. §-ban meghatározott magánszemélyt, továbbá azt a magánszemélyt is, aki az önkormányzat illetékességi területén nem magánszemély tulajdonában álló lakás bérleti jogával rendelkezik. Amennyiben a lakásbérleti jogviszony alanyai bérlőtársak, akkor valamennyi bérlőtárs által írásban megkötött és az adóhatósághoz benyújtott megállapodásban megjelölt magánszemély tekintendő az adó alanyának. Ilyen megállapodás hiányában a bérlőtársak egyenlő arányban adóalanyok.
26. §72 Az adó évi mértékének felső határa a 11. §-ban és a 17. §-ban meghatározott adótárgyanként, illetőleg lakásbérleti jogonként legfeljebb 17 000 Ft.
26/A. §73 Az adóalany a 14/A. §-ban meghatározott feltételek teljesülése esetén az ott meghatározottak szerint jogosult az adó felfüggesztésére.
a)78 aki nem állandó lakosként az önkormányzat illetékességi területén legalább egy vendégéjszakát eltölt, továbbá
a)81 a 18. életévét be nem töltött magánszemély;
b)82 a gyógyintézetben fekvőbeteg szakellátásban részesülő vagy szociális intézményben ellátott magánszemély;
c)83 a közép- és felsőfokú oktatási intézménynél tanulói vagy hallgatói jogviszony alapján, hatóság vagy bíróság intézkedése folytán, a szakképzés keretében, a szolgálati kötelezettség teljesítése, vagy a településen székhellyel, vagy telephellyel rendelkező vagy a Htv. 37. §-ának (2) bekezdése szerinti tevékenységet végző vállalkozó esetén vállalkozási tevékenység vagy ezen vállalkozó munkavállalója által folytatott munkavégzés céljából az önkormányzat illetékességi területén tartózkodó magánszemély, továbbá
d)84 aki az önkormányzat illetékességi területén lévő üdülő tulajdonosa vagy bérlője, továbbá a használati jogosultság időtartamára a lakásszövetkezet tulajdonában álló üdülő használati jogával rendelkező lakásszövetkezeti tag, illetőleg a tulajdonos, a bérlő hozzátartozója, valamint a lakásszövetkezet tulajdonában álló üdülő használati jogával rendelkező lakásszövetkezeti tag használati jogosultságának időtartamára annak a Polgári Törvénykönyv szerinti hozzátartozója;
e)85 az egyházi jogi személy tulajdonában lévő építményben, telken vendégéjszakát – kizárólag az egyházi jogi személy hitéleti tevékenységéhez kapcsolódó részvétel céljából – eltöltő egyházi személy;
f)86 a honvédelmi vagy rendvédelmi feladatokat ellátó szervek állományába tartozó személy hozzátartozója, ha a vendégéjszakát az állomány tagjának látogatása miatt tölti a szolgálatteljesítés vagy a munkavégzés helye szerinti településen lévő, a honvédelmi vagy rendvédelmi szerv rendelkezése alatt álló, szolgálati érdekből fenntartott szálláshelyen, feltéve, ha a településen való szolgálatteljesítés, munkavégzés időtartama legalább egybefüggő 30 nap.
a)87 a 30. § (1) bekezdésének a) pontja szerinti adókötelezettség esetén
a)89 32. § a) 1. pontja alapján: személyenként és vendégéjszakánként 300 Ft;)
b)90 a 32. § a) 2. pontja alapján: az adóalap 4%-a;
34. §92 (1) A 30. § (1) bekezdés a) pontja alapján fizetendő adót:
HELYI IPARŰZÉSI ADÓ93
35. §94 (1) Adóköteles az önkormányzat illetékességi területén állandó vagy ideiglenes jelleggel végzett vállalkozási tevékenység (a továbbiakban: iparűzési tevékenység).
(2)95 Az adó alanya a vállalkozó, továbbá a Polgári Törvénykönyvről szóló törvény szerinti bizalmi vagyonkezelési szerződés alapján kezelt vagyon.
36. §96 Adóköteles iparűzési tevékenység: a vállalkozó e minőségben végzett nyereség-, illetőleg jövedelemszerzésre irányuló tevékenysége.
36/A. §97 A helyi iparűzési adóból származó bevétel különösen a települési önkormányzat képviselő-testületének hatáskörébe tartozó szociális ellátások finanszírozására és – a fővárosi önkormányzat esetén külön törvényben meghatározottak szerint – a helyi közösségi közlekedési feladatok ellátására használható fel. A helyi iparűzési adóból származó bevétel az önkormányzati hivatal állományában foglalkoztatottak személyi juttatásai és az ahhoz kapcsolódó munkaadókat terhelő járulékok és szociális hozzájárulási adó finanszírozására nem fordítható azt meghaladó mértékben, mint amilyen mértékben a települési önkormányzatot az adóerő-képessége szerint a központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott hivatali működési támogatáshoz kapcsolódó beszámítás terheli.
iparűzési tevékenység98
37. §99 (1) A vállalkozó állandó jellegű iparűzési tevékenységet végez az önkormányzat illetékességi területén, ha ott székhellyel, telephellyel rendelkezik, függetlenül attól, hogy tevékenységét részben vagy egészben székhelyén (telephelyén) kívül folytatja.
(2)100 Ideiglenes jellegű az iparűzési tevékenység, ha az önkormányzat illetékességi területén az ott székhellyel, telephellyel nem rendelkező vállalkozó
(3)101 Ha az építőipari tevékenység folytatásának, illetőleg a természeti erőforrás feltárásának, kutatásának időtartama az önkormányzat illetékességi területén a 180 napot meghaladta vagy előreláthatóan meghaladja, akkor e tevékenységek végzésének helye a tevékenység-végzés megkezdésének napjától telephelynek minősül, a vállalkozónak állandó jellegű iparűzési tevékenységet végzőként kell bejelentkeznie és az ideiglenes jellegű tevékenység utáni adót nem kell megfizetnie. Amennyiben a vállalkozó az önkormányzat illetékességi területén folytatott ideiglenes jellegű iparűzési tevékenysége után az adóévre már fizetett adót, akkor azt – eltérően a 40/A. § (1) bekezdés a) pontjában és 40/A. § (2) bekezdésben foglaltaktól – az adott önkormányzat illetékességi területén végzett adóévi állandó jellegű iparűzési tevékenység utáni adóból vonhatja le. Amennyiben a vállalkozó előzetes bejelentésétől eltérően a tevékenység-végzés napjai alapján a vállalkozónak az önkormányzat illetékességi területén ideiglenes jellegű iparűzési tevékenység utáni adókötelezettsége áll fenn, akkor arról legkésőbb az adóévet követő év január 15. napjáig köteles bevallást benyújtani, s a bevallás benyújtásával egyidejűleg az adót az ideiglenes tevékenység után egyébként fizetendő adó eredeti esedékességétől számított késedelmi pótlékkal növelten megfizetni.
38. §102 (1) Az adókötelezettség az iparűzési tevékenység megkezdésének napjával keletkezik és a tevékenység megszüntetésének napjával szűnik meg.
(2)103 A 37. § (2) bekezdés a) pontja szerinti tevékenység-végzés esetén az adókötelezettség időtartama a tevékenység megkezdésének napjától a felek közti szerződés alapján a megrendelő teljesítés-elfogadásának napjáig terjedő időszak valamennyi naptári napja.
39. §104 (1)105 Állandó jelleggel végzett iparűzési tevékenység esetén – a (6) bekezdésben foglaltakra is figyelemmel – az adó alapja a nettó árbevétel, csökkentve
(2)106 Ha a vállalkozó több önkormányzat illetékességi területén vagy külföldön végez állandó jellegű iparűzési tevékenységet, akkor az adó alapját – a tevékenység sajátosságaira leginkább jellemzően – a vállalkozónak kell a 3. számú mellékletben meghatározottak szerint megosztania.
(4)107 Az (1) bekezdés a) pontja szerinti nettó árbevétel csökkentő összeggel (eladott áruk beszerzési értéke és közvetített szolgáltatások értéke) a vállalkozó – nettó árbevétele összegétől függően, sávosan – az alábbiak szerint csökkentheti nettó árbevételét. A nettó árbevétel
(5)108 A (4) bekezdésben említett, a sávba jutó nettó árbevétel csökkentő összeg az összes nettó árbevétel csökkentő összegnek és az adott sávba jutó nettó árbevétel összes nettó árbevételben képviselt arányának szorzata.
(6)109 A társasági adóról és az osztalékadóról szóló törvény szerint kapcsolt vállalkozásnak minősülő adóalanyok az adó alapját az adóalany kapcsolt vállalkozások összes nettó árbevétele és összes nettó árbevétel-csökkentő ráfordítása [(1) a)–d) pontok] pozitív előjelű különbözeteként – figyelemmel a (4) és (5) bekezdésben foglaltakra – állapítják meg, azzal, hogy az egyes adóalanyok adóalapja ezen különbözetnek és az adóalany nettó árbevételének a kapcsolt vállalkozások összes nettó árbevételében képviselt arányának szorzata. Az e bekezdésben foglaltakat csak azon adóalanynak kell alkalmaznia, amely esetében az eladott áruk beszerzési értékének és a közvetített szolgáltatás értékének együttes összege az adóalany nettó árbevételének 50%-át meghaladja, kizárólag az ezen feltételeknek megfelelő kapcsolt vállalkozásai vonatkozásában .
(7)110 A (4) és (5) bekezdéstől eltérően az adóalap megállapításánál azon áruk, anyagok, szolgáltatások értékesítésével összefüggésben elszámolt eladott áruk beszerzési értékének és közvetített szolgáltatások értékének teljes összege csökkenti a nettó árbevétel összegét, amely áruk, anyagok, szolgáltatások értékesítése után az adóalany a számvitelről szóló törvény szerinti exportértékesítés nettó árbevételét vagy a közfinanszírozásban részesülő gyógyszerek, mint áruk értékesítése után belföldi értékesítés nettó árbevételét számol el. Az elszámolóházi tevékenységet végző szervezetnél, az általa – a földgázpiaci és villamosenergia-piaci ügyletek elszámolása érdekében – vásárolt és továbbértékesített, a számvitelről szóló törvény szerinti eladott áruk beszerzési értékeként elszámolt földgáz és villamos energia beszerzési értéke teljes összege csökkenti a nettó árbevétel összegét. A külön jogszabály alapján erre feljogosított dohánykiskereskedelem-ellátási tevékenységet végző személynél az általa dohánytermék-kiskereskedők részére történő továbbértékesítési célból vásárolt és továbbértékesített, a számvitelről szóló törvény szerinti eladott áruk beszerzési értékeként elszámolt dohánytermékek beszerzési értéke teljes összege csökkenti a nettó árbevétel összegét.
(8)111 Az e § szerinti számításokat – a kerekítés általános szabályai alapulvételével – tizedestörtben kifejezve, hat tizedesjegy pontossággal kell elvégezni.
(9)112 Ha a társasági adóról és az osztalékadóról szóló törvény szerinti kapcsolt vállalkozási viszony nem áll fenn az adóév egészében, a (6) bekezdés alkalmazása során csak a kapcsolt vállalkozási viszony fennállásának időtartamára jutó – napi időarányosítással számított – nettó árbevételt és nettó árbevétel-csökkentő költségeket, ráfordításokat kell figyelembe venni.
(10)113 A (6) bekezdésben foglaltakat akkor kell alkalmazni, ha a kapcsolt vállalkozási viszony 2016. október 1-jét követően, szétválással jött létre.
Állandó jellegű iparűzési tevékenység esetén az adó alapjának egyszerűsített meghatározása114
39/A. §115 (1)116 A 39. § (1) bekezdésétől eltérően
a)117 a személyi jövedelemadóról szóló törvény118 szerint az adóévben átalány szerinti jövedelem-megállapítást (a továbbiakban: átalányadózás) alkalmazó magánszemély (egyéni vállalkozó, mezőgazdasági kistermelő) vállalkozó,
b)119 az a) pont alá nem tartozó más vállalkozó, feltéve, hogy nettó árbevétele adóévben – 12 hónapnál rövidebb adóév esetén napi arányosítással számítva időarányosan – nem haladta meg a 8 millió forintot,
(2)120 Az (1) bekezdés a) pontja szerinti vállalkozó esetében az adó alapja a személyi jövedelemadóról szóló törvény szerinti átalányban megállapított jövedelem 20%-kal növelt összege, azzal, hogy az adó alapja nem lehet több, mint a személyi jövedelemadóról szóló törvény szerinti – e tevékenységből származó – bevételének 80 százaléka.
(4)121 Ha az adóévben a személyi jövedelemadóról szóló törvény szerinti átalányadózásra való jogosultság nem munkaviszony létesítése miatt szűnik meg, akkor az adó alapját – az adóév egészére – a 39. § (1) bekezdése szerint kell megállapítani. Ha az (1) bekezdés a) pontjában említett magánszemély vállalkozó a személyi jövedelemadóról szóló törvény szerinti átalányadózásra való jogosultságát munkaviszony létesítése miatt úgy veszíti el, hogy az adóévben elért árbevétele a 8 millió forintot nem haladja meg, az iparűzési adójának alapját ebben az adóévben a (3) bekezdés alkalmazásával is megállapíthatja.
(5)122 Az adó alapjának (2) vagy (3) bekezdés szerinti megállapítása adóévre választható, az erről szóló bejelentést legkésőbb az adóévről szóló bevallás benyújtására előírt határidőig kell megtenni az adóhatóságnál.
39/B. §123 (1) Az egyszerűsített vállalkozói adó hatálya alá tartozó vállalkozó az adó alapját – a 39. § (1) bekezdésében, vagy a 39/A. §-ban foglalt előírásoktól eltérően – az egyszerűsített vállalkozói adó alapjának 50%-ában is megállapíthatja.
(3)124 A kisadózó vállalkozások tételes adója hatálya alá tartozó vállalkozó (a továbbiakban e § alkalmazásában: kisadózó vállalkozás) (9) bekezdés szerint bejelentett döntése esetén, az adó adóévi alapja – a 39. § (1) bekezdésében, vagy a 39/A. §-ban foglalt előírásoktól eltérően – székhelye és telephelye szerinti önkormányzatonként 2,5-2,5 millió forint. Ha a kisadózó vállalkozás e minősége szerinti adókötelezettsége valamely településen az adóév egészében nem áll fenn, vagy a kisadózó vállalkozások tételes adójában az adófizetési kötelezettsége szünetel, akkor az adó önkormányzatonkénti alapja a 2,5 millió forintnak az adókötelezettség időtartama naptári napjai alapján arányosított része.
(5)125 A (3) bekezdés szerinti adóalap-megállapítást választó kisadózó vállalkozást e minőségére tekintettel – a 41. §-ban és az adózás rendjéről szóló törvényben foglaltaktól eltérően, a (6)–(7) bekezdésekben foglaltak kivételével – adóelőleg-bejelentési, -bevallási, és -fizetési kötelezettség, valamint adóbevallás-benyújtási kötelezettség, továbbá a 39. § (2) bekezdése szerinti adóalap-megosztási kötelezettség nem terheli.
(6)126 A (3) bekezdés szerinti adóalap-megállapítást alkalmazó kisadózó vállalkozás adóbevallást nyújt be,
(9)129 A (3) bekezdés szerinti adóalap-megállapítás választását a vállalkozó – az önkormányzati adóhatóság által rendszeresített – bejelentkezési, bejelentési, bevallási nyomtatványon, a kisadózó vállalkozások tételes adójának hatálya alá tartozás kezdő napjától számított 45 napon belül vagy február 15-ig jelenti be az önkormányzati adóhatóság számára. A vállalkozó e döntése a teljes adóévre vonatkozik és az adóév február 15-ig jelentheti be, hogy az adó alapját nem a (3) bekezdésben foglaltak szerint kívánja megállapítani. A bejelentkezési, bejelentési, bevallási nyomtatvány végrehajtható okiratnak minősül.
39/C. §130 (1) Az önkormányzat rendeletében a (2)–(3) bekezdésben foglaltak alapján jogosult adómentességet, adókedvezményt megállapítani a vállalkozó számára.
(4)131 Az (1)–(3) bekezdésben foglaltaktól eltérően az önkormányzat rendeletében jogosult a háziorvos, védőnő vállalkozó számára mentességet, kedvezményt megállapítani, feltéve, ha annak vállalkozási szintű iparűzési adóalapja az adóévben a 20 millió forintot nem haladja meg. Az adómentességnek, adókedvezménynek valamennyi háziorvos, védőnő vállalkozó számára azonosnak kell lennie.
39/D. §133 (1)134 Az állandó jellegű iparűzési tevékenység utáni adóalap csökkenthető az adóévi működés hónapjai alapján számított adóévi átlagos statisztikai állományi létszámnak az előző adóévi működés hónapjai alapján az előző adóévre számított átlagos statisztikai állományi létszámhoz képest bekövetkezett – főben kifejezett – növekménye után 1 millió forint/fő összeggel.
(2)135 Nem vehető igénybe az adóalap-mentesség azon létszámbővítéshez, amely állami támogatás igénybevételével jött létre. E bekezdés alkalmazásában állami támogatás a Nemzeti Foglalkoztatási Alapból folyósított olyan támogatás, amelynek feltétele új munkahely létesítése.
(3)136 Az átlagos statisztikai állományi létszámot a Központi Statisztikai Hivatal Útmutató a munkaügy-statisztikai adatszolgáltatáshoz c. kiadvány 2015. január 1-jén érvényes szabályai szerint kell – két tizedesjegy pontossággal – számítani. Az adóévi átlagos statisztikai állományi létszám számítása során figyelmen kívül kell hagyni azt, aki egyébként a statisztikai állományi létszámba tartozik, ám állományba kerülését közvetlenül megelőzően a vállalkozóval a társasági adóról és az osztalékadóról szóló törvény szerinti kapcsolt vállalkozásnak minősülő vállalkozásnál tartozott az átlagos statisztikai állományi létszámba.
(4)137 Az adóévben jogelőd nélkül alakult vállalkozó – magánszemély vállalkozónál vállalkozónak az adóévet megelőző két adóév egyikében sem minősülő vállalkozó – esetén az előző adóévi statisztikai állományi létszámnak nulla főt kell tekinteni. Az adóévben átalakulással, egyesüléssel, szétválással létrejött vállalkozó esetén az adóévet megelőző adóév statisztikai állományi létszámának a jogelőd vállalkozó statisztikai állományi létszámát kell tekinteni. Az adóévben szétválással (különválás, kiválás) létrejött vállalkozók esetén az adóévet megelőző adóév számított statisztikai állományi létszámának a jogelőd vállalkozó statisztikai állományi létszámának olyan arányával számított összegét kell tekinteni, amilyen arányt a szétválással létrejött vállalkozók végleges vagyonmérlegeiben külön-külön feltüntetett vagyonérték képvisel a szétválással létrejött vállalkozók végleges vagyonmérlegeiben szereplő együttes vagyonértékben. Az adóévben egyesüléssel (összeolvadás, beolvadás) létrejött vállalkozó esetén az adóévet megelőző év statisztikai állományi létszámának az egyesülés előtt meglévő jogelőd vállalkozók együttes statisztikai állományi létszámát kell tekinteni.
39/E. §138 (1) Mentes az adó alól a szabályozott ingatlanbefektetési társaságról szóló törvény (a továbbiakban: Szit. tv.) szerinti szabályozott ingatlanbefektetési társaság (a továbbiakban e § vonatkozásában: társaság), a Szit. tv. szerinti szabályozott ingatlanbefektetési elővállalkozás (a továbbiakban e § vonatkozásában: elővállalkozás), valamint a társaság és az elővállalkozás Szit. tv. szerinti projekttársasága.
A beszerző, értékesítő szövetkezet mentessége139
39/F. §140 (1) Mentes az adó alól a beszerző, értékesítő szövetkezet.
40. §141 (1) Állandó jelleggel végzett iparűzési tevékenység esetén az adó évi mértékének felső határa
(2)142 Ideiglenes jelleggel végzett iparűzési tevékenység esetén az adó mértéke naptári naponként legfeljebb 5000 forint.
Az adó csökkentése144
40/A. §145 (1) A székhely, illetőleg a telephely szerinti önkormányzathoz az adóévre fizetendő adóból, legfeljebb azonban annak összegéig terjedően – a (2) bekezdésben meghatározott módon – levonható az adóalany által
b)146 a ráfordításként, költségként az adóévben elszámolt, a belföldön és külföldön autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő, megtett úttal arányos díjnak, az autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő használati díjnak (a továbbiakban együtt: útdíj) a 7,5%-a.
(2)147 Az adóévben megfizetett ideiglenes jellegű tevékenység utáni adó, az útdíj (1) bekezdés szerinti része és a (3) bekezdés alapján megalkotott rendelet szerinti adókedvezmény a székhely, illetve telephely(ek) szerinti önkormányzatokhoz fizetendő adóból a vállalkozás szintjén képződő teljes törvényi adóalap és az egyes (székhely, illetve telephely(ek) szerinti) önkormányzatokhoz kimutatott települési adóalapok arányában vonható le.
(3)148 Az önkormányzat rendelete – valamennyi vállalkozóra egységesen – határozhatja meg, hogy a vállalkozó az alapkutatás, alkalmazott kutatás vagy kísérleti fejlesztés adóévben elszámolt közvetlen költsége 10%-ának megfelelő összeggel csökkentheti az adóját.
(4)149 A vállalkozó az önkormányzathoz fizetendő adóévi adóját a (3) bekezdés alapján alkotott rendelet szerinti adókedvezménnyel a (2) bekezdésben meghatározott módon, legfeljebb az adóévre fizetendő adó összegéig csökkentheti.
Az éves beszámolóját az IFRS-ek szerint elkészítő vállalkozóra vonatkozó sajátos rendelkezések150
40/B. §151 (1) Az éves beszámolóját az IFRS-ek szerint készítő vállalkozó e törvény szabályait a nettó árbevétel, az eladott áruk beszerzési értéke, az anyagköltség, a közvetített szolgáltatások értéke és az alvállalkozói teljesítések értéke megállapítása során a 40/C–40/I. §-okban, az iparűzési adókötelezettség teljesítése során a 40/J–40/M. §-okban foglalt eltéréssel alkalmazza, függetlenül attól, hogy a nettó árbevétel, az eladott áruk beszerzési értéke, az anyagköltség, a közvetített szolgáltatások értéke, az alvállalkozói teljesítések értéke folytatódó vagy megszűnt tevékenységből származik.
40/C. §152 (1)153 Az 52. § 22. pontjának a) alpontjától eltérően – a hitelintézetnek, pénzügyi vállalkozásnak, biztosítónak, befektetési vállalkozónak nem minősülő vállalkozó esetén – a nettó árbevétel a (2)–(4) bekezdésben felsorolt tételekkel korrigált
b)154 a számvitelről szóló törvény szerinti – nem számlázott – utólag adott (fizetendő) szerződés szerinti engedmény összegével,
f)155 az (1) bekezdés szerinti ügylettel összefüggő fedezeti ügylet esetén azzal az összeggel, amellyel az (1) bekezdés szerinti ügyletről kiállított bizonylaton (számlán) szereplő értéket az IFRS-ek szerint a bevételt (árbevételt) – annak elszámolásakor – csökkenteni kell,
h)156 a nem a szokásos tevékenység keretében keletkezett áruértékesítésből, szolgáltatásnyújtásból származó bevétellel,
k)157 az ásványi ércek kitermeléséből származó bevétellel,
l)158 az IFRS 4. Biztosítási szerződések című standard szerinti biztosítóként a biztosítási szerződésből kapott bevétellel,
m)159 azzal az (1) bekezdés vagy az a), e) és g)–l) pont szerinti ügyletről kiállított bizonylaton (számlán) feltüntetett – általános forgalmi adó nélküli – összeggel (vevőtől várt ellenszolgáltatással), amelyet a vállalkozó az adóévben vagy azt követően az IFRS-ek szerint bevételként (árbevételként) vagy az a)–l) pontok szerinti bevételnövelő tételként nem számolhat el,
a)160 a jogdíjjal,
40/D. §162 (1)163 Hitelintézet, pénzügyi vállalkozás, befektetési vállalkozás esetén – az 52. § 22. pontjának b) alpontjától eltérően – nettó árbevétel az IAS 18 Bevételek című standard szerint kamatként elszámolt bevétel (2)–(3) bekezdések szerinti korrigált összege.
a)164 a kamatbevétel csökkentéseként az üzleti évben elszámolt fizetett, fizetendő díjak, jutalékok összegével,
f)165 a nem a szokásos tevékenység keretében keletkezett áruértékesítésből, szolgáltatásnyújtásból származó bevétellel.
c)166 a saját követelés értékesítéséből keletkezett, az üzleti évben elszámolt nyereség összegével.
40/F. §168 (1) Az 52. § 36. pontjában foglaltaktól eltérően eladott áruk beszerzési értéke az IAS 2 Készletek című standard és az IAS 18 Bevételek című standard szerinti, továbbértékesítés céljából vásárolt és birtokolt, üzleti évben értékesített áru, telek vagy más ingatlan (a továbbiakban: kereskedelmi áru) – (2) és (3) bekezdés szerint korrigált – értékesítéskor nyilvántartott könyv szerinti értéke.
(2)169 Az (1) bekezdés szerinti könyv szerinti értéket növelni kell:
40/G. §171 (1) Az 52. § 37. pontjában foglaltaktól eltérően anyagköltség az 52. § 67. pontja szerinti anyag üzleti évben ráfordításként elszámolt – (2) és (3) bekezdés szerint korrigált – felhasználáskori könyv szerinti értéke.
(2)172 Az (1) bekezdés szerinti anyagköltség összegét növelni kell:
(3)173 Az (1) bekezdés szerinti anyagköltség összegét csökkenteni kell:
40/H. §174 Ha a 40/C. § (2) bekezdése e) pontja alkalmazásának van helye, akkor az 52. § 40. pontja szerinti közvetített szolgáltatások értékét növelni kell a közvetített szolgáltatás számvitelről szóló törvény szerint megállapítandó bekerülési értékével.
40/I. §175 Nem minősül alvállalkozói teljesítések értékének [52. § 32. pont] az az érték, mellyel a vállalkozó a 40/F. § vagy a 40/G. § vagy a 40/H. § alapján eladott áruk beszerzési értéke vagy anyagköltség vagy közvetített szolgáltatások értéke címén az adó alapját csökkentette.
40/J. §176 (1) A vállalkozó első olyan adóéve, amelyről éves beszámolóját az IFRS-ek szerint készíti (a továbbiakban: áttérés adóéve) adóalapját
40/K. §177 (1) Azon átmeneti adóév esetén, amelyben az iparűzési adóalap [39. §] a 40/B–40/I. § és a 40/J. § (1) bekezdésének alkalmazásával kisebb, mint az áttérés adóévét megelőző adóév 12 hónapra számított adóalapjának összege, az iparűzési adó alapja – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – az utóbbi.
40/L. §178 (1)179 Ha az áttérés adóévében a 40/B–40/I. §-ok és a 40/J. § (1) bekezdés alkalmazásával számított iparűzési adó összege kisebb, mint az áttérés adóévét megelőző adóév iparűzési adójának összege, akkor az áttérés adóévét követő adóévben kezdődő adóelőleg-fizetési időszak adóelőlegének összege az utóbbi. Az adóelőleget két egyenlő részletben kell megállapítani, bevallani és megfizetni.
40/M. §180 Az IFRS-eket alkalmazó vállalkozó – az áttérés adóévét megelőző adóévről szóló társasági adóbevallás-benyújtással egyidejűleg, elektronikus úton, az állami adóhatóság által rendszeresített nyomtatványon – adatot szolgáltat az állami adóhatósághoz:
Az adóelőleg megállapítása, az adó bevallása és az adó megfizetése181
41. §182 (1)183 A vállalkozó – a (4) bekezdésben foglaltak kivételével – a helyi iparűzési adóban az előlegfizetési időszakra – az egyes esedékességi időpontokra eső összeg feltüntetésével önkormányzatonként – adóelőleget köteles a (3) bekezdésben foglalt esetekben a bejelentkezéssel egyidejűleg az adóhatóság által rendszeresített nyomtatványon bejelenteni, illetve minden más esetben a bevallás-benyújtással egyidejűleg bevallani. A benyújtott – adóelőleget tartalmazó – bejelentkezési nyomtatvány végrehajtható okiratnak minősül.
(3)184 Az adóköteles tevékenységét az önkormányzat illetékességi területén az adóév közben kezdő, valamint az átalakulással, egyesüléssel, szétválással létrejött vállalkozó esetén, továbbá ha az önkormányzat az adót első alkalommal vagy év közben vezeti be, az előlegfizetési időszak az adókötelezettség, átalakulás, egyesülés, szétválás, adóbevezetés kezdő napjától az azt követő adóév első félévének utolsó napjáig terjedő időtartam.
b)185 az adóköteles tevékenységet jogelőd nélkül kezdő vállalkozónak az első adóelőleg-fizetési időszakra,
(7)186 Ha jogszabályi változás miatt az adó alapja vagy mértéke az adóévre módosul, továbbá ha a vállalkozó az adóévet megelőző évben e törvény vagy az önkormányzat rendelete alapján adómentességet vagy adókedvezményt vett igénybe, de az adóévben az adómentesség vagy az adókedvezmény nem vagy nem teljes mértékben illeti meg, akkor az előleg összegét az adóalap, az adómérték, a kedvezmény mértékének változása, illetőleg a mentesség, kedvezmény megszűnése figyelembevételével kell bevallani.
(8)187 A közös őstermelői igazolvánnyal rendelkező adóalanyok az adóévi iparűzési adókötelezettségüket úgy is teljesíthetik, hogy az adószámmal rendelkező adóalany a közös őstermelői tevékenységvégzésből származó teljes iparűzési adóalap alapulvételével állapítja meg, vallja be és fizeti meg az adót. Az adómegállapítás ezen módjának választásáról a közös őstermelői igazolványban feltüntetett valamennyi adóalany az adószámmal rendelkező adóalany adóévi adóbevallásában nyilatkozik. A családi gazdálkodó a családi gazdaság tekintetében az adóévi iparűzési adókötelezettséget a közös őstermelői igazolvánnyal rendelkező adóalanyokra irányadó szabályozás szerint is teljesítheti.
42. § (1)188
(4)190 Az önkormányzati adóhatóság – az (5)–(7) bekezdésben foglalt kivételtől eltekintve – készpénzfizetést nem fogadhat el.
(5)191 Postahivatallal nem rendelkező községekben, továbbá tanyaközpontokban, külterületeken – előzetes kihirdetés mellett – befizetési napokat lehet tartani, amikor az adózók készpénzben fizethetnek. Így történhet a fizetés ingóvégrehajtás során is, ha azt az adózó önként felajánlja, illetőleg, ha az előtalált készpénzt az adóhatóság lefoglalja. Készpénz átvételére vagy lefoglalására kizárólag az jogosult, akit erre az adóhatóság írásban felhatalmazott és az e célra rendszeresített hivatalos nyugtatömbbel ellátott. Az átvett vagy lefoglalt készpénzről azonnal nyugtát kell adni, s a pénzösszeget az átvétel napján, de legkésőbb a következő munkanapon az adóbeszedési számlára be kell fizetni.
(6)192 Ha az adó alapja a korrigált forgalmi érték, akkor az adómentesség összegét a teljes hasznos alapterület vagy terület 1 m2-ére jutó forgalmi érték és az adó alól mentes hasznos alapterület vagy terület szorzataként kell kiszámítani.
(7)193 Az önkormányzat rendeletében feljogosíthatja az adóhatóságot arra, hogy az (5) bekezdésben meghatározott pénzkezelési szabályok betartásával 5000 forintot meg nem haladó összegű helyi adóra (adótartozásra) készpénz-befizetést elfogadjon.
(8)194 A helyi iparűzési adóbevallást magyar nyelven, forintban kell elkészíteni. A beszámolót, könyvvezetést konvertibilis devizában készítő adózó a helyi iparűzési adóbevallás adatait a Magyar Nemzeti Bank hivatalos – az adóév utolsó napján érvényes – devizaárfolyamának alapulvételével számítja át forintra. Olyan külföldi pénznem esetében, amelynek nincs a Magyar Nemzeti Bank által jegyzett árfolyama, a Magyar Nemzeti Bank által az adóév utolsó napjára vonatkozóan közzétett, euróban megadott árfolyamot kell a forintra történő átszámításkor figyelembe venni. Ugyanígy kell eljárni minden más esetben, ha az átszámításra a számvitelről szóló törvény rendelkezése nem vonatkozik.
(9)195 Az idegenforgalmi adót az adó beszedője abban a – Magyar Nemzeti Bank által jegyzett – külföldi pénznemben is beszedheti, amelyben a szállásdíj megfizetését lehetővé teszi. A beszedésre kötelezett az adó összegének külföldi pénznemben való megállapításakor és az adónak az önkormányzati adóhatóság számára forintban való befizetésekor a Magyar Nemzeti Bank hivatalos – az adóévet megelőző év utolsó napján érvényes – devizaárfolyamát veszi alapul.
(10)196 A lakás korrigált forgalmi értékének megállapítása során a lakáshoz tartozó kiegészítő helyiség, melléképület, melléképületrész alapterületére jutó korrigált forgalmi értéket figyelmen kívül kell hagyni.
Adóhatóságok együttműködése197
42/A. §198 Amennyiben az önkormányzati adóhatóság a helyi iparűzési adó utólagos megállapítása során a vállalkozó terhére a nettó árbevétel eltitkolását vagy a nettó árbevétel jogosulatlan csökkentését tárja fel, akkor a vállalkozó azonosító adatait (adószám, név, székhely, lakóhely), valamint adóévenkénti bontásban az eltitkolt nettó árbevétel összegére, illetve – nettó árbevétel-csökkentő tételenként – a nettó árbevételből jogosulatlanul levont összegre vonatkozó adatot az állami adóhatóságnak, valamint az adózó székhelye (lakóhelye), telephelyei szerinti – a helyi iparűzési adót működtető – önkormányzat adóhatóságához, az utólagos adómegállapításról szóló határozat jogerőre emelkedését követő 15 napon belül – az adóellenőrzés elősegítése céljából – megküldi. A megkapott adatokat az adóhatóság az adó utólagos megállapítására nyitvaálló határidő lejártát követően megsemmisíti.
Tájékoztatás a bevezetett helyi adók és települési adók szabályairól199
42/B. §200 (1)201 Az önkormányzati adóhatóság az önkormányzati adórendelet, valamint annak módosítása hatályba lépését megelőző hónap ötödik napjáig – a kincstár elektronikus rendszerén keresztül – adatot szolgáltat a kincstár számára:
(2)202 A kincstár a hozzá beérkezett adatokat és elérhetőségi információkat feldolgozza és a honlapján – települések (a fővárosban a fővárosi, illetve kerületi önkormányzatok) szerinti bontásban – elektronikus úton feldolgozható és letölthető formátumban is közzéteszi. A kincstár a honlapján közzétett adatokat és elérhetőségi információkat az önkormányzati adóhatóságoktól az (1) bekezdés szerint beérkezett adatokkal havonta, az önkormányzati adóhatóság adatszolgáltatását követő hónap 5. napjáig módosítja.
Az adóbevallás-benyújtás, bejelentkezés, változás-bejelentés szabályai203
42/C. §204 (1) Az önkormányzati rendeleti mentességre, kedvezményre nem jogosult, vagy azt igénybe venni nem szándékozó adóalany, bevallás-benyújtásra kötelezett az építményadóról, a telekadóról, a magánszemély kommunális adójáról, a helyi iparűzési adóról szóló adóbevallási kötelezettségét az önkormányzati adóhatóságok által rendszeresíthető bevallási, bejelentési nyomtatványok tartalmáról szóló pénzügyminiszteri rendelet (a továbbiakban: PM rendelet) szerinti, az adónemre vonatkozó bevallási nyomtatványon is teljesítheti.
(4)205 Az (1)–(2) bekezdésben említett nyomtatványt az önkormányzati adóhatósághoz elektronikus úton csak akkor lehet benyújtani, ha azt az önkormányzat rendelete lehetővé teszi.
42/D. §206 (1) Az adózó az állandó jellegű helyi iparűzési adóról szóló adóbevallási kötelezettségét – ideértve az adóbevallás kijavítását és az önellenőrzéssel való helyesbítést – a PM rendelet szerinti bevallási nyomtatványon az állami adóhatósághoz elektronikus úton, az állami adóhatóság hatáskörébe tartozó adókról szóló bevallások benyújtására vonatkozó rendelkezések értelemszerű alkalmazásával, az általános nyomtatványkitöltő program használatával is teljesítheti.
43. §207 (1)208 Az adóval és az önkormányzat költségvetése javára más jogszabályban megállapított minden adóval kapcsolatos eljárásban az e törvényben és az adózás rendjéről szóló törvényben foglaltakat – a (2)–(4) bekezdésben meghatározott eltérésekkel – kell alkalmazni.
(2)209 Az önkormányzat az adóelőleg- és az adófizetés esedékességére vonatkozóan – ideértve a 42. § (3) bekezdésében meghatározott esetet is – az adózás rendjéről szóló törvényben foglaltaktól, továbbá a 41. §-ban szabályozottaktól eltérően rendelkezhet, ha ezzel az adóalany számára válik kedvezőbbé kötelezettségének teljesítése. Az önkormányzat mentesítheti az építményadó, a telekadó, a magánszemély kommunális adójának alanyát – a vállalkozónak minősülő adóalany kivételével – a bevallás-benyújtási kötelezettség alól, feltéve, ha az adóalanyt adófizetési kötelezettség nem terheli.
(3)210 Az önkormányzat az adóval kapcsolatban rendeletet alkothat az adózás rendjéről szóló törvényben nem szabályozott eljárási kérdésben.
(4)211 Ha az adó alanya a vagyoni értékű jog jogosítottja és a 2012. december 31-ét követő időszakra vonatkozó adóját nem fizette meg és a végrehajtás vele szemben eredménytelenül zárul, vagy az adózó bármely okból – különösen az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 134. §-a szerinti eljárás alapján engedélyezett adómérséklés esetére – megfizetni nem képes, az adóhatóság az így előállt adó, adótartozás megfizetésére határozattal kötelezi az építmény, telek tulajdonosát.
44. §212 (1) Az önkormányzati adóhatóság hatáskörébe tartozó adókat és adók módjára behajtandó köztartozásokat kizárólag a kincstár által rendelkezésre bocsátott számítógépes programrendszerrel lehet nyilvántartani.
(2)213 Ha az önkormányzat 2014. június 30-án nem a kincstár által rendelkezésre bocsátott számítógépes programrendszert használta, akkor esetében az (1) bekezdés szerinti rendelkezést csak 2021. január 1-jétől kell alkalmazni.
45. §214 A helyi önkormányzat az ügykörébe tartozó adók és illetékek hatékony beszedésének elősegítésére a feltárt és beszedett adóhiányból, valamint a beszedett adó- és illetéktartozásból az önkormányzatokat megillető bevétel terhére rendeletében szabályozhatja az anyagi érdekeltség feltételeit.
46. §215 Felhatalmazást kap az adópolitikáért felelős miniszter arra, hogy rendelettel állapítsa meg:
a) az önkormányzati adóhatóság hatáskörébe tartozó adók és adók módjára behajtandó köztartozások nyilvántartásának, kezelésének, elszámolásának, valamint az önkormányzati adóhatóság adatszolgáltatási eljárásának szabályait,216
47. §218 Ez a törvény 1991. január 1. napján lép hatályba.
48. §219 (1) Az 52. § 31. pont b) alpont ba) alpontja szerinti vezeték nélküli távközlési tevékenységet végző vállalkozó a 2011-ben kezdődő adóéve adókötelezettsége megállapításánál a 2010. december 31-én hatályos 52. § 31. pontját és 3. számú mellékletét köteles alkalmazni.
49. §220
50. §221
51. §222 (1) Ha az önkormányzat a helyi adót bevezeti, az adóalany köteles a bevezetett adó megállapításához szükséges valamennyi – az önkormányzat felhívásában megjelölt – adatot szolgáltatni az adott év január 1-jei állapotának, illetve évközi bevezetés esetén a rendelet hatálybalépése napjának megfelelően.
(2)223 Az önkormányzati adóhatóság hatáskörébe tartozó adók, adók módjára behajtandó köztartozások (e rendelkezés alkalmazásában együtt: adó) nyilvántartása során – az adó megállapításához szükséges adatokon túlmenően – csak az adózás rendjéről szóló törvényben meghatározott adóazonosító jelet és a természetes személyazonosító adatokat tartja nyilván.
51/A. §224
51/B. §225 (1) Az önkormányzatnak az egyes adótörvények és más kapcsolódó törvények, valamint a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény módosításáról szóló 2016. évi LXVI. törvénnyel beiktatott 7. § g) pontot első alkalommal a 2017. január 1-jén hatályban lévő adórendeleti szabályokra kell alkalmaznia.
51/C. §226 (1) A 39. § (10) bekezdésének az egyes adótörvények és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2016. évi CXXV. törvénnyel (a továbbiakban: Mód. törvény) megállapított rendelkezését a 2016. szeptember 30-át követően kezdődő adóév helyi iparűzési adójának megállapítása során is alkalmazni lehet.
3.227 vagyoni értékű jog: vagyoni értékű jog: a kezelői jog, a vagyonkezelői jog, a tartós földhasználat, a haszonélvezet, a használat joga – ideértve a külföldiek ingatlanhasználati jogát is –, a földhasználat és a lakásbérlet,
5.228 épület: az épített környezet alakításáról és védelméről szóló törvény szerinti olyan építmény vagy annak azon része, amely a környező külső tértől szerkezeti elemekkel részben vagy egészben mesterségesen kialakított, elválasztott teret alkot és ezzel az állandó vagy időszakos tartózkodás, illetve használat feltételeit biztosítja, ideértve az olyan önálló létesítményt is, amely részben vagy teljes belmagasságával a környező csatlakozó terepszint alatt van;
6.229 épületrész: az épület önálló rendeltetésű, a szabadból vagy az épület közös közlekedőjéből nyíló önálló bejárattal ellátott helyisége vagy helyiség-csoportja, amely a 8., a 20., a 45. és 47. pontokban foglaltak szerint azzal felel meg lakásnak, üdülőnek, kereskedelmi egységnek, egyéb nem lakás céljára szolgáló épületnek, hogy az ingatlan-nyilvántartásban önálló ingatlanként nem szerepel;
7.230 tulajdonos: az ingatlan tulajdonosa az a személy vagy szervezet, aki/amely az ingatlan-nyilvántartásban tulajdonosként szerepel. Amennyiben az ingatlan tulajdonjogának átruházására irányuló szerződést az ingatlanügyi hatósághoz benyújtották – melynek tényét az ingatlanügyi hatóság széljegyezte –, a szerző felet kell tulajdonosnak tekinteni, kivéve, ha a tulajdonjog bejegyzése iránti kérelmet az ingatlanügyi hatóság jogerősen elutasította vagy azt visszavonták vagy a bíróság megállapította a szerződés érvénytelenségét. Újonnan létrehozott építmény tulajdonjogának – a használatbavételi engedély jogerőre emelkedését megelőző – átruházása esetén a szerződés ingatlanügyi hatósághoz történő benyújtását követően a szerző felet a használatbavételi engedély jogerőre emelkedésének időpontjától kell tulajdonosnak tekinteni. Egyéb módon történő tulajdonszerzés esetére a Polgári Törvénykönyv vonatkozó szabályai az irányadók;
8.231 lakás: a lakások és helyiségek bérletére, valamint elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény 91/A. §-a 1–6. pontjában foglaltak alapján ilyennek minősülő és az ingatlan-nyilvántartásban lakóház, lakóépület, lakás, kastély, villa, udvarház megnevezéssel nyilvántartott, vagy ilyenként feltüntetésre váró ingatlan;
9.232 hasznos alapterület: a teljes alapterületnek olyan része, ahol a belmagasság legalább 1,90 m. A teljes alapterületbe a lakáshoz, üdülőhöz tartozó kiegészítő helyiségek, melléképületek, melléképületrészek kivételével valamennyi helyiség összegzett alapterülete, valamint a többszintes lakrészek belső lépcsőjének egy szinten számított vízszintes vetülete is beletartozik. Az építményhez tartozó fedett és három oldalról zárt külső tartózkodók (lodzsa, fedett és oldalt zárt erkélyek), és a fedett terasz, tornác alapterületének 50%-a tartozik a teljes alapterületbe. A lakások esetében a pinceszinten (a csatlakozó terepszint alatt) kialakított helyiségek alapterületének 70%-át kell a teljes alapterületbe számítani.
10.233 kiegészítő helyiség: a lakáshoz, üdülőhöz tartozó, jellegénél és kialakításánál fogva csak tárolásra alkalmas padlás, pince, ide nem értve a gépjárműtárolót;
11.234 nem lakáscélú épület: az az épület, épületrész, amely nem minősül a 8. pont szerinti lakásnak;
12.235 építmény megszűnése: ha az építményt lebontják, vagy megsemmisül,
13. korrigált forgalmi érték: az illetékekről szóló törvény236 alkalmazásával megállapított forgalmi érték 50%-a,
14.237 erdő: az ingatlan-nyilvántartásban erdő művelési ágban nyilvántartott földterület, továbbá az a földterület, amelyet az Országos Erdőállomány Adattárban erdőként tartanak nyilván;
15.238 mezőgazdasági művelés alatt álló belterületi telek:
16.239 telek: az épülettel, épületrésszel be nem épített földterület, ide nem értve
g)240 a halgazdálkodásról és a hal védelméről szóló törvény szerinti víztározó, bányató területét,
17.241 termőföld: az ingatlan-nyilvántartásban szántó, szőlő, gyümölcsös, kert, rét, legelő (gyep), nádas, fásított terület, halastó művelési ágban nyilvántartott földrészlet;
19.242 termék-előállító üzem: az az állandó jellegű üzleti létesítmény (épület, műtárgy), amelyet az elhelyezésére szolgáló telek utáni adó alanya saját termék előállítására vagy saját termék előállításával összefüggő célra (ideértve különösen a saját előállítású termék tárolását, szállítását, kiszolgálását, a termeléshez kapcsolódó irányító, kiszolgáló tevékenységeket) használ;
20.243 üdülő: az ingatlan-nyilvántartásban üdülőként (üdülőépület, hétvégi ház, apartman, nyaraló, csónakház) feltüntetett vagy ilyenként feltüntetésre váró építmény;
21. állandó lakos, aki a lakcímbejelentés szabályai szerint244 nyilvántartásba vett lakóhellyel, tartózkodási hellyel rendelkezik az önkormányzat illetékességi területén,
22.245 nettó árbevétel:
a)246 a számviteli törvényben meghatározott értékesítés nettó árbevétele (egyszeres könyvvitelt vezető vállalkozó esetében: a pénzügyileg rendezett nettó árbevétel és a nem pénzben kiegyenlített értékesítés nettó árbevételének együttes összege), csökkentve a jogdíjból származó, árbevételként elszámolt ellenértékkel, a jövedéki adó fizetésére kötelezett vállalkozó esetében az adóhatósággal elszámolt – az egyéb szolgáltatások értékeként, illetve az egyéb ráfordítások között kimutatott – jövedéki adó összegével, továbbá az egyéb ráfordítások között kimutatott, az adóhatósággal elszámolt regisztrációs adó, energiaadó, népegészségügyi termékadóról szóló törvény szerinti alkoholos ital utáni népegészségügyi termékadó összegével, feltéve, ha az így elszámolt regisztrációs adó, energiaadó, népegészségügyi termékadó összege az értékesítés nettó árbevételét növelte, valamint a külön jogszabály szerinti felszolgálási díj árbevételként elszámolt összegével, a b)-h) alpontokban foglalt eltérésekkel,
b)247 a hitelintézeteknél és pénzügyi vállalkozásoknál: a kapott kamatok és kamatjellegű bevételek csökkentve a fizetett kamatokkal és kamatjellegű ráfordításokkal és a pénzügyi lízingbe adott eszköz beszerzési értékével, azzal, hogy e beszerzési értékre tekintettel az adóalap nem csökkenthető, továbbá, ha a vásárolt követelés értékesítésekor az eladási ár összegét egyéb pénzügyi szolgáltatás bevételeként számolják el, akkor a vásárolt követelés könyv szerinti értékének egyéb pénzügyi szolgáltatás ráfordításaként elszámolt összegével, és növelve az egyéb pénzügyi szolgáltatás bevételeivel, a befektetési szolgáltatások bevételeivel és a nem pénzügyi és befektetési szolgáltatás bevételével. Fedezeti ügyletek esetén az alapügylet (fedezett tétel) nyereségének/veszteségének és az ahhoz tartozó fedezeti ügylet veszteségének/nyereségének nyereségjellegű különbözete tartozik a nettó árbevételbe. A számviteli törvény szerinti kereskedési célú származékos ügyletek esetében azok eredményének összevont különbözete tartozik a nettó árbevételbe, ha az nyereségjellegű,
h)248 a kisadózó vállalkozások tételes adójáról és a kisvállalati adóról szóló törvény szerinti kisadózó vállalkozás esetén, a kisadózó vállalkozások tételes adójáról és a kisvállalati adóról szóló törvény szerinti kisadózó vállalkozás bevétele;
23.249 háziorvos, védőnő vállalkozó: az a vállalkozó, aki/amely – gazdálkodó szervezetként vagy egyéni vállalkozóként – külön jogszabály alapján háziorvosi, házi gyermekorvosi, fogorvosi alapellátási vagy védőnői tevékenységet végez és nettó árbevételének legalább 80%-a e tevékenység (tevékenységek) végzésére vonatkozó, az egészségbiztosítási szervvel kötött finanszírozási szerződés alapján az Egészségbiztosítási Alapból származik;
24.250 építőipari tevékenység: a Gazdasági Tevékenységek Egységes Osztályozási Rendszere 2008. január 1-jétől hatályos (TEÁOR'08) besorolása szerint a 41–43. ágazatokba sorolt tevékenységek összessége;
25.251 alapkutatás, alkalmazott kutatás, kísérleti fejlesztés közvetlen költsége: a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény 7. § (1) bekezdés t) pontja szerint az adózás előtti eredményt csökkentő összeg, azzal, hogy a helyi iparűzési adóalap megállapítása során a felmerült költséget csak egyszer lehet figyelembe venni;
26.252 vállalkozó: a gazdasági tevékenységet saját nevében és kockázatára haszonszerzés céljából, üzletszerűen végző
a) a személyi jövedelemadóról szóló törvényben253 meghatározott egyéni vállalkozó,
b)254 a személyi jövedelemadóról szóló törvényben meghatározott mezőgazdasági őstermelő, feltéve, hogy őstermelői tevékenységéből származó bevétele az adóévben a 600 000 forintot meghaladja,
d)255 egyéni cég, egyéb szervezet, ideértve azt is, ha azok felszámolás vagy végelszámolás alatt állnak;
28.256 szálláshely: egész éven át vagy csak időszakosan, üzletszerűen működtetett olyan létesítmény, amely éjszakai elszállásolásra és tartózkodásra szolgál,
29.257 szállásdíj: a szálláshely általános forgalmi adóval csökkentett ára a kötelező reggeli és egyéb szolgáltatások nélkül,
30.258 vendégéjszaka: vendégként eltöltött — éjszakát is magában foglaló vagy így elszámolt — legfeljebb 24 óra,
31.259 telephely: a) az adóalany olyan állandó üzleti létesítménye – függetlenül a használat jogcímétől –, ahol részben vagy egészben iparűzési tevékenységet folytat, azzal, hogy a telephely kifejezés magában foglalja különösen a gyárat, az üzemet, a műhelyt, a raktárt, a bányát, a kőolaj- vagy földgázkutat, a vízkutat, a szélerőművet (szélkereket), az irodát, a fiókot, a képviseletet, a termőföldet, a hasznosított (bérbe vagy lízingbe adott) ingatlant, az ellenszolgáltatás fejében igénybe vehető közutat, vasúti pályát;
b)260 azon távközlési tevékenységet végző vállalkozó esetén, amelynek
ba)261 az adóévben a számviteli törvény szerinti nettó árbevétele legalább 75%-ban vezeték nélküli távközlési tevékenységből [TEÁOR'08 61.2] származik (vezeték nélküli távközlési tevékenységet végző vállalkozó)
c)262 a villamos energiáról szóló törvény szerinti egyetemes szolgáltató, villamosenergia-kereskedő és villamos energia elosztó hálózati engedélyes, továbbá a földgázellátásról szóló törvény szerinti egyetemes szolgáltató, földgázkereskedő és földgázelosztói engedélyes esetén azon önkormányzat illetékességi területe, ahol villamos energia vagy földgáz értékesítése, illetve a villamos energia vagy földgáz elosztása a végső fogyasztó, a végső felhasználó (a továbbiakban együttesen: a végső fogyasztó) részére történik, feltéve, hogy a villamosenergia-kereskedő, a földgázkereskedő, a villamos energia egyetemes szolgáltató, a földgáz egyetemes szolgáltató, illetve a villamosenergia elosztó hálózati engedélyes, a földgázelosztói engedélyes adóévet megelőző adóévi számviteli törvény szerinti nettó árbevételének legalább 75%-a közvetlenül a végső fogyasztónak történő értékesítésből, illetve a végső fogyasztó számára történő elosztásból származik;
d)263 a bizalmi vagyonkezelésbe adott vagyon esetén a kezelt vagyonba tartozó hasznosított ingatlan;
32.264 alvállalkozói teljesítések értéke: az adóalany által továbbadott (számlázott) olyan alvállalkozói teljesítés értéke, amelynek végzése során az adóalany mind megrendelőjével, mind alvállalkozójával a Polgári Törvénykönyv (Ptk.) szerinti – írásban kötött – vállalkozási szerződéses kapcsolatban áll. Ide értendő annak a – közvetített szolgáltatásnak nem minősülő – szolgáltatásnak az ellenértéke is, amelyet az adóalany az általa értékesített új (a használatbavételi engedély jogerőre emelkedését megelőzően vagy azt követően első ízben értékesített) lakás előállításához a Ptk. szerinti, írásban megkötött vállalkozási szerződés alapján vesz igénybe. Az e pont szerinti értékkel az adóalany akkor csökkentheti a nettó árbevételét, ha azzal a 22. pont a) alpontja szerint jogdíjként, a 36. pont szerint eladott áruk beszerzési értékeként, a 37. pont szerint anyagköltségként vagy a 40. pont szerint közvetített szolgáltatások értékeként nettó árbevételét nem csökkentette;
33.265 szociális intézmény: a szociális ellátásokról szóló törvényben meghatározott személyes szociális gondoskodást nyújtó szervezet, vállalkozás,
34.266 beszerző, értékesítő szövetkezet: az a szövetkezet, amelynek nettó árbevétele legalább 95%-ban tagjai részére történő értékesítésből vagy tagjai termékeinek értékesítéséből származik;
35.267 közszolgáltató szervezet: a Magyar Posta Zrt., a Magyar Rádió Zrt., a Magyar Televízió Zrt., a Duna Televízió Zrt., a Magyar Távirati Iroda Zrt., a Diákhitel Központ Zrt., a Tartalékgazdálkodási Kht., illetve annak tevékenységét folytató nonprofit gazdasági társaság. Közszolgáltató szervezet továbbá a vasúti pályahálózatot üzemeltető feltéve, ha nettó árbevétele legalább 55%-ban a vasúti pályahálózat működtetéséből származik, valamint a helyi- és helyközi menetrendszerinti tömegközlekedési szolgáltatást nyújtó feltéve, ha nettó árbevétele legalább 55%-ban a tömegközlekedési szolgáltatás nyújtásából származik;
36.268 eladott áruk beszerzési értéke: a kettős könyvvitelt vezető vállalkozások esetében a vásárolt és változatlan formában eladott anyagoknak, áruknak – a számvitelről szóló törvény szerint az eladott áruk beszerzési értékeként elszámolt – bekerülési (beszerzési) értéke. Az egyszeres könyvvitelt, valamint – a személyi jövedelemadóról szóló törvény hatálya alá tartozó – pénzforgalmi nyilvántartást vezető vállalkozók esetében a tárgyévi árubeszerzésre fordított kiadás, csökkentve a kifizetett árukészlet leltár szerinti záró értékével, növelve a kifizetett árukészlet leltár szerinti nyitó értékével. Csökkenti az eladott áruk beszerzési értékét az az érték, amellyel az adóalany a 37. pont szerint anyagköltségként, a 32. pont szerint alvállalkozói teljesítés értékeként, a 40. pont szerint közvetített szolgáltatások értékeként nettó árbevételét csökkentette,
37.269 anyagköltség: a kettős könyvvitelt vezető vállalkozások esetében a vásárolt anyagoknak – a számvitelről szóló törvény szerint – anyagköltségként elszámolt bekerülési (beszerzési) értéke. Az egyszeres könyvvitelt, valamint – a személyi jövedelemadóról szóló törvény hatálya alá tartozó – pénzforgalmi nyilvántartást vezető vállalkozók esetében a tárgyévi anyagbeszerzésre fordított kiadás, csökkentve a kifizetett anyagkészlet leltár szerinti záró értékével, növelve a kifizetett anyagkészlet leltár szerinti nyitó értékével. Csökkenti az anyagköltséget a saját vállalkozásában végzett beruházáshoz felhasznált anyagok bekerülési (beszerzési) értéke, továbbá az az érték, amellyel az adóalany a 36. pont szerint az eladott áruk beszerzési értékeként, a 32. pont szerint alvállalkozói teljesítés értékeként, a 40. pont szerint közvetített szolgáltatások értékeként nettó árbevételét csökkentette,
38.270 anyag, áru: a számvitelről szóló törvény271 szerinti vásárolt készletekből az anyagok, az áruk,
39.272 az egyszerűsített vállalkozói adónak a számviteli törvény hatálya alá nem tartozó alanya esetében nettó árbevétel: a 22. pont g) alpontja szerinti nettó árbevétel, eladott áruk beszerzési értéke és anyagköltség: a 36. és a 37. pontokban foglalt, pénzforgalmi nyilvántartást vezető vállalkozókra meghatározott eladott áruk beszerzési értéke és anyagköltség,
40.273 közvetített szolgáltatások értéke: az adóalany által saját nevében vásárolt és a harmadik személlyel (a megrendelővel) írásban kötött szerződés alapján, a szerződésben rögzített módon részben vagy egészben, de változatlan formában továbbértékesített (továbbszámlázott) szolgáltatás értéke. Közvetített szolgáltatásnál az adóalany vevője és nyújtója is a szolgáltatásnak, az adóalany a vásárolt szolgáltatást részben vagy egészben közvetíti úgy, hogy a megrendelővel kötött szerződésből a közvetítés lehetősége, a számlából a közvetítés ténye, vagyis az, hogy az adóalany nemcsak a saját, hanem az általa vásárolt szolgáltatást is értékesíti változatlan formában, de nem feltétlenül változatlan áron, egyértelműen megállapítható. Az e pont szerinti értékkel az adóalany akkor csökkentheti a nettó árbevételét, ha azzal a 22. pont a) alpontja szerint jogdíjként, a 36. pont szerint eladott áruk beszerzési értékeként, a 37. pont szerint anyagköltségként vagy a 32. pont szerint alvállalkozói teljesítések értékeként nettó árbevételét nem csökkentette;
41.274 székhely: belföldi szervezet esetében az alapszabályában (alapító okiratában), a cégbejegyzésben (bírósági nyilvántartásban), az egyéni vállalkozó esetében az egyéni vállalkozók nyilvántartásában ekként feltüntetett hely, a magánszemélyek esetében az állandó lakóhely. A külföldi székhelyű vállalkozás magyarországi fióktelepe vonatkozásában a székhely alatt a cégbejegyzésben a fióktelep helyeként megjelölt helyet, a bizalmi vagyonkezelésbe adott vagyon esetében a bizalmi vagyonkezelő székhelyét, lakóhelyét kell érteni;
42.275 saját vállalkozásban végzett beruházás: a számviteli törvény szerinti tárgyi eszköznek minősülő eszközök saját vállalkozásban végzett megvalósítása, létesítése, bővítése, rendeltetésének megváltoztatása, átalakítása, élettartamának növelése, eredeti állagának helyreállítását szolgáló felújítása – ide nem értve a tárgyi eszköz folyamatos, zavartalan, biztonságos üzemeltetését szolgáló javítási, karbantartási munkákat, továbbá az erdőnevelési, erdőfenntartási, erdőfelújítási munkákat – akkor is, ha az adóalany kizárólag a beruházás megvalósításához szükséges anyagot biztosítja,
43.276 építési tilalom: az épített környezet alakításáról és védelméről szóló törvény alapján elrendelt változtatási, telekalakítási, illetőleg építési tilalom,
44.277 helyi és helyközi menetrendszerinti tömegközlekedés: a díjfizetés ellenében bárki által igénybe vehető menetrendszerinti személyszállító járatokkal lebonyolított közlekedés,.
45.278 kereskedelmi egység: az ingatlan-nyilvántartási bejegyzés alapján kereskedelmi üzletnek, boltnak, abc-nek, üzletháznak, játékteremnek, csárdának, bisztrónak, borozónak, sörözőnek, büfének, cukrászdának, kávézónak, kávéháznak, teaháznak, fagylaltozónak, étteremnek, vendéglőnek, presszónak, irodának, műteremnek, szállodának, hotelnek, panziónak, fogadónak, motelnek, szállónak, vendégháznak, vadászháznak, rendelőnek, kórháznak, szanatóriumnak, gyógyszertárnak minősülő vagy ilyenként feltüntetésre váró épület, épületrész;
46.279 szállásépület: az a kereskedelmi egység, mely szálláshely-szolgáltatás nyújtására alkalmas, így különösen az ingatlan-nyilvántartási bejegyzés alapján szállodának, hotelnek, panziónak, fogadónak, motelnek, szállónak, vendégháznak, vadászháznak minősülő vagy ilyenként feltüntetésre váró épület, épületrész;
47.280 egyéb nem lakás céljára szolgáló épület: az ingatlan-nyilvántartási bejegyzés alapján garázsnak, gépjárműtárolónak, raktárnak, üvegháznak, műhelynek, szerviznek, üzemnek, üzemcsarnoknak, pincének, présháznak, hűtőháznak, gyárnak minősülő vagy ilyenként feltüntetésre váró épület, épületrész, továbbá a melléképület és a melléképületrész;
48.281 a lakáshoz, üdülőhöz tartozó gépjárműtároló: a lakóépületben lévő épületrész, vagy a lakóépület elhelyezésére szolgáló telken álló épület, amely kialakításánál fogva gépjármű tárolására alkalmas, függetlenül attól, hogy az épület vagy az épületrész az ingatlan-nyilvántartásban önálló ingatlanként szerepel;
49.282 vagyoni értékű jog jogosítottja: az ingatlanon fennálló vagyoni értékű jog jogosítottja az a személy vagy szervezet, aki/amely az ingatlan-nyilvántartásban a vagyoni értékű jog jogosítottjaként feltüntetésre került. Amennyiben az ingatlant terhelő vagyoni értékű jog alapításáról szóló okiratot az ingatlanügyi hatósághoz benyújtották – melynek tényét az ingatlanügyi hatóság széljegyezte –, az okiratban megjelölt, jogszerzésre feljogosított személyt vagy szervezetet kell a vagyoni értékű jog jogosítottjának tekinteni, kivéve, ha a vagyoni értékű jog bejegyzése iránti kérelmet az ingatlanügyi hatóság jogerősen elutasította vagy azt visszavonták vagy a bíróság megállapította a szerződés érvénytelenségét;
50.283 melléképület, melléképületrész: a lakás, az üdülő elhelyezésére szolgáló telken lévő és a lakás, üdülő szokásos használatához szükséges, de huzamos emberi tartózkodásra részben és ideiglenesen sem szolgáló, tüzelő, lom, szerszám, kerékpár, babakocsi tárolására szolgáló épület vagy épületrész, ide nem értve a gépjárműtárolót. A többlakásos lakóépületben lévő lakás esetén a lakástulajdonhoz tartozó, 5 m2 hasznos alapterületet meg nem haladó, lomok, szerszámok, tüzelő tárolására szolgáló helyiség, feltéve, hogy az az épületen belül, de a lakástól elkülönítve helyezkedik el, valamint lakóépületben az osztatlan közös tulajdonban lévő közlekedő és tároló-helyiség, akkor, ha azt a tulajdonközösség közösen használja;
51.284 jogdíj:
55–59.288
60.289 lakóépület: olyan épület, amelynek hasznos alapterülete legalább 50 százalékát lakások hasznos alapterülete teszi ki.
61.290 külföldön létesített telephelyen végzett tevékenységből származó adóalaprész: az iparűzési adóalapnak az a része, amely a 3. számú melléklet – tevékenységre leginkább jellemző – 1.1 vagy 1.2 vagy 2.1 vagy 2.3 pontja alkalmazásával a külföldön létesített telephelyre, telephelyekre jut, azzal, hogy a 3. számú mellékletben említett település, települések kifejezések alatt a külföldön létesített telephelyet, telephelyeket is érteni kell. Ha a vállalkozó adóévet megelőző teljes adóévi adóalapja a 100 millió forintot meghaladta, csak a 3. számú melléklet 2.1 pontja vagy 2.3 pontja szerinti módszer alkalmazható,
62.291 építőipari tevékenységet folytató vállalkozó: az a vállalkozó, akinek (amelynek) az adóévben a számviteli törvény szerinti értékesítés nettó árbevétele és az adóév utolsó napján készletre vett befejezetlen termelés, félkésztermék, késztermék értékének együttes összege legalább 75%-ban építőipari tevékenységből [52. § 24. pont] származik,
63.292 távközlési tevékenységet végző vállalkozó: a TEÁOR'08 szerint a 61. ágazatba sorolt tevékenységet (távközlési tevékenység) végző azon vállalkozó, amelynek az adóévet megelőző adóévi számviteli törvény szerinti nettó árbevételéből legalább 75% távközlési tevékenységből származik,
64.293 előfizető: az elektronikus hírközlésről szóló törvény szerinti előfizető.
65.294 nemzetközi számviteli standardok: a számvitelről szóló törvény szerinti azonos elnevezésű fogalom;
66.295 IFRS-ek: a számvitelről szóló törvény szerinti azonos elnevezésű fogalom;
67.296 anyag az IFRS-ek szerint beszámolót készítő vállalkozó esetén: IAS 2 Készletek című standard 6. bekezdés c) pontja szerinti készlet;
68.297 átmeneti adóév: az IFRS-t alkalmazó vállalkozó esetén az áttérés adóéve, valamint az azt követő adóév;
69.298 áttérési különbözet: a 40/J. § (1) bekezdés szerinti adóalap-növelő és -csökkentő tételek együttes összege (előjellel ellátva).
VIII. FEJEZET299
FÜGGELÉK300
Melléket az 1990. évi C. törvény 39. §-ához301
1.302 Az a vállalkozó, akinek a tárgyévet megelőző teljes adóévben az iparűzési adóalapja (a továbbiakban: adóalap) nem haladta meg a 100 millió forintot, a következő 1.1., 1.2. vagy 2.1. pont szerinti adóalap-megosztási módszer valamelyikét köteles alkalmazni.
1.1.303 Személyi jellegű ráfordítással arányos megosztás módszere
1.2.304 Eszközérték arányos megosztás módszere:
2.1.305 Az a vállalkozó, akinek a tárgyévet megelőző teljes adóévben az adóalapja meghaladta a 100 millió forintot, köteles a következő adóalap megosztási módszert alkalmazni.
2.2.306 A villamos energiáról szóló törvény szerinti egyetemes szolgáltató, villamosenergia-kereskedő és villamos energia elosztó hálózati engedélyese, továbbá a földgázellátásról szóló törvény307 szerinti egyetemes szolgáltató, földgázkereskedő és földgázelosztói engedélyes végső fogyasztó részére történő villamos energia, földgáz értékesítése, illetve villamos energia vagy földgáz elosztása esetén – a melléklet 1. és 2.1. pontjában foglaltaktól eltérően – a helyi iparűzési adó alapját [39. § (1) bek.]:
a)308 egyetemes szolgáltató, villamosenergia- vagy földgázkereskedő esetén az önkormányzat illetékességi területén végső fogyasztó részére eladott villamos energia vagy földgáz értékesítéséből származó számviteli törvény szerinti nettó árbevételnek a villamos energia vagy földgáz végső fogyasztók részére történő értékesítéséből származó összes számviteli törvény szerinti nettó árbevételben képviselt arányában,
2.3.309 Az építőipari tevékenységet folytató vállalkozó [52. § 62.] – döntésétől függően, az 1.1., 1.2., 2.1. pontokban foglaltaktól eltérően – adóalapját következők szerint is megoszthatja:
2.4.1.310 A vezeték nélküli távközlési tevékenységet végző vállalkozó – a Melléklet 1. és 2.1. pontjától eltérően – a helyi iparűzési adóalapját a székhelye, telephelye szerinti települések között következők szerint köteles megosztani:
2.4.2.311 A vezetékes távközlési tevékenységet végző vállalkozó – a 3. számú melléklet 1. és 2.1. pontjától eltérően – a helyi iparűzési adóalapját a székhelye, telephelye szerinti települések között a vezetékes távközlési szolgáltatást igénybe vevő előfizetője részére nyújtott szolgáltatás helyének címe, valamint – ha a vállalkozó vezeték nélküli távközlési szolgáltatást is nyújt – a vezeték nélküli távközlési szolgáltatást igénybe vevő előfizetője számlázási címe alapján a településen az adóév első napján, a vezetékes vagy vezeték nélküli távközlési szolgáltatást igénybe vevő előfizetők számának az összes, vezetékes és vezeték nélküli távközlési szolgáltatást igénybe vevő előfizetője adóév első napja szerinti számában képviselt aránya szerint osztja meg.
5.312 Az adóalap-megosztásra vonatkozó számításokat – a kerekítés általános szabályai alapulvételével – hat tizedesjegy pontossággal kell elvégezni.
7.313 Az 1.1, 1.2, 2.1 pontok szerinti megosztási módszerek közül nem lehet azt alkalmazni, amelyik a székhely vagy valamelyik telephely szerinti település esetén nulla forint települési adóalapot eredményezne.
8.314 Amennyiben a vállalkozónak a székhely szerinti településen kívül legalább egy telephelye van és az adóalapot az 1.1. vagy 2.1. pont szerint kell megosztani, akkor a magánszemély vállalkozó, illetve nem magánszemély vállalkozó esetén az ügyvezető, ügyvezetők után figyelembe veendő személyi jellegű ráfordítás legalább 10%-át a székhely szerinti településhez kell kimutatni.
9.315 Az 1.2 pont szerinti megosztási módszer nem alkalmazható, ha a székhely szerinti településen eszközérték nem mutatható ki.
20 A 7. § a) pontja a 2016: LXVI. törvény 93. § (2) bekezdés 2. pontja szerint módosított szöveg.
21 A 7. § b) pontja a 2008: LXVIII. törvény 16. § (1) bekezdésével megállapított, a 2011: CLVI. törvény 180. § (1) bekezdés 2. pontja szerint módosított szöveg.
22 A 7. § c) pontja a 2011: CLVI. törvény 171. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
23 A 7. § d) pontja a 2010: CLIII. törvény 6. § (2) bekezdésével megállapított, a 2011: CLVI. törvény 180. § (2) bekezdés 3. pontja szerint módosított szöveg.
24 A 7. § e) pontját a 2001: L. törvény – 2002: XLII. törvény 156. §-ával megállapított – 21. §-a iktatta be, szövege a 2011: CLVI. törvény 171. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
25 A 7. § f) pontját a 2008: LXVIII. törvény 16. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2011: CLVI. törvény 180. § (1) bekezdés 3. pontja szerint módosított szöveg.
26 A 7. § g) pontját a 2016: LXVI. törvény 85. §-a iktatta be.
27 A 8. § (1) bekezdését a 2014: LXXIV. törvény 149. § 1. pontja hatályon kívül helyezte.
28 A 8. § (3) bekezdését a 2014: XCIX. törvény 160. §-a iktatta be.
29 A 9. §-t az 1998: XC. törvény 128. §-a (1) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte.
30 A 10. §-t az 1995: XCVIII. törvény 10. §-ának (1) bekezdése hatályon kívül helyezte. A hatályon kívül helyezett 10. § alapján az adóalany adólevonási jogát az ott meghatározott feltételekkel továbbra is érvényesítheti, ha a) az adólevonási joga 1996. év január 1. napja előtt nyílt meg, b) az 1996. január 1. napja előtt kivitelezési szerződéssel megkezdett beruházását 1996. évben fejezi be, c) az 1996. január 1. napja előtt a beruházóval kötött szerződés alapján befizetést teljesít [1995: XCVIII. törvény 10. § (2) bek.].
31 A 11. § (1) bekezdése az 1992: LXXVI. törvény 3. §-ával megállapított szöveg.
32 A 11. § (2) bekezdését a 2011: CLVI. törvény 180. § (1) bekezdés 4. pontja hatályon kívül helyezte.
33 A 11. § (3) bekezdése az 1992: LXXVI. törvény 3. §-ával megállapított szöveg.
34 A 11. § (4) bekezdését az 1992: LXXVI. törvény 20. §-ának (1) bekezdése hatályon kívül helyezte.
35 A 12. § (1) bekezdése az 1992: LXXVI. törvény 4. §-ával megállapított szöveg.
36 A 12. § (2) bekezdése a 2007: CXXVI. törvény 134. §-ával megállapított szöveg.
37 A 13. § b) pontját a 2011: CLVI. törvény 180. § (1) bekezdés 5. pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2012: XXIX. törvény 1. §-a iktatta be.
38 A 13. § c) pontját az 1995: XCVIII. törvény 10. §-ának (1) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2016: LXVI. törvény 86. §-a iktatta be.
39 A 13. § d) pontját a 2011: CLVI. törvény 180. § (1) bekezdés 5. pontja hatályon kívül helyezte.
40 A 13. § e) pontját az 1995: XCVIII. törvény 10. §-ának (1) bekezdése hatályon kívül helyezte.
41 A 13. § f) pontját az 1992: LXXVI. törvény 5. §-a iktatta be, a 2011: CLVI. törvény 180. § (1) bekezdés 5. pontja hatályon kívül helyezte.
42 A 13. § g) pontját az 1992: LXXVI. törvény 5. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2007: CXXVI. törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (2) bekezdésével megállapított – 438. §-a.
43 A 13. § h) pontját az 1992: LXXVI. törvény 5. §-a iktatta be, szövege a 2002: XLII. törvény 153. §-ával megállapított és a 2013: CC. törvény 117. § 1–2. pontja szerint módosított szöveg.
44 A 13/A. §-t megelőző alcímet a 2007: CXXVI. törvény 135. §-a iktatta be.
45 A 13/A. §-t a 2007: CXXVI. törvény 135. §-a iktatta be.
46 A 13/A. § (1) bekezdése a 2008: LXXXI. törvény 222. §-a szerint módosított szöveg.
47 A 13/A. § (2) bekezdése a 2009: LVI. törvény 18. §-a szerint módosított szöveg, e módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
48 A 13/A. § (4) bekezdése a 2010: CLII. törvény 2. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
49 A 13/A. § (7) bekezdését a 2008: LXXXI. törvény 57. §-a iktatta be; alkalmazására lásd e módosító törvény 276. § (4)–(5) bekezdését.
50 A 14. § címe az 1999: XCIX. törvény 141. §-a szerint módosított szöveg.
51 A 14. § (1) bekezdése a 2008: LXXXI. törvény 58. §-ával megállapított, a 2015: CLXXXVII. törvény 55. § 1. pontja, a 2016: LXVI. törvény 92. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
52 A 14. § új (2) bekezdését az 1999: XCIX. törvény 141. §-a iktatta a szövegbe, s egyidejűleg az eredeti (2)-(3) bekezdés számozását (3)-(4) bekezdésre módosította.
53 A 14/A. §-t és alcímét a 2003: XCI. törvény 122. §-a iktatta be.
54 A 14/A. § (1) bekezdése a 2006: CIX. törvény 83. § (4) bekezdésének d) pontja, a 2009: LVI. törvény 18. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni. Az (1) bekezdés a 2011: CXCI. törvény 42. §-a szerint módosított szöveg.
55 A 14/A. § (2) bekezdése a 2009: LVI. törvény 18. §-a szerint módosított szöveg, e módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
56 A 14/A. § (3) bekezdése a 2006: CIX. törvény 73. § (1) bekezdésének c) pontja, a 2009: LVI. törvény 18. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
57 A 14/A. § (5) bekezdése a 2006: CIX. törvény 73. § (1) bekezdésének c) pontja szerint módosított szöveg.
58 A 16. § a 2010: CXXIII. törvény 119. §-ával megállapított szöveg.
59 A 17. § a 2011: CLVI. törvény 172. §-ával megállapított szöveg.
60 A 19. § a 2011: CLVI. törvény 173. §-ával megállapított szöveg.
61 A 19. § a) pontja a 2013: CCXXXVI. törvény 179. §-ával megállapított szöveg.
62 A 19. § b) pontja a 2016: LXVI. törvény 87. §-ával megállapított szöveg.
63 A 19. § d) pontját a 2013: CC. törvény 111. § (2) bekezdése iktatta be.
64 A 20. § címe az 1999: XCIX. törvény 142. §-a szerint módosított szöveg.
65 A 20. § a 2011: CLVI. törvény 174. §-ával megállapított szöveg.
66 A 20. § (1) bekezdése a 2013: CC. törvény 112. §-ával megállapított szöveg.
67 A 20. § (2) bekezdése a 2013: CC. törvény 112. §-ával megállapított szöveg.
68 A 22. § az 1995: XCVIII. törvény 3. §-ával megállapított szöveg.
69 A 22/A. §-t és az azt megelőző „3. A számított érték” alcímet a 2007: CXXVI. törvény 141. §-a iktatta be, e módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezések 2009. január 1. napján léptek volna hatályba. Az Alkotmánybíróság a 155/2008. (XII. 17.) AB határozatának 2. pontjával a 22/A. §-t megsemmisítette.
70 A 23. §-t az 1992: LXXVI. törvény 20. §-ának (1) bekezdése hatályon kívül helyezte.
71 A 24. § második és harmadik mondatát a 2001: LXXIV. törvény 162. § (2) bekezdése iktatta a szövegbe.
72 A 26. § a 2011: CLVI. törvény 175. §-ával megállapított szöveg.
73 A 26/A. §-t és az azt megelőző alcímet a 2011: CLVI. törvény 176. §-a iktatta be.
74 Az „1.2. Vállalkozók kommunális adója” címet a 2010: XC. törvény 24. §-a hatályon kívül helyezte.
75 A 27. §-t a 2010: XC. törvény 24. §-a hatályon kívül helyezte.
76 A 28. §-t a 2010: XC. törvény 24. §-a hatályon kívül helyezte.
77 A 29. §-t a 2010: XC. törvény 24. §-a hatályon kívül helyezte.
78 A 30. § (1) bekezdésének a) pontja az 1995: XCVIII. törvény 5. §-ával, megállapított szöveg.
79 A 30. § (1) bekezdés b) pontját a 2010: XC. törvény 24. §-a hatályon kívül helyezte.
80 A 30. § (2) bekezdését a 2010: XC. törvény 24. §-a hatályon kívül helyezte.
81 A 31. § a) pontja az 1992: LXXVI. törvény 11. §-ával megállapított és a 2009: CXVI. törvény 137. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
82 A 31. § b) pontja a 2006: CXXXI. törvény 44. §-ával megállapított szöveg.
83 A 31. § c) pontja a 2002: XLII. törvény 154. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 309. § (1) bekezdése alapján 2003. január 1. napjától kell alkalmazni. A c) pontnak a „vagy a Htv. 37. §-ának (2) bekezdése szerinti tevékenységet végző” szövegrészét a 2005: CXIX. törvény 192. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte volna 2008. január 1. napjával; a 2006: LXI. törvény 236. §-a alapján nem veszti hatályát.
84 A 31. § d) pontja az 1997: CIX. törvény 13. §-ával megállapított, a 2013: CCLII. törvény 135. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
85 A 31. § e) pontját a 2012: CLXXVIII. törvény 157. §-a iktatta be, szövege a 2013: CXXXIII. törvény 29. § b) pontja, a 2013: CC. törvény 117. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
86 A 31. § f) pontját a 2016: LXVI. törvény 88. §-a iktatta be.
87 A 32. § a) pontja a 2004: CI. törvény 150. §-ával megállapított szöveg.
88 A 32. § b) pontját a 2010: XC. törvény 24. §-a hatályon kívül helyezte.
89 A 33. § a) pontja az 1995: XCVIII. törvény 7. §-ával megállapított szöveg.
90 A 33. § b) pontja az 1992: LXXVI. törvény 13. §-ával megállapított és a 2004: CI. törvény 312. §-a szerint módosított szöveg.
91 A 33. § c) pontját a 2010: XC. törvény 24. §-a hatályon kívül helyezte.
92 A 34. § a 2011: CLVI. törvény 177. §-ával megállapított szöveg.
93 A 2005: CXIX. törvény 190. §-a alapján a helyi iparűzési adó 2007. december 31-ével megszűnt volna, azzal hogy – 2006. december 31-ig megalkotandó – külön törvény rendelkezik a kieső önkormányzati bevétel pótlásáról. A 2005: CXIX. törvény 190. §-át a 2006: LXI. törvény 236. §-a hatályon kívül helyezte.
94 A 35. § az 1997: CIX. törvény 14. §-ával megállapított szöveg. A 35. §-t a 2005: CXIX. törvény 192. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte volna 2008. január 1. napjával; a 2006: LXI. törvény 236. §-a alapján nem veszti hatályát.
95 A 35. § (2) bekezdése a 2014: XV. törvény 52. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
96 A 36. §-t a 2005: CXIX. törvény 192. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte volna 2008. január 1. napjával; a 2006: LXI. törvény 236. §-a alapján nem veszti hatályát.
97 A 36/A. §-t a 2014: XCIX. törvény 161. §-a iktatta be, szövege a 2015: CCXII. törvény 2. §-ával megállapított szöveg.
98 A 37. § előtti alcím az 1997: CIX. törvény 15. §-ával megállapított szöveg.
99 A 37. §-t az 1995: XCVIII. törvény 10. § (1) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan az 1997: CIX. törvény 15. §-a iktatta be. A 37. §-t a 2005: CXIX. törvény 192. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte volna 2008. január 1. napjával; a 2006: LXI. törvény 236. §-a alapján nem veszti hatályát.
100 A 37. § (2) bekezdése a 2010: CXXIII. törvény 120. §-ával megállapított szöveg.
101 A 37. § (3) bekezdését a 2010: CXXIII. törvény 120. §-a iktatta be, szövege a 2013: CC. törvény 117. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
102 A 38. §-t a 2005: CXIX. törvény 192. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte volna 2008. január 1. napjával; a 2006: LXI. törvény 236. §-a alapján nem veszti hatályát.
103 A 38. § (2) bekezdése a 2012: CLXXVIII. törvény 158. §-ával megállapított szöveg.
104 A 39. § az 1997: CIX. törvény 16. §-ával megállapított szöveg. A 39. §-t a 2005: CXIX. törvény 192. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte volna 2008. január 1. napjával; a 2006: LXI. törvény 236. §-a alapján nem veszti hatályát. A közhasznú társasági formában végzett tevékenységét közhasznú, kiemelkedően közhasznú besorolással nem rendelkező nonprofit korlátolt felelősségű társasági formában folytató adózó adókötelezettségének 2009. adóévben történő teljesítésére vonatkozóan lásd a 2008: LXXXI. törvény 275. § (1) bekezdésének b) pontját.
105 A 39. § (1) bekezdése a 2012: CLXXVIII. törvény 159. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
106 A 39. § (2) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 178. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
107 A 39. § (4) bekezdését a 2012: CLXXVIII. törvény 159. § (2) bekezdése iktatta be.
108 A 39. § (5) bekezdését a 2012: CLXXVIII. törvény 159. § (2) bekezdése iktatta be.
109 A 39. § (6) bekezdését a 2012: CLXXVIII. törvény 159. § (2) bekezdése iktatta be.
110 A 39. § (7) bekezdését a 2012: CLXXVIII. törvény 159. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2014: XCV. törvény 19. §-ával megállapított szöveg.
111 A 39. § (8) bekezdését a 2012: CLXXVIII. törvény 159. § (2) bekezdése iktatta be.
112 A 39. § (9) bekezdését a 2014: LXXIV. törvény 142. §-a iktatta be.
113 A 39. § (10) bekezdését a 2016: CXXV. törvény 104. §-a iktatta be.
114 A 39/A. § előtti alcímet a 2002: XLIII. törvény 27. §-a iktatta be.
115 A 39/A. §-t a 2000: CXIII. törvény 144. §-a iktatta be. A 39/A. §-t a 2005: CXIX. törvény 192. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte volna 2008. január 1. napjával; a 2006: LXI. törvény 236. §-a alapján nem veszti hatályát.
116 A 39/A. § (1) bekezdése a 2008: LXXXI. törvény 60. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
117 A 39/A. § (1) bekezdése a 2009: CXVI. törvény 95. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
118 Lásd az 1995: CXVII. törvényt.
119 A 39/A. § (1) bekezdés b) pontja a 2012: CLXXVIII. törvény 167. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
120 A 39/A. § (2) bekezdése a 2009: CXVI. törvény 95. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
121 A 39/A. § (4) bekezdése a 2008: LXXXI. törvény 60. § (2) bekezdésével megállapított, a 2012: CLXXVIII. törvény 167. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
122 A 39/A. § (5) bekezdése a 2005: XXVI. törvény 24. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 60. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés a 2004-ben kezdődő adóévre is alkalmazható.
123 A 39/B. §-t a 2002: XLIII. törvény 27. §-a iktatta be, e módosító törvény 23. § (1) bekezdése alapján rendelkezéseit első ízben a 2003. január 1-jével kezdődő adóévre kell alkalmazni. A 39/B. §-t a 2005: CXIX. törvény 192. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte volna 2008. január 1. napjával; a 2006: LXI. törvény 236. §-a alapján nem veszti hatályát. A 39/B. § szövege a 2012: CXLVII. törvény 32. §-ával megállapított szöveg.
124 A 39/B. § (3) bekezdése a 2013: CC. törvény 113. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
125 A 39/B. § (5) bekezdése a 2013: CC. törvény 117. § 6. pontja szerint módosított szöveg.
126 A 39/B. § (6) bekezdése a 2013: CC. törvény 113. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
127 A 39/B. § (6) bekezdés a) pontját a 2015: CLXXXVII. törvény 56. § 1. pontja hatályon kívül helyezte.
128 A 39/B. § (7) bekezdését a 2015: CLXXXVII. törvény 56. § 2. pontja hatályon kívül helyezte.
129 A 39/B. § (9) bekezdése a 2013: CC. törvény 113. § (3) bekezdésével megállapított, a 2015: CLXXXVII. törvény 55. § 2. pontja, a 2016: LXVI. törvény 92. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
130 A 39/C. §-t és alcímét a 2001: L. törvény – 2002: XLII. törvény 157. §-ával megállapított – 22. §-a iktatta be, e módosító törvény 79. § (1) bekezése alapján az önkormányzat 2003. március 31-ig jogosult határozott időtartamú adókedvezményeket, adómentességeket biztosító rendelkezéseket hozni. A 39/C. §-t a 2005: CXIX. törvény 192. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte volna 2008. január 1. napjával; a 2006: LXI. törvény 236. §-a alapján nem veszti hatályát.
131 A 39/C. § (4) bekezdését a 2015: LXXXI. törvény 36. §-a iktatta be.
132 A 39/C. § (5) bekezdését a 2015: LXXXI. törvény 36. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2016: CXXV. törvény 118. § 1. pontja.
133 A 39/D. §-t és alcímét a 2004: CI. törvény 152. §-a iktatta be. A 39/D. §-t a 2005: CXIX. törvény 192. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte volna 2008. január 1. napjával; a 2006: LXI. törvény 236. §-a alapján nem veszti hatályát.
134 A 39/D. § (1) bekezdése a 2016: LXVI. törvény 92. § 4. pontja szerint módosított szöveg.
135 A 39/D. § (2) bekezdése a 2011: CLXVI. törvény 88. § (15) bekezdése szerint módosított szöveg.
136 A 39/D. § (3) bekezdése a 2012: CLXXVIII. törvény 160. §-ával megállapított, a 2016: LXVI. törvény 92. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
137 A 39/D. § (4) bekezdése a 2014: LXXIV. törvény 148. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
138 A 39/E. §-t és az azt megelőző alcímet a 2011: CII. törvény 18. §-a iktatta be.
139 A 39/F. §-t megelőző alcímet a 2014: LXXIV. törvény 143. §-a iktatta be.
140 A 39/F. §-t a 2014: LXXIV. törvény 143. §-a iktatta be.
141 A 40. § az 1997: CIX. törvény 17. §-ával megállapított szöveg. A 40. §-t a 2005: CXIX. törvény 192. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte volna 2008. január 1. napjával; a 2006: LXI. törvény 236. §-a alapján nem veszti hatályát.
142 A 40. § (2) bekezdése a 2010: CLIII. törvény 6. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
143 A 40. § (3)–(4) bekezdését a 2013: CIII. törvény 22. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
144 A 40/A. §-t megelőző alcímet a 2013: CIII. törvény 22. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2014: LXXIV. törvény 148. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
145 A 40/A. §-t újonnan a 2013: CIII. törvény 22. § (1) bekezdése iktatta be.
146 A 40/A. § (1) bekezdés b) pontja a 2015: CLXXXVII. törvény 51. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
147 A 40/A. § (2) bekezdése a 2015: CXCI. törvény 26. §-ával megállapított szöveg.
148 A 40/A. § (3) bekezdését a 2015: CXCI. törvény 26. §-a iktatta be.
149 A 40/A. § (4) bekezdését a 2015: CXCI. törvény 26. §-a iktatta be.
150 A 40/B. §-t megelőző alcímet a 2015: CLXXVIII. törvény 15. §-a iktatta be.
151 A 40/B. §-t a 2015: CLXXVIII. törvény 15. §-a iktatta be, szövege a 2016: CXXV. törvény 105. §-ával megállapított szöveg.
152 A 40/C. §-t a 2015: CLXXVIII. törvény 15. §-a iktatta be.
153 A 40/C. § (1) bekezdés záró szövegrésze a 2016: CXXV. törvény 118. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
154 A 40/C. § (2) bekezdés b) pontja a 2016: CXXV. törvény 106. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
155 A 40/C. § (2) bekezdés f) pontja a 2016: CXXV. törvény 117. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
156 A 40/C. § (2) bekezdés h) pontja a 2016: CXXV. törvény 106. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
157 A 40/C. § (2) bekezdés k) pontja a 2016: CXXV. törvény 106. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
158 A 40/C. § (2) bekezdés l) pontját a 2016: CXXV. törvény 106. § (3) bekezdése iktatta be.
159 A 40/C. § (2) bekezdés m) pontját a 2016: CXXV. törvény 106. § (3) bekezdése iktatta be.
160 A 40/C. § (3) bekezdés a) pontja a 2016: CXXV. törvény 118. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
161 A 40/C. § (3) bekezdés d) pontját a 2016: CXXV. törvény 118. § 4. pontja hatályon kívül helyezte.
162 A 40/D. §-t a 2015: CLXXVIII. törvény 15. §-a iktatta be.
163 A 40/D. § (1) bekezdése a 2016: CXXV. törvény 117. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
164 A 40/D. § (2) bekezdés a) pontja a 2016: CXXV. törvény 107. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
165 A 40/D. § (2) bekezdés f) pontja a 2016: CXXV. törvény 107. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
166 A 40/D. § (3) bekezdés c) pontját a 2016: CXXV. törvény 107. § (3) bekezdése iktatta be.
169 A 40/F. § (2) bekezdése a 2016: CXXV. törvény 108. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
171 A 40/G. §-t a 2015: CLXXVIII. törvény 15. §-a iktatta be.
172 A 40/G. § (2) bekezdése a 2016: CXXV. törvény 109. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
173 A 40/G. § (3) bekezdése a 2016: CXXV. törvény 109. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
174 A 40/H. §-t a 2015: CLXXVIII. törvény 15. §-a iktatta be.
175 A 40/I. §-t a 2015: CLXXVIII. törvény 15. §-a iktatta be.
176 A 40/J. §-t a 2015: CLXXVIII. törvény 15. §-a iktatta be, szövege a 2016: CXXV. törvény 110. §-ával megállapított szöveg.
177 A 40/K. §-t a 2015: CLXXVIII. törvény 15. §-a iktatta be, szövege a 2016: CXXV. törvény 111. §-ával megállapított szöveg.
178 A 40/L. §-t a 2015: CLXXVIII. törvény 15. §-a iktatta be.
179 A 40/L. § (1) bekezdése a 2016: CXXV. törvény 112. §-ával megállapított szöveg.
180 A 40/M. §-t a 2015: CLXXVIII. törvény 15. §-a iktatta be.
181 Az V. fejezet címe a 2012: CLXXVIII. törvény 166. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
182 A 41. § a 2009: LXXVII. törvény 65. §-ával megállapított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 212. §-át.
183 A 41. § (1) bekezdés a 2010: XC. törvény 24. §-a szerint módosított szöveg.
184 A 41. § (3) bekezdése a 2014: LXXIV. törvény 148. § 1. és 3. pontja szerint módosított szöveg.
185 A 41. § (4) bekezdés b) pontja a 2013: CC. törvény 114. §-ával megállapított szöveg.
186 A 41. § (7) bekezdése a 2010: CXXIII. törvény 121. §-ával megállapított, a 2011: CLVI. törvény 180. § (1) bekezdés 6. pontja szerint módosított szöveg.
187 A 41. § (8) bekezdését a 2016: CXXV. törvény 113. §-a iktatta be.
188 A 42. § (1) bekezdését a 2016: CXXV. törvény 118. § 5. pontja hatályon kívül helyezte.
189 A 42. § (3) bekezdését a 2016: CXXV. törvény 118. § 5. pontja hatályon kívül helyezte.
190 A 42. § (4) bekezdése az 1997: CIX. törvény 18. §-ának (1) bekezdésével megállapított szöveg.
191 A 42. § (5) bekezdése az 1997: CIX. törvény 18. §-ának (2) bekezdésével megállapított, valamint a 2006: CIX. törvény 83. § (4) bekezdésének d) pontja, a 2008: LXXXI. törvény 246. §-a szerint módosított szöveg.
192 A 42. § (6) bekezdését újonnan a 2016: CXXV. törvény 114. § (1) bekezdése iktatta be.
193 A 42. § (7) bekezdését az 1997: CIX. törvény 18. §-ának (3) bekezdése iktatta a szövegbe.
194 A 42. § (8) bekezdését a 2012: CLXXVIII. törvény 161. §-a iktatta be.
195 A 42. § (9) bekezdését a 2012: CLXXVIII. törvény 161. §-a iktatta be.
196 A 42. § (10) bekezdését a 2016: CXXV. törvény 114. § (2) bekezdése iktatta be.
197 A 42/A. §-t megelőző alcímet a 2008: LXXXI. törvény 61. §-a iktatta be.
198 A 42/A. §-t a 2008: LXXXI. törvény 61. §-a iktatta be; alkalmazására lásd e módosító törvény 276. § (4)–(5) bekezdését.
199 A 42/B. §-t megelőző alcímet a 2012: CLXXVIII. törvény 162. §-a iktatta be, szövege a 2014: LXXIV. törvény 144. §-ával megállapított szöveg.
200 A 42/B. §-t a 2012: CLXXVIII. törvény 162. §-a iktatta be.
201 A 42/B. § (1) bekezdése a 2014: LXXIV. törvény 144. §-ával megállapított szöveg.
202 A 42/B. § (2) bekezdése a 2015: CLXXXVII. törvény 53. §-ával megállapított szöveg.
203 A 42/C. §-t megelőző alcímet a 2013: CC. törvény 115. §-a iktatta be.
204 A 42/C. §-t a 2013: CC. törvény 115. §-a iktatta be.
205 A 42/C. § (4) bekezdése a 2016: LXVI. törvény 92. § 6. pontja szerint módosított szöveg.
206 A 42/D. §-t a 2016: LXVI. törvény 89. §-a iktatta be.
207 A 43. § a 2010: LVII. törvény 1. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 15. § (1)–(11) bekezdését.
208 A 43. § (1) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 180. § (2) bekezdés 5. pontja, a 2012: CLXXVIII. törvény 166. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
209 A 43. § (2) bekezdése a 2012: CLXXVIII. törvény 163. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
210 A 43. § (3) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 180. § (2) bekezdés 6. pontja szerint módosított szöveg.
211 A 43. § (4) bekezdését a 2012: CLXXVIII. törvény 163. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2014: XCIX. törvény 162. §-ával megállapított szöveg.
212 A 44. §-t az 1996: LXXXVI. törvény 39. §-ának (3) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2008: LXXXI. törvény 62. §-a iktatta be, szövege a 2014: LXXIV. törvény 145. §-ával megállapított szöveg.
213 A 44. § (2) bekezdése a 2016: CXXV. törvény 117. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
214 A 45. § az 1997: CIX. törvény 19. §-ával megállapított szöveg.
215 A 46. § a 2008: LXXXI. törvény 63. §-ával megállapított szöveg.
216 Lásd a 37/2015. (XII. 28.) NGM rendeletet.
217 A 46. § b) pontját a 2014: LXXIV. törvény 149. § 2. pontja hatályon kívül helyezte.
218 A 47. § a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 67. pontja szerint módosított szöveg.
219 A 48. §-t a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 67. pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2010: CLIII. törvény 6. § (4) bekezdése iktatta be.
220 A 49. §-t a 2013: CC. törvény 118. §-a hatályon kívül helyezte.
221 Az 50. §-t a 2016: CXXV. törvény 118. § 6. pontja hatályon kívül helyezte.
222 Az 51. § az 1999: XCIX. törvény 144. §-ával megállapított szöveg.
223 Az 51. § (2) bekezdése a 2009: LVI. törvény 18. §-a szerint módosított szöveg, e módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
224 Az 51/A. §-t a 2012: CLXXVIII. törvény 164. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2016: CXXV. törvény 118. § 7. pontja.
225 Az 51/B. §-t a 2016: LXVI. törvény 90. §-a iktatta be.
226 Az 51/C. §-t a 2016: CXXV. törvény 115. §-a iktatta be.
227 Az 52. § 3. pontja az 1999: XCIX. törvény 145. §-ával megállapított szöveg.
228 Az 52. § 5. pontja a 2013: CC. törvény 116. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
229 Az 52. § 6. pontja a 2013: CC. törvény 116. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
230 Az 52. § 7. pontja a 2008: LXXXI. törvény 64. § (1) bekezdésével megállapított és a 2013: CC. törvény 117. § 7. pontja, a 2016: CXXV. törvény 117. § 4. pontja szerint módosított szöveg.
231 Az 52. § 8. pontja a 2007: CXXVI. törvény 142. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés 2009. január 1. napján lépett hatályba.
232 Az 52. § 9. pontja a 2010: CXXIII. törvény – 2010: CLIII. törvény 76. §-ával megállapított – 122. § (1) bekezdésével megállapított, a 2011: CLVI. törvény 180. § (1) bekezdés 7. pontja, a 2013: CC. törvény 117. § 8. pontja szerint módosított szöveg.
233 Az 52. § 10. pontja a 2007: CXXVI. törvény 142. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés 2009. január 1. napján lépett hatályba.
234 Az 52. § 11. pontját a 2011: CLVI. törvény 180. § (1) bekezdés 8. pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2014: LXXIV. törvény 146. § (1) bekezdése iktatta be.
235 Az 52. § 12. pontja az 1999: XCIX. törvény 210. §-a, a 2013: CC. törvény 117. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
236 Lásd az 1990: XCIII. törvényt.
237 Az 52. § 14. pontját a 2011: CLVI. törvény 180. § (1) bekezdés 8. pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2013: CC. törvény 116. § (3) bekezdése iktatta be.
238 Az 52. § 15. pontja a 2016: LXVI. törvény 91. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
239 Az 52. § 16. pontja a 2013: CCXXXVI. törvény 180. §-ával megállapított szöveg.
240 Az 52. § 16. pont g) alpontja a 2015: CLXXXVII. törvény 55. § 4. pontja, a 2016: LXVI. törvény 92. § 8. pontja szerint módosított szöveg.
241 Az 52. § 17. pontját a 2002: XLII. törvény 309. (3) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2011: CLVI. törvény 179. §-a iktatta be, szövege a 2013: CC. törvény 116. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
242 Az 52. § 19. pontját a 2010: XC. törvény 24. §-a hatályon kívül helyezte, újonnan a 2013: CC. törvény 116. § (5) bekezdése iktatta be.
243 Az 52. § 20. pontja a 2007: CXXVI. törvény 142. § (1) bekezdésével megállapított és a 2013: CC. törvény 117. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
244 Lásd az 1992: LXVI. törvényt.
245 Az 52. § 22. pontja a 2011: CLVI. törvény 179. §-ával megállapított szöveg.
246 Az 52. § 22. pont a) alpontja a 2015: CLXXVIII. törvény 16. § (1) bekezdésével megállapított, a 2016: LXVI. törvény 93. § (2) bekezdés 4. pontja szerint módosított szöveg.
247 Az 52. § 22. pont b) alpontja a 2016: CXXV. törvény 116. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
248 Az 52. § 22. pont h) alpontját a 2012: CXLVII. törvény 33. § (2) bekezdése iktatta be.
249 Az 52. § 23. pontját újonnan a 2015: LXXXI. törvény 37. §-a iktatta be, szövege a 2016: CIV. törvény 5. §-a szerint módosított szöveg.
250 Az 52. § 24. pontját az 1997: CIX. törvény 26. §-ának (3) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2003: XCI. törvény 126. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2007: CXXVI. törvény 142. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
251 Az 52. § 25. pontját az 1997: CIX. törvény 26. §-ának (3) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2009: LXXVII. törvény 67. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2016: LXVI. törvény 91. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
252 Az 52. § 26. pontja a 2002: XLII. törvény 155. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 309. § (1) bekezdése alapján 2003. január 1. napjától kell alkalmazni.
253 Lásd az 1995: CXVII. törvényt.
254 Az 52. § 26. pontjának b) alpontja a 2003: XCI. törvény 217. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
255 Az 52. § 26. pont d) pontja a 2009: CXVI. törvény 38. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
256 Az 52. § 28. pontját az 1992: LXXVI. törvény 19. §-a iktatta a szövegbe.
257 Az 52. § 29. pontját az 1992: LXXVI. törvény 19. §-a iktatta a szövegbe.
258 Az 52. § 30. pontját az 1992: LXXVI. törvény 19. §-a iktatta a szövegbe.
259 Az 52. § 31. pontját az 1992: LXXVI. törvény 19. §-a iktatta be, szövege a 2007: CXXVI. törvény 142. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
260 Az 52. § 31. pont b) alpontja a 2010: CXXIII. törvény – 2010: CLIII. törvény 76. §-ával megállapított – 122. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
261 Az 52. § 31. pont b) pont ba) alpontja a 2013: CC. törvény 116. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
262 Az 52. § 31. pont c) alpontja a 2009: LXXVII. törvény 67. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
263 Az 52. § 31. pont d) alpontját a 2014: XV. törvény 52. § (2) bekezdése iktatta be.
264 Az 52. § 32. pontját az 1992: LXXVI. törvény 19. §-a iktatta be, szövege a 2011: CLVI. törvény 179. §-ával megállapított szöveg.
265 Az 52. § 33. pontját az 1992: LXXVI. törvény 19. §-a iktatta a szövegbe.
266 Az 52. § 34. pontját újonnan a 2014: LXXIV. törvény 146. § (2) bekezdése iktatta be.
267 Az 52. § 35. pontját az 1992: LXXVI. törvény 19. §-a iktatta be, szövege a 2011: CLVI. törvény 179. §-ával megállapított szöveg.
268 Az 52. § 36. pontját az 1997: CIX. törvény 20. § (6) bekezdése iktatta be, szövege a 2000: CXIII. törvény 146. § (2) bekezdésével megállapított, a 2011: CLVI. törvény 180. § (2) bekezdés 7. pontja szerint módosított szöveg.
269 Az 52. § 37. pontját az 1997: CIX. törvény 20. § (6) bekezdése iktatta be, szövege a 2000: CXIII. törvény 146. § (2) bekezdésével megállapított, a 2011: CLVI. törvény 180. § (2) bekezdés 8. pontja szerint módosított szöveg.
270 Az 52. § 38. pontját az 1997: CIX. törvény 20. § (6) bekezdése iktatta be, szövegét újonnan a 2000: CXIII. törvény 146. § (2) bekezdése állapította meg. A 38. pontot a 2005: CXIX. törvény 192. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte volna 2008. január 1. napjával; a 2006: LXI. törvény 236. §-a alapján nem veszti hatályát.
271 Lásd a 2000: C. törvényt.
272 Az 52. § 39. pontját újonnan a 2003: XVIII. törvény 4. §-a iktatta be, szövege a 2016: LXVI. törvény 92. § 9. pontja szerint módosított szöveg.
273 Az 52. § 40. pontját az 1997: CIX. törvény 20. § (6) bekezdése iktatta be, szövege a 2011: CLVI. törvény 179. §-ával megállapított szöveg.
274 Az 52. § 41. pontját az 1997: CIX. törvény 20. § (6) bekezdése iktatta be, szövege a 2014: XV. törvény 52. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
275 Az 52. § 42. pontját az 1999: XCIX. törvény 145. §-a iktatta be. A 42. pontot a 2005: CXIX. törvény 192. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte volna 2008. január 1. napjával; a 2006: LXI. törvény 236. §-a alapján nem veszti hatályát.
276 Az 52. § 43. pontját az 1999: XCIX. törvény 145. §-a iktatta be, szövegét újonnan a 2000: CXIII. törvény 146. § (2) bekezdése állapította meg.
277 Az 52. § 44. pontját az 1999: XCIX. törvény 145. §-a iktatta be, szövege a 2001: L. törvény 79. § (4) bekezdése, a 2011: CLVI. törvény 180. § (1) bekezdés 9. pontja szerint módosított szöveg.
278 Az 52. § 45. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be. E módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés 2009. január 1. napján lépett hatályba.
279 Az 52. § 46. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be. E módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés 2009. január 1. napján lépett hatályba.
280 Az 52. § 47. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be. E módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés 2009. január 1. napján lépett hatályba.
281 Az 52. § 48. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be. E módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés 2009. január 1. napján lépett hatályba.
282 Az 52. § 49. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 2016: CXXV. törvény 117. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
283 Az 52. § 50. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be. E módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés 2009. január 1. napján lépett hatályba.
284 Az 52. § 51. pontját a 2016: LXVI. törvény 91. § (3) bekezdése iktatta be.
285 Az 52. § 52. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2011: CLVI. törvény 180. § (1) bekezdés 10. pontja.
286 Az 52. § 53. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2011: CLVI. törvény 180. § (1) bekezdés 10. pontja.
287 Az 52. § 54. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2011: CLVI. törvény 180. § (1) bekezdés 10. pontja.
288 Az 52. § 55–59. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be. E módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezések 2009. január 1. napján léptek volna hatályba. Az 52. § 55–59. pontját az Alkotmánybíróság a 155/2008. (XII. 17.) AB határozatának 2. pontjával megsemmisítette.
289 Az 52. § 60. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be. E módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés 2009. január 1. napján lépett hatályba.
290 Az 52. § 61. pontját a 2009: CXVI. törvény 38. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2010: CXXIII. törvény – 2010: CLIII. törvény 76. §-ával megállapított – 122. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
291 Az 52. § 62. pontját a 2010: CXXIII. törvény – 2010: CLIII. törvény 76. §-ával megállapított – 122. § (3) bekezdése iktatta be.
292 Az 52. § 63. pontját a 2010: CXXIII. törvény – 2010: CLIII. törvény 76. §-ával megállapított – 122. § (3) bekezdése iktatta be.
293 Az 52. § 64. pontját a 2010: CXXIII. törvény – 2010: CLIII. törvény 76. §-ával megállapított – 122. § (3) bekezdése iktatta be.
294 Az 52. § 65. pontját a 2015: CLXXVIII. törvény 16. § (2) bekezdése iktatta be.
295 Az 52. § 66. pontját a 2015: CLXXVIII. törvény 16. § (2) bekezdése iktatta be.
296 Az 52. § 67. pontját a 2015: CLXXVIII. törvény 16. § (2) bekezdése iktatta be.
297 Az 52. § 68. pontját a 2016: CXXV. törvény 116. § (2) bekezdése iktatta be.
298 Az 52. § 69. pontját a 2016: CXXV. törvény 116. § (2) bekezdése iktatta be.
299 A VIII. Fejezetet (53. §) a 2014: LXXIV. törvény 147. §-a iktatta be.
300 A Függeléket a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 67. pontja hatályon kívül helyezte.
301 A mellékletet az 1992: LXXVI. törvény 20. § (1) bekezdése iktatta be, szövege az 1999: XCIX. törvény 211. §-ával megállapított és a 2000: CXIII. törvény 280. §-a szerint módosított szöveg.
302 A melléklet 1. pontja a 2004: CI. törvény 155. §-ával megállapított szöveg.
303 A melléklet 1.1. pontjának negyedik mondatát a 2002: XLII. törvény 309. § (2) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 309. § (1) bekezdése alapján a módosított rendelkezést 2003. január 1. napjától kell alkalmazni.
304 A melléklet 1.2. pontja a 2001: LXXIV. törvény 162. § (4) bekezdésével megállapított, a 2005: CXIX. törvény 191. §-a, a 2007: CXXVI. törvény 437. §-a szerint módosított szöveg.
305 A melléklet eredeti 2. pontjának számozását 2.1. pontra változtatta a 2004: CI. törvény 155. §-a.
306 A melléklet 2.2. pontját a 2004: CI. törvény 155. §-a iktatta be, szövege a 2007: CXXVI. törvény 143. § (1) bekezdésével megállapított, bevezető szövegrésze a 2008: LXXXI. törvény 223. §-a szerint módosított szöveg; alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 276. § (4)–(5) bekezdését.
307 Lásd a 2008: XL. törvényt.
308 A melléklet 2.2. pontjának a) alpontja a 2008: LXXXI. törvény 223. §-a szerint módosított szöveg; alkalmazására lásd e módosító törvény 276. § (4)–(5) bekezdését.
309 A melléklet 2.3. alpontját a 2010: CXXIII. törvény 123. §-a iktatta be.
310 A melléklet 2.4.1. alpontját a 2010: CXXIII. törvény 123. §-a iktatta be, szövege a 2013: CC. törvény 119. §-ával megállapított szöveg.
311 A melléklet 2.4.2. alpontját a 2010: CXXIII. törvény 123. §-a iktatta be.
312 A melléklet 5. pontja a 2004: CI. törvény 155. §-ával megállapított szöveg.
313 A melléklet újabb 6. pontját a 2007: CXXVI. törvény 143. § (1) bekezdése iktatta be, számozását a 2008: LXXXI. törvény 222. §-a 7. pontra változtatta.
314 A melléklet 8. pontját a 2010: CXXIII. törvény iktatta be.
315 A melléklet 9. pontját a 2010: CXXIII. törvény iktatta be.