A szőlőtermesztésről és a borgazdálkodásról szóló 2004. évi XVIII. törvény 57. § (1) bekezdés b), e), g), h), i), j), m), valamint a hegyközségekről szóló 1994. évi CII. törvény 65. § b) és c) pontjaiban kapott felhatalmazás alapján, a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el:
2. gazdasági aktát vezető hegybíró: az a hegybíró, aki az adatszolgáltató szőlőültetvénye, illetve borászati üzeme szerint illetékes hegybírója által nyilvántartott adatok összesítésével összeállítja, nyilvántartja, kezeli az adatszolgáltatóra vonatkozó gazdasági aktát;
4. integrált szőlészeti és borászati nyilvántartó rendszer: a szőlő-bor ágazat nyilvántartással, adatszolgáltatással, ellenőrzéssel kapcsolatos közösségi és tagállami kötelezettségek teljesítését támogató informatikai rendszer.
1. blokkhatár fedvény: a Mezőgazdasági Parcella-azonosító Rendszer (MePaR) blokkhatárait és a nem támogatható területek határait, valamint a blokkok azonosító kódjait tartalmazó digitális térkép;
2. domborzati fedvény: 1:10 000-es topográfiai térkép alapján készült nagyfelbontású digitális domborzatmodellből levezetett, a felszín egységes méretű, szabályos alakú részeire vonatkoztatott, tengerszint feletti magassági, égtáji kitettség-, valamint lejtőszög kategória értékeket szolgáltató téradatbázis;
3. dűlő fedvény: a Földmérési és Távérzékelési Intézet (a továbbiakban: FÖMI) földrajzinév-rendezési programjából származó, a dűlőhatárokat tartalmazó digitális térkép;
4. fedvény: a térinformatikai rendszerben szereplő, egy logikai egységet képező digitális térképréteg;
5. földrajzi név termőhelye fedvény: az oltalom alatt álló földrajzi nevekhez tartozó meghatározott szőlőültetvények körülhatárolásával kialakított digitális térkép;
6. hegyközségi határ fedvény: a hegyközségekhez tartozó települések közigazgatási határa a Magyar Közigazgatási Határok joghiteles adatbázisából;
7. kataszteri fedvény: az ingatlan-nyilvántartási térkép nem hiteles digitális másolata, amely a földrészlethatárokat és a helyrajzi számokat tartalmazza;
9. lejtőkategória fedvény: az 1:10 000 méretarányú topográfiai térkép alapján készült nagyfelbontású digitális domborzatmodellből levezetett, a terület dőlésszögeit ábrázoló fedvény;
10. magasságintervallum fedvény: az 1:10 000-es topográfiai térkép alapján készült nagyfelbontású digitális domborzatmodellből levezetett, a tengerszint feletti magasságot ábrázoló fedvény;
12. ortofotó: állami alapadatok felhasználásával létrehozott, a rendelet céljainak megfelelő pontosságú, méretek és területek meghatározására alkalmas, térképszerűen átdolgozott légifelvétel, amely a szőlőültetvények vektoros határainak meghatározásában is felhasználható;
13. szőlőültetvény: olyan szőlőültetvény-felület a hegyközség szőlőültetvény kataszterében, amely legalább helyrajzi szám szerint nyilvántartott, és a szőlő művelésmódjára, valamint fajtájára vonatkozó adatok azonosak;
16. támogatás fedvény: 436/2009/EK rendeletének 3. cikk (1) bekezdés a) pont vi. alpontjában meghatározott adatok térképi megjelenítése;
17. termőhelyi kataszteri fedvény: a Budapesti Corvinus Egyetem Szőlészeti és Borászati Kutató Intézete Kecskemét (a továbbiakban: SZBKI) által vezetett termőhelyi kataszteri térképek digitális másolata;
c)2 ellenőrzéssel, laboratóriumi vizsgálatokkal és a forgalomba hozatali engedély kiadásával kapcsolatos fogalmak:
1. átlagminta: több tartályból álló tétel esetén az egyes tartályokból, azok térfogatának arányában elkülönített és összekevert termékből vett minta;
2. biológiai üledékek: élő és holt élesztőgombasejtek, baktériumsejtek vagy sejthalmazok, valamint penészgombafonalak;
3.3 borüledékek: mindazok a mikrobiológiai, kémiai és fizikai eredetű részecskék, amelyek a stabilizált, szűrt borászati termékben szaporodás, kicsapódás vagy utószennyeződés útján nemkívánatos elváltozást (opálosság, porosság, zavarosság) okoznak, függetlenül attól, hogy a részecskék a borban leülepednek vagy lebegve maradnak;
4. ellenminta: a halmazból, tételből a mintával azonos időben és módon vett és lezárt minta, mely a mintaadónál marad;
5.4 fizikai üledékek: a tiszta borászati termékbe technológiai szennyeződés útján bekerült oldhatatlan részecskék;
6. húzott minta: a tartályban lévő tétel minden rétegéből, a mintavételhez használt eszköz egyenletes mozgatásával, húzásával vett minta;
7.5 kémiai üledékek: a borászati termék természetes oldott anyagainak környezeti hatásokra bekövetkező kicsapódásai, kristályos vagy amorf részecskék formájában;
8. minta: a halmazból, tételből minősítés céljára elkülönített termékmennyiség, az elemi minták összessége;
9.6 palackállóság: palackálló az a borászati termék, amely szakszerű szállítási, tárolási és fogyasztási körülmények mellett a vonatkozó előírásokban meghatározottak szerint tiszta és üledékmentes marad, érzékszervi tulajdonságai hátrányosan nem változnak meg; kivételt képeznek a szűretlen borászati termékek;
10. vizsgálat: a megmintázott termékhalmaz az Európai Unió által elfogadott módszerrel történő – érzékszervi, fizikai, kémiai, kiszerelési, jelölési, mikrobiológiai, toxikológiai, radiológiai – vizsgálata a fogyaszthatóság, forgalmazhatóság engedélyezésének érdekében.
11.7 termékhalmaz: termékhalmaz az azonos tételszámmal ellátott termék; tételszám hiányában a pincekönyvben egy termékként nyilvántartott, ennek hiányában a származást igazoló dokumentumokban megjelölt mennyiség tekintendő egy termékhalmaznak;
d)8 egyéb fogalmak:
1. borászati termék: a 1234/2007/EK tanácsi rendelet XIb. mellékletében meghatározott termékek;
2. bor: a 1234/2007/EK tanácsi rendelet XIb. mellékletének 1. pontjában meghatározott termék.
2. § Az egyes borvidékekbe tartozó települések listáját az 1. számú melléklet tartalmazza.
A SZŐLÉSZETI ÉS BORÁSZATI ADATSZOLGÁLTATÁS RENDJE
3. § (1)9 A szőlőültetvény vagy borászati üzem helye szerint illetékes hegybíró a szőlőtermesztésről és a borgazdálkodásról szóló 2004. évi XVIII. törvény (a továbbiakban: Btv.) 56. § (1) bekezdése szerinti adatszolgáltatónak (a továbbiakban: adatszolgáltató) a névjegyzékbe vagy nyilvántartásba történő felvétellel egyidejűleg a 2. számú melléklet szerinti adatlapok alapján, 8 napon belül hegyközségi kódot ad ki, és ezzel nyilvántartásba veszi. A hegybíró adatszolgáltatóként a szőlőültetvény használójaként bejelentett, természetes személyt, jogi személyt, vagy jogi személyiség nélküli szervezetet tartja nyilván.
(2) A hegybíró – a nyilvántartásba vétel feltételeként – helyszíni szemlét végezhet. A hegybíró a helyszíni szemle során meggyőződik a bejelentkezéskor szolgáltatott adatok valódiságáról. A hegybíró a nyilvántartásba vételről hatósági bizonyítványt állít ki.
(4) Az adatszolgáltató a gazdasági akta hegybíró által vezetett részének összeállítása céljából a névjegyzékbe vagy nyilvántartásba történő felvételt követő 15 napon belül az általa kiválasztott – valamely szőlőültetvénye vagy borászati üzeme szerint illetékes – hegybíróval közli a hegyközségi kódját (kódjait) és, hogy mely hegyközségeknek adatszolgáltatója.
4. § (1)10 Az adatszolgáltató a gazdasági akta azonosítószámát minden kérelemnél, illetve jelentésnél köteles feltüntetni.
(4) A gazdasági aktát vezető hegybíró a gazdasági aktában nyilvántartott adatok valódiságát a szőlőültetvény vagy borászati üzem helye szerint illetékes hegybíró és – a borászati üzemre vonatkozó adatok esetében – a borászati hatóság együttműködésével legalább 5 évente köteles ellenőrizni. Amennyiben az ellenőrzés eredménye alapján a hegybíró eltérést talál, abban az esetben az adatszolgáltatót fel kell szólítani a nyilvántartott adatainak helyesbítésére, illetve kiegészítésére.
(5)11 A felszólításnak a jogerőre emelkedéstől számított 10 napon belül kell eleget tenni.
5. §12 (1)13 A hegybíró az adatszolgáltató tevékenységének megszűnéséről tett nyilatkozata alapján a gazdasági aktát 15 napon belül lezárja, melynek tényét a gazdasági aktában rögzíti.
(3)15 A hegybíró a bejelentéstől számított 15 napon belül értesíti az adatszolgáltató gazdasági aktáját vezető hegybíróját a bejelentés tényéről.
6. § (1) A borászati üzem
b)16 a borászati termékek savtartalmának növelése;
c)17 a borászati termékek savtartalmának csökkentése;
d)18 a borászati termék édesítése
(2)19 A természetes alkoholtartalom növelésének borászati évben első alkalommal történő végzését a 606/2009/EK bizottsági rendelet 12. cikk (1) és (2) bekezdés szerint kell bejelenteni, a művelet megkezdése előtt legalább két munkanappal. A bejelentés több műveletre, illetve valamely meghatározott időszakra is kiterjedhet. Ebben az esetben a 606/2009/EK bizottsági rendelet 12. cikk (3) bekezdés szerint kell a nyilvántartást vezetni.
(3)20 A borászati termékek savtartalmának növelését és csökkentését a 606/2009/EK bizottsági rendelet 13. cikk (1) és (2) bekezdés szerint kell bejelenteni.
(4)21 A borászati termék édesítését a 606/2009/EK bizottsági rendelet I.D melléklet 5. pontja szerint kell bejelenteni. Azok a borászati üzemek, amelyek rendszeresen vagy folyamatosan végeznek édesítési műveletet, a bejelentést több műveletre vagy meghatározott időszakra vonatkozóan is megtehetik. Ebben az esetben a 606/2009/EK bizottsági rendelet I.D melléklet 5. pontjának c) alpontja szerint kell a nyilvántartást vezetni.
(6)22
7. § (1) A gazdasági aktát vezető hegybíró az integrált informatikai rendszerben rögzített származási bizonyítványok adattartalma alapján a 4. számú melléklet szerint nyomtatott formában összeállítja az adatszolgáltató részére a szüretet követő év január 15-ig:
a)23 a szőlőterméséről és a borászati termék előállításáról seprős újborban kifejezve,
(4) A hegybíró az adatszolgáltató által benyújtott bizonylatok alapján jegyzőkönyvben rögzíti, ha az adatszolgáltató (1) bekezdés a)–b) pontjai szerinti jelentéseket módosítja.
(5)24 Az adatszolgáltató a gazdasági aktát vezető hegybíró részére augusztus 15-ig az előző borpiaci évben forgalomba hozott borászati termék mennyiségéről az 5. számú melléklet szerint szolgáltat adatot.
(7)25 Az (1) bekezdéstől eltérően az adatszolgáltató szüreti és termelési jelentését az adott borpiaci évben szüretelt szőlőre vonatkozó szőlő származási bizonyítvány kiállítása iránti kérelem 13. § szerinti, valamint az abból készült borászati termékeire vonatkozó első bor származási bizonyítvány kiállítása iránti kérelem 14. § szerinti leadásával is teljesítheti a borpiaci év január 10. napjáig.
8. § (1) A 436/2009/EK rendelet 11. cikke szerinti nagykereskedelmi tevékenységet folytató természetes vagy jogi személy a 436/2009/EK rendelet V. melléklete szerinti jelentést a borászati hatóság részére nyújtja be a július 31-én birtokában lévő szőlőmust-, szőlőmustsűrítmény-, finomított szőlőmustsűrítmény- és borkészletekről minden év szeptember 10-ig.
(2)26 A borászati hatóság az agrárpolitikáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) részére a beérkezett jelentések alapján összesített jelentést készít október 31.-ig, amelyet másolatban megküld a Hegyközségek Nemzeti Tanácsa (a továbbiakban: HNT) részére is.
9. § (1) A szőlőterület vagy borászati üzem szerint illetékes hegybíró megküldi a hegyközségi tanácsnak:
c)27 a kiadott származási bizonyítványok adattartalma alapján az adott borpiaci évre vonatkozóan a szőlőtermelésről, a szőlőfelvásárlásról, a feldolgozott szőlő mennyiségéről, valamint a borászati termék előállításról január 31.-ig,
(2)28 A gazdasági aktát vezető hegybíró az előző borpiaci évre vonatkozóan a borforgalmazásról, borkészletről oltalom alatt álló eredetmegjelölést viselő borászati termékenként (a továbbiakban: OEM-borászati termék), oltalom alatt álló földrajzi jelzést viselő borászati termékenként (a továbbiakban: OFJ-borászati termék), földrajzi jelzést nem viselő borászati termékenként (a továbbiakban: FN-borászati termék), és tárolás helye (hegyközség) szerint augusztus 25-ig összesíti az adatokat.
10. § (1) A hegyközségi tanács a 9. § (1) bekezdése szerinti az adott borpiaci évre várható szőlő- és bortermés mennyiségéről készített becslését szőlőfajtánkénti bontásban augusztus 25-ig, összesítve megküldi a HNT részére.
(2)29 A hegyközségi tanács a Borvidéki Információs Rendszer (BORIR) program szerint a 9. § (1) és (2) bekezdésben meghatározott adatokat OEM-borászati termékenként, OFJ-borászati termékenként, FN-borászati termékenként összesíti és
b)30 a szőlőtermelésre, a szőlőfelvásárlásra, a feldolgozott szőlő mennyiségére, valamint a borászati termék előállításra vonatkozó adatokat február 28-ig,
11. § (1) A HNT a 10. § (1) bekezdése szerinti adatok összesítését megküldi a miniszter részére az adott borpiaci évre várható szőlő- és bortermés mennyiségéről készített becslését szőlőfajtánkénti bontásban szeptember 5-ig.
b)31 a szőlőtermelésre, a szőlőfelvásárlásra, a feldolgozott szőlő mennyiségére, valamint a borászati termék előállításra vonatkozó adatokat március 20-ig,
12. § A hegybíró, a hegyközségi tanács, a HNT és a miniszter a beérkező és az elküldött adatokat nyomtatott vagy elektronikus formában az adatszolgáltatást követő 5. borpiaci év végéig köteles megőrizni.
A SZŐLŐ ÉS A BOR SZÁRMAZÁSI BIZONYÍTVÁNYOK KIADÁSÁNAK RENDJE
13. § (1)32 A szőlő származási bizonyítvány iránti kérelmeket a szüret befejezését követően, legkésőbb november 30-ig kell benyújtani a borszőlőültetvény fekvése szerinti illetékes hegybíró részére. November 30. utáni szüret esetén a kérelmet a szüret befejezését követő 8 napon belül kell benyújtani. A szőlő származási bizonyítványának kiadását a gazdasági aktaszámmal rendelkező, ültetvény használójaként nyilvántartott természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet kérelmezi a 8. számú melléklet szerinti kérelem benyújtásával.
(3)33 A szőlő származási bizonyítványát a 9. számú melléklet szerinti tartalommal kell elkészíteni. Az első, biztonsági jellel ellátott eredeti példány a feldolgozóé, illetve saját borászati termék előállítása esetén a szőlőtermelőé. A második példány – amit a pincekönyvhöz kell mellékelni – szintén a feldolgozóé. A harmadik példányt abban az esetben kell kiadni a termelő részére, amennyiben az nem azonos a feldolgozóval.
(4)34 A jövedéki termékek forgalmazásának különös szabályairól szóló 2003. évi CXXVII. törvény 80. § (3) bekezdése szerinti adómentes bor (a továbbiakban: adómentes bor) előállításához szükséges szőlő származási bizonyítványnak csak a második és harmadik példányát kell kiadni, az első példány a hegybírónál marad. A második példány a jövedéki adóról és az adómentes bor előállítására felhasznált szőlő igazolására is szolgál.
(5)35 Szőlő származási bizonyítvány elvesztését vagy megsemmisülését az azt kiállító hegybíró részére kell bejelenteni. A bejelentés alapján a hegybíró a HEGYIR-ben rögzített adatok alapján új sorszámú, biztonsági jellel ellátott szőlő származási bizonyítványt állít ki. Az új szőlő származási bizonyítvány megjegyzés rovatában kötelező feltüntetni a régi származási bizonyítvány számát és az új bizonyítvány kiállításának az okát. Az új szőlő származási bizonyítvány kiadásáról a hegybíró jegyzőkönyvet vesz fel.
(7)36 A nem borvidéki településről származó borszőlőre, illetve borászati termékre vonatkozó származási bizonyítvány kiadása esetén a 3. számú mellékletben felsorolt hegyközség hegybírója számít illetékesnek.
14. §37 (1) A bor származási bizonyítvány kiadását a hegybíró által nyilvántartott, gazdasági aktaszámmal rendelkező természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet kérelmezi a 10. számú melléklet szerinti kérelemnek a hegybíróhoz történő benyújtásával.
(2) Az első bor származási bizonyítvány kiadását legkésőbb a szüretet követő év január 10-ig kell kérelmezni a borszőlőültetvény fekvése szerint illetékes hegybírónál. A tokaji borkülönlegességek és a november 30-át követően szüretelt szőlőből készült borászati termékek előállítása esetén az első bor származási bizonyítványt a szüretet követő év március 31-ig kell kérelmezni. Az első bor származási bizonyítvány iránti kérelemben a bor mennyiségét seprős újborban kell megadni. A kérelemhez csatolni kell:
a) a szőlő származási bizonyítvány első (biztonsági jellel ellátott) példányát, és
b) a pincekönyvnek a kérelemben szereplő bortételre vonatkozó részének másolatát.
(3) Az első bor származási bizonyítvány kiadásával egyidejűleg a szőlő származási bizonyítványát be kell vonni.
(4) Bor származási bizonyítvány csak az alábbi célok valamelyikéből benyújtott kérelemre adható ki:
a) készletigazolás (első bor származási bizonyítvány kiadását is),
b) másik hegyközség területén található adóraktárba történő átszállítás, vagy
c) forgalomba hozatali engedély igénylése.
(5) A hegybíró a szüretet követő év január 14-ig rögzíti a HEGYIR-ben a (2) bekezdés szerint benyújtott kérelemben szereplő adatokat. A tokaji borkülönlegességek és a november 30-át követően szüretelt szőlőből készült borászati termékekre benyújtott kérelmekben szereplő adatokat április 5-ig rögzíti a HEGYIR-ben.
(6) Adómentes bor előállítása esetén bor származási bizonyítvány nem adható ki. Ebben az esetben a szőlő származási bizonyítványra a hegybíró rávezeti: „Adómentes bor előállítására felhasznált szőlő”. Ezt a tényt a hegybíró rögzíti a HEGYIR-ben.
(7) A bor származási bizonyítványt bortételenként kell kiadni.
(8) A bor származási bizonyítvánnyal rendelkező bortétel további feldolgozása esetén az (1) bekezdés szerint benyújtott kérelem alapján a hegybíró a bor származási bizonyítványának bevonását követően a bor további feldolgozásának megfelelően új bor származási bizonyítványt állít ki. A kiadott bor származási bizonyítványokban rögzített bormennyiséget a pincekönyv érintett bortételre vonatkozó részének másolata alapján kell rögzíteni. A bor további feldolgozása esetén új származási bizonyítványt – az előző bevonásával egyidejűleg – a feldolgozás helye szerint illetékes hegybíró adja ki. A bor származási bizonyítványt a hegybíró csak abban az esetben adhatja ki, amennyiben a származási bizonyítvány kérelemhez melléklet pincekönyv-másolat alkalmas a tétel azonosítására.
(9) Amennyiben a bor származási bizonyítvánnyal rendelkező bortételt több bortételre bontják meg, abban az esetben az (1) bekezdés szerint benyújtott kérelmek alapján a hegybíró a bor származási bizonyítványának bevonását követően bortételenként új bor származási bizonyítványt állít ki és azon feltünteti a bevont bor származási bizonyítvány számát. A tételenként kiadott bor származási bizonyítványok adattartalmának meg kell egyeznie a bevont származási bizonyítványon szereplő, a borászati terméket meghatározó adatokkal. A tételenként kiadott bor származási bizonyítványokban rögzített, összegzett mennyiség – a technológiai veszteségtől, a keletkezett borseprőtől, valamint a felhasznált tirázs és expedíciós likőrtől eltekintve – nem térhet el a bevont származási bizonyítványon szereplő mennyiségtől.
(10) A (8) bekezdés szerint kiadott bor származási bizonyítványon akkor is fel kell tüntetni az alkoholtartalom-növelés vagy az édesítés tényét, ha azt nem azon a tételen végezték, amelyre a borszármazási bizonyítványt kérik, hanem egy vagy több résztételnél, amiből a végső bortétel áll.
15. § (1) A bor származási bizonyítványát a hegybíró a 11. számú melléklet szerinti tartalommal adja ki. A bor származási bizonyítványon az adatok csak nyomtatott formában szerepelhetnek.
(2)38 Szőlő származási bizonyítvány elvesztését vagy megsemmisülését az azt kiállító hegybíró részére kell bejelenteni. A bejelentés alapján a hegybíró a HEGYIR-ben rögzített adatok alapján új sorszámú, biztonsági jellel ellátott bor származási bizonyítványt állít ki. Az új borszármazási bizonyítvány megjegyzés rovatában kötelező feltüntetni a régi származási bizonyítvány számát és az új bizonyítvány kiállításának az okát. Az új bor származási bizonyítvány kiadásáról a hegybíró jegyzőkönyvet vesz fel. Elveszett vagy megsemmisült bor származási bizonyítvány pótlását öt éven belül lehetséges kezdeményezni.
16. §39
17. § (1)40 A származási bizonyítvány kiadásáról a hegybíró nyilvántartást vezet a HEGYIR-ben.
d) a származási bizonyítványban szereplő szőlő- vagy bormennyiség felhasználási célját
18. § (1) A szőlő származási bizonyítvány kiadását követő év január 10-ig a bor származási bizonyítvány kiadására fel nem használt szőlő származási bizonyítványt a hegybírónak át kell adni, aki azt bevonja. A szőlő származási bizonyítványra rá kell vezetni a szőlő tényleges felhasználását vagy a felhasználás elmaradásának okát.
(2)41 A kiadott szőlő származási bizonyítványokról a szüretet követő év március 31-éig a hegybírónak a 17. §-ban meghatározott nyilvántartás alapján összesítést kell készítenie, amelyet 10 napon belül elektronikus formában megküld a HNT részére.
19. § (1) Szőlő borászati célú felhasználása esetén a szőlő származási bizonyítványt vissza kell vonni.
20. §42 (1) Magyarország területére kiszerelés céljából behozott, az Európai Gazdasági Térség valamely szerződő államában közfogyasztásra forgalomba még nem hozott, valamint a Magyarország területére további feldolgozás céljából behozott borászati termék bor származási bizonyítványát a bortétel adatairól a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (a továbbiakban: NÉBIH) által kiadott igazolás (a továbbiakban: igazolás), valamint a szállítási okmányok csatolásával kell kérelmezni a borászati termék tárolási helye szerint illetékes hegybírónál. A borászati üzemnek a betárolást 5 napon belül kell bejelenteni a borászati termék tárolási helye szerint illetékes hegybíró részére.
(2) Az igazolást a kísérőokmány kinyomtatott eredeti példánya és szükség szerint az oltalom alatt álló eredetmegjelölést vagy földrajzi jelzést tanúsító okmány hivatalos fordítása csatolásával kell kérelmezni. A NÉBIH az igazolást a 10. számú melléklet „B” része szerinti adattartalommal adja ki.
(3) Az Európai Unió más tagállamából származó szőlőből Magyarország területén készített borászati termék szőlő származási bizonyítványát az előállítást végző borászati üzem helye szerint illetékes hegybíró állítja ki. A szőlő származási bizonyítvány iránti kérelemhez csatolni kell a szállítási okmányokat. A szőlő származási bizonyítványon fel kell tüntetni a szőlő származási helyét (tagállam neve) és természetes alkoholtartalmát, valamint a vevő nevét és címét. A vevőnek a betárolást 5 napon belül kell bejelenteni a szőlő feldolgozási helye szerint illetékes hegybíró részére.
(4) További feldolgozás, illetve kiszerelés céljából Magyarország területére behozott bor készletváltozásáról a borászati üzem a kitárolás megkezdése előtt 48 órával beérkezőleg adatot szolgáltat a NÉBIH, továbbá a borászati üzem helye szerint illetékes hegybíró részére. Az adatszolgáltatás során a borászati üzem nevét, NÉBIH engedélyszámát, adószámát vagy adóazonosító jelét, a kitárolt bor származási országának nevét, a bor mennyiségét és termékkategóriáját kell megadni. Az adatszolgáltatást faxon, személyesen, írásban minősített elektronikus aláírás nélküli vagy minősített elektronikus aláírással ellátott e-mailben kell teljesíteni.
21. § (1) A szőlő származási bizonyítványt a hegybírónak, a szőlőt feldolgozó borászati üzemnek és a szőlőtermelőnek a kiállítást követő 5. borpiaci év végéig meg kell őriznie.
22. § (1) A VINGIS rendszer aktualizálása érdekében az adatfogadást, -ellenőrzést, -konszolidálást, -feldolgozást és az adatbázisokba való feltöltést minden egyes frissítendő adatréteg esetén a FÖMI külön elvégzi, valamint frissíti a digitális térképi adatbázisokat.
23. § (1) A VINGIS adatbázis tartalmazza:
24. § A borszőlőültetvények lehatárolása az ültetvénykataszterben meglévő adatok alapján történik a kataszteri fedvény segítségével. A FÖMI az ültetvényhatárt a helyrajzi számokhoz tartozó földrészlet-határoktól eltérően rögzítheti az ortofotó, a távérzékelés útján végzett ellenőrzés adatai vagy a helyszíni szemle alapján.
25. § (1) A térképi adatbázis alapjául szolgáló térképi adatokat a FÖMI a VINGIS adatbázis rendszerbe foglalja. A hegyközségek adatai alapján a FÖMI létrehozza az ültetvények határait jelölő fedvényt, melynek pontosítását a 24. § szerint végzi el.
26. § (1)43 A FÖMI biztosítja az MVH és a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (a továbbiakban: NÉBIH) részére a helyszíni ellenőrzések elvégzéséhez szükséges VINGIS térképeket.
(3)45 A szőlő termőhelyi kataszter változtatásairól hozott határozatait a NÉBIH megküldi a FÖMI-nek. A FÖMI a változásokat a VINGIS rendszerben átvezeti.
27. §46 A FÖMI a VINGIS rendszer adatbázisához való hozzáférést az Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium, az MVH, a NÉBIH, az SZBKI, az ingatlanügyi hatóság, valamint a HNT és a hegybírók részére feladatainak ellátása érdekében biztosítja.
A borászati termékek előállításának kezdetének és végének szabályozása47
27/A. §48 A borászati termékek előállítása a szőlő feldolgozásának megkezdésével kezdődik, és azzal a kiszerelést megelőző művelettel zárul, amelyet követően a termék analitikai és érzékszervi jellemzői már nem változnak meg.
BORÁSZATI TERMÉKEK ELŐÁLLÍTÁSÁRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK
Oltalom alatt álló eredetmegjelölést viselő borászati termékek előállítása
28. §49 (1) OEM-borászati termékek előállításakor az alábbi korlátozásokat kell figyelembe venni:
a) a 606/2009/EK bizottsági rendelet I.A. mellékletének táblázatában meghatározott borászati eljárások közül nem engedélyezett: a 14., 32. és 40. sorban meghatározott eljárások alkalmazása,
b) a pezsgők, minőségi pezsgők, illatos minőségi pezsgők, szén-dioxid hozzáadásával készült habzóborok, gyöngyözőborok és szén-dioxid hozzáadásával készült gyöngyözőborok kivételével tilos a fehér- és vörösborok házasítása.
(2) A Magyarországon előállított OEM-borászati termékek édesítése lehetséges, amennyiben a termékleírás ettől eltérően nem rendelkezik.
29. §50 OFJ-borászati termékenként előállításakor az alábbi korlátozásokat kell figyelembe venni:
Egyes borászati eljárások végrehajtásának különös feltételei51
29/A. §52 (1) A 606/2009/EK bizottsági rendelet I.A mellékletének 26. és 29. pontjában meghatározott eljárások csak az alábbi esetekben folytathatóak le:
a) az eljárást végző személy rendelkezik a 12. számú melléklet B13–16., C9., D3. vagy D10. pontjában felsorolt végzettségek valamelyikével, vagy
b) az eljárást a borászati hatóság képviselőjének jelenlétében végzik el.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott művelet elvégzését, továbbá a keletkezett derítési alj elszállítását 5 nappal azt megelőzően be kell jelenteni a NÉBIH részére.
Általános érzékszervi jellemzők
30. §53 A Magyarországon termelt, vagy az Európai Unió területén először Magyarországon forgalomba hozott boroknak, likőrboroknak, pezsgőknek, minőségi pezsgőknek, illatos minőségi pezsgőknek, szén-dioxid hozzáadásával készült habzóboroknak, gyöngyözőboroknak, szén-dioxid hozzáadásával készült gyöngyözőboroknak az alábbi érzékszervi jellemzőkkel kell rendelkezniük:
b) tisztaság: legalább tiszta, a palackos érlelésből fakadó esetleges üledékektől eltekintve üledékmentes,
e) pezsgő, minőségi pezsgő, illatos minőségi pezsgő, szén-dioxid hozzáadásával készült habzóbor, gyöngyözőbor, szén-dioxid hozzáadásával készült gyöngyözőbor esetén gyöngyözés: finom, tartós.
A BORÁSZATI TERMÉKEK FORGALOMBA HOZATALÁRA ÉS ELLENŐRZÉSÉRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK
A BORÁSZATI TERMÉKEK FORGALOMBA HOZATALÁNAK RÉSZLETES SZABÁLYAI54
31. §55 (1)56 500 hektolitert meghaladó mennyiségű borászati termék esetén a forgalomba hozatalhoz szükséges mintákat a borászati hatóság veszi. Egyéb esetekben a borászati termékek forgalomba hozatali eljárásához szükséges mintákat a forgalomba hozó biztosítja és gondoskodik azok lezárásáról.
(2)57 Ha a termékleírás, a helyi borbíráló bizottság (a továbbiakban: HBB) működési szabályzata, vagy a borvidéki rendtartás úgy rendelkezik, az adott OFJ- vagy OEM-borászati termék esetén a borászati termékek forgalomba hozatalához szükséges minták:
(3)58 A mintavételről jegyzőkönyvet kell készíteni, amelyben legalább az alábbi adatokat kell rögzíteni:
(4)59 A forgalomba hozatali kérelem igényléséhez vett minták közül:
a) a HBB működési szabályzatában, vagy a borászati hatóság által meghatározott számú minta az érzékszervi minősítés alapjául,
b) 2 palack minta az analitikai vizsgálatok elvégzésére szolgál.
32. § (1)60 Az OEM- és OFJ-borászati termékek érzékszervi bírálatát HBB-k végzik. A HBB vizsgálja, hogy a forgalomba hozni kívánt OEM- vagy OFJ-borászati termék érzékszervi tulajdonságai megfelelnek-e a termékleírásban foglaltaknak.
(2)61 HBB-t csak termékleírást benyújtó természetes vagy jogi személy, hegyközségi tanács, több hegyközségi tanács társulása vagy a Hegyközségek Nemzeti Tanácsa hozhat létre. Egy HBB több OEM- vagy OFJ-borászati termék érzékszervi bírálatát is elvégezheti.
33. § (1)62 A HBB-k tagjainak létszámát és összetételét annak létrehozója határozza meg. A HBB titkársági feladatait létrehozója látja el. A HBB titkára gondoskodik a HBB működésének megszervezéséről, valamint a (6) bekezdésben foglalt tárgyi feltételek biztosításáról.
(2)63 A HBB ülése legalább 5 tag jelenléte esetén határozatképes.
(3)64 A HBB pozitív döntéséhez a jelenlévő tagok 50%-ot meghaladó arányának pozitív döntése szükséges. A HBB titkosan dönt.
(4)65 HBB tagja csak olyan személy lehet, aki igazolja, hogy a 12. számú mellékletben felsorolt végzettségek valamelyikével rendelkezik.
(7) Az (1)–(6) bekezdésben foglaltak teljesülését a borászati hatóság a HBB nyilvántartásba vétele előtt szemlén vizsgálhatja, a nyilvántartásba vételt követően pedig ellenőrizheti.
34. § (1) A borászati termék forgalomba hozója a HBB titkáránál, a HBB titkára által kiadott formanyomtatványon kérelmezi a tétel érzékszervi vizsgálatát. A kérelemhez mellékelni kell a bor származási bizonyítványát.
(2)66 A forgalomba hozni kívánt borászati termék bírálatáról a HBB titkára a 13. számú melléklet szerinti adattartalommal rendelkező határozatot készít, melyet a bírálatot kérő számára a HBB működési szabályzatában meghatározott időn belül, de legkésőbb a minta benyújtását követő 30 napon belül két eredeti példányban kiad, valamint a termékleírás benyújtója részére egy eredeti példányban megküld.
(5)67 A borászati hatóság a hozzá a (2) bekezdés alapján megküldött határozatok alapján kiválasztja azokat a tételeket, melyeket a 36. §-ban meghatározott bizottság elé terjeszt érzékszervi vizsgálatra. E vizsgálat kizárólag a tétel forgalomba hozhatóságára terjed ki.
(6)68 Ugyanazon tétel bírálatát legfeljebb két alkalommal lehet kérelmezni a HBB-nél.
35. §69 (1)70 Az FN borászati termékek érzékszervi vizsgálatát a borászati hatóság végzi, amely kizárólag a borászati termék forgalomba hozhatóságának eldöntésére irányul.
(2)71 Az FN borászati termékek esetében a forgalomba hozatali engedélyezési eljárás kapcsán a 31. § (4) bekezdés a) pontja nem alkalmazandó. Az érzékszervi vizsgálatokhoz a borászati hatóság a 31. § (4) bekezdés b) pontjában meghatározott mintákat használja fel.
Az Országos Borszakértő Bizottság
36. § (1) Az Országos Borszakértő Bizottság (a továbbiakban: OBB) 20 tagból áll. Tagjait, elnökét és elnökhelyettesét a miniszter a szőlőtermesztés és a borászat elméleti és gyakorlati szakemberei közül három évre kéri fel. Az OBB titkársági feladatait a borászati hatóság látja el.
(2)72 Az OBB személyi és működési szabályai megegyeznek a 33. § (2)–(6) bekezdésében foglaltakkal, azzal, hogy az OBB tagjainak a 12. számú melléklet B, C, D vagy E pontjaiban felsorolt végzettségek valamelyikével kell rendelkezniük. Az OBB egyéb területre kiterjedő szabályokat is kialakíthat működésére, amelyeket a miniszter hagy jóvá.
(5)73 Az OBB elnöke az OBB által végzett érzékszervi bírálatról a minta benyújtását követő 30 napon belül a 14. számú melléklet szerinti adattartalmú jegyzőkönyvet ad ki két eredeti példányban, valamint az érzékszervi bírálat eredményét a származási bizonyítványra záradékként rájegyzi.
37. §74 Az analitikai vizsgálatoknak a 607/2009/EK bizottsági rendelet 26. cikk a) pont (i) alpontjában, valamint a termékleírásokban meghatározottakon túl az alábbiakra ki kell terjedniük:
e)75 malvidin-diglükozid tartalom a kékszőlőből készült borászati termékek esetén,
38. §76 (1) A forgalomba hozatali engedélyt a NÉBIH honlapján szerkeszthető formában közzétett kérelem benyújtásával kell kérelmezni.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott kérelem mellé a forgalomba hozónak csatolnia kell:
c) OEM- vagy OFJ-borászati termék esetén a HBB titkára által kiadott, a borászati termék érzékszervi vizsgálaton való részvételét tanúsító határozat eredeti példányát. Amennyiben ez a „nem felelt meg” minősítést tartalmazza, úgy az OBB elnöke által kiadott jegyzőkönyvet is csatolni kell
(3) A borászati hatóság a forgalomba hozatali engedély iránti kérelemhez kapcsolódó minták leadásakor közli a forgalomba hozóval a forgalomba hozatali engedély négy karakterből álló azonosítóját.
39. § (1) A forgalomba hozatali engedély kiadását megelőzően a borászati hatóság az alábbiakat vizsgálja:
a) a 38. § a)–d) pontjaiban foglaltak tartalma és megfelelősége,
(2)77 A borászati hatóság az (1) bekezdésben felsoroltak megléte, valamint a más jogszabályokban foglalt feltételek teljesülése esetén kiadja a forgalomba hozatali engedélyt, amelyen feltünteti a forgalomba hozatali engedély azonosítóját, továbbá a 38. § (2) bekezdése a) pontja szerint benyújtott származási bizonyítványon megadott, a forgalomba hozandó borászati terméken jelölhető:
a) oltalom alatt álló eredetmegjelölést vagy földrajzi jelzést,
b) az 55. §-ban meghatározott hagyományos kifejezést kifejezéseket,
c) a 607/2009/EK bizottsági rendelet 66. cikkében meghatározott bizonyos előállítási eljárásokra utaló kifejezést, kifejezéseket,
d) az 56. §-ban meghatározott egyéb korlátozottan használható kifejezést, kifejezéseket,
e) borszőlőfajta vagy borszőlőfajták nevét,
f) évjáratot vagy
g) a termékleírásban szabályozott kifejezést, kifejezéseket.
(6)78
(7)79
(8)80
Forgalomba hozatali engedéllyel rendelkező bortétel további feldolgozása81
39/A. §82 (1) Egy forgalomba hozatali engedéllyel rendelkező bortétel további feldolgozás céljából történő több bortételre bontása esetén a további feldolgozás megkezdése előtt 3 munkanappal a borászati üzem köteles a forgalomba hozatali engedélyről szóló határozat módosítását kérni a NÉBIH-től a bortétel alábbi adatainak közlésével:
a) forgalomba hozatali engedély száma,
b) a változatlan formában forgalmazni kívánt mennyiség,
c) a bortétel tárolásának pontos helye.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kérelem alapján a NÉBIH az eredeti forgalomba hozatali engedélyben szereplő mennyiséget a bejelentett mennyiségre csökkenti, és az erről szóló határozatot 15 napon belül közli a forgalomba hozóval, valamint a hegybíróval.
(3) A további feldolgozásra szánt bortételről a NÉBIH legkésőbb a (2) bekezdés szerinti határozat meghozatalával egyidejűleg a 10. számú melléklet „B” része szerinti adattartalommal a forgalomba hozó részére igazolást ad ki.
(4) A további feldolgozásra szánt bortétel bor származási bizonyítványát a (3) bekezdés alapján kiadott igazolással kell kérelmezni.
(5) OEM-borászati termék további feldolgozás céljából történő értékesítése esetén az eladónak az értékesítés tényét a tranzakciót követő 48 órán belül be kell jelentenie az eladó borászati üzeme szerint illetékes hegybíró részére.
40. § (1) Az integrált szőlészeti és borászati nyilvántartó rendszer az alábbiakat tartalmazza:
a)83 a hegybíró által nyilvántartott 2. számú melléklet „C” és „D” része, valamint a 4., 5., 6. számú mellékletek szerinti adatok, a kiadott származási bizonyítványok adatait elektronikus dokumentumként, a gazdasági akta nyilvántartási számát,
b)84 a telepítési jogokról vezetett nyilvántartás adatait,
d)85 a NÉBIH által kiadott forgalomba hozatali engedélyeket, valamint
(2) Az (1) bekezdés a)–d) pontjaiban meghatározott adatokat a gazdasági akta részeként kell nyilvántartani.
41. § (1)86 Az integrált szőlészeti és borászati nyilvántartó rendszert a NÉBIH hozza létre és üzemelteti,
a)87 a hegybíró a 2. melléklet C és D részei, a 4., 5., 6. számú mellékletek szerint nyilvántartott, valamint a származási bizonyítványokhoz való hozzáférés biztosításával az I. rész III. fejezet szerinti;
b)88 az MVH a 436/2009/EK rendeletének 3. cikk (1) bekezdés a) pontjának (v) és (vi) alpontjaiban meghatározott,
c)89 a NÉBIH a forgalomba hozatali engedélyekről;
d) a FÖMI a 23. §-ban meghatározott fedvények alapján;
e) a HNT a teleptési jogokról vezetett nyilvántartás szerinti
ellenőrzött adatokat szolgáltat.
(3)90 Az integrált szőlészeti és borászati nyilvántartó rendszerben az adatokat elektronikus módon, keletkezésüktől számított 10 napon belül kell átadni. Az adatok keletkezésének az adatszolgáltató adatközlésének, a határozat jogerőre emelkedésének vagy a támogatás kifizetésének napját kell érteni.
AZ ELLENŐRZÉSEKHEZ KAPCSOLÓDÓ MINTAVÉTEL SZABÁLYAI
42. § (1) Az ellenőrzött termékből az ellenőrzés céljával összhangban, véletlenszerűen, a mennyiségtől függetlenül úgy kell mintát venni, hogy az a vizsgálat elvégzéséhez elegendő legyen. Ha a termékből a mintavételhez szükséges mennyiség nem áll rendelkezésre, kisebb mennyiség is lehet mintavételi alap. A mintába – a csomagolás és jelölés vizsgálatának alávetett minta kivételével – csak ép, sérülésmentes csomagolási egységek kerülhetnek.
43. § (1) A mintavétel során meg kell állapítani a tétel mennyiségét és a tárolás körülményeit, majd ezt követően meg kell határozni a mintavétel módját, az elemi minták, illetve a minták számát és mennyiségét.
(3) Tartályban, tartálykocsiban lévő termékből húzott mintát, a szállítóhordókból pedig – azonos tétel esetén – átlagmintát kell venni. Vezetékből mintát venni nem szabad.
(4)91 A mustból vett mintát, ha a mintavétel célja a cukorösszetétel meghatározása, literenként 10 g nátriumhidroxiddal vagy 2 g kálium-metabiszulfittal kell tartósítani. A tartósítószer teljes mennyiségét fel kell oldani. A tartósítást, valamint a tartósítószer megnevezését a mérgezés veszélyére való figyelmeztetéssel a minta címkéjén és az ellenőrzésről készült jegyzőkönyvben vagy hivatalos feljegyzésben fel kell tüntetni.
(5) Amennyiben az (1)–(4) bekezdésekben leírt feltételek nem állnak fenn, a mintavevő azoktól eltérhet. Az eltérés okát és módját feljegyzésben vagy jegyzőkönyvben kell rögzíteni.
44. § (1)92 A mintát és az ellenmintát úgy kell lezárni (pecséttel, viaszpecséttel, zsugorfóliával vagy kengyelszerűen elhelyezett ragasztószalaggal), hogy a mintához a zárás megsértése nélkül ne lehessen hozzáférni. A mintát sorszámmal kell ellátni. A lezáráson el kell helyezni a mintavevő aláírását vagy pecsétjét.
f)93 a megmintázott borászati terméket tároló edény azonosítóját,
g)94 a mintavételi jegyzőkönyv sorszámát.
45. § (1) A mintavétel során eljáró személy köteles arról gondoskodni, hogy a vett minta sértetlenül, változás, károsodás nélkül, azonosítható módon, a lehető legrövidebb idő alatt kerüljön a laboratóriumba. A minta minőségéért a vizsgálat elvégzéséig a laboratórium felel.
46. §95 A mintavétel során az ellenőrzéssel megbízott személy köteles az ellenőrzöttet figyelmeztetni arra, hogy tetszőleges számú ellenmintára tarthat igényt. Az ellenminta tárgyi feltételeit az ellenőrzött köteles biztosítani. Az ellenmintát az eljárás befejezéséig az ellenőrzött köteles vizsgálatra alkalmas állapotban megőrizni. Az ellenminta laboratóriumi vizsgálatra történő szállításáról az ellenőrzöttnek kell gondoskodnia.
47. § (1)96 A hatóság köteles az általa vett vagy hozzá beküldött mintát megvizsgálni és a vizsgálat eredményéről az ellenőrzöttet, a vizsgálatot kérőt, valamint a termék előállítóját értesíteni.
A palackozott borászati termékek címkézése97
48. § A 607/2009/EK bizottsági rendelet szerinti címkézési kötelezettség nem vonatkozik:
b)98 a nem eladásra szánt, tételenként 90 litert meg nem haladó szőlőmust- és bormennyiségre,
49. § (1) Ha csomagolt borászati termék több csomagolási egységet tartalmaz, és azok nem külön forgalmazásra szánt fogyasztói csomagolási egységek, akkor a csomagoláson fel kell tüntetni
50. § Tartályban tárolt termék esetén a tartály jelölésének olyannak kell lennie, hogy az a pincekönyvvel összevetve alkalmas legyen a termék azonosítására. A tartályon a következőket kell feltüntetni:
51. § A magyarországi telephellyel rendelkező palackozó, illetve pezsgő és habzóbor előállító kódja „H” betűjelből és négyjegyű számból áll. Az azonosító kódot az üzem működési engedélye alapján a borászati hatóság adja ki és tartja nyilván.
A forgalomba hozatali engedély azonosítójának feltüntetése99
51/A. §100 (1) Az Európai Unió területén először Magyarországon forgalomba hozott borászati termékek kiszerelésén kötelező feltüntetni a forgalomba hozatali engedély azonosítóját. A forgalomba hozatali engedély azonosítóját a következő feliratok valamelyike előzi meg:
a) „L”,
b) „NÉBIH”,
c) „FHE” vagy
d) „forgalomba hozatali engedély”.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettség nem vonatkozik azon borászati termékekre, amelyek esetében a forgalomba hozatali engedély azonosítójához tartozó tételszámot vagy tételszámokat a forgalomba hozó a forgalomba hozatalt megelőzően bejelentette a NÉBIH részére.
A származási ország feltüntetésének szabályai101
51/B. §102 Az Európai Unió területén először Magyarországon forgalomba hozott földrajzi jelzés nélküli borok kiszerelésén a 607/2009/EK bizottsági rendelet 55. cikkében meghatározott adatokat legalább a következő betűnagysággal kell feltüntetni:
a) 1 liter feletti kiszerelés esetén minimum 5 mm,
b) 201 ml–1000 ml között minimum 4 mm,
c) 51 ml–200 ml között minimum 3 mm,
d) 50 ml-ig minimum 2 mm.
Az oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzés szerinti területnél kisebb földrajzi egység nevének feltüntetése
52. §103 (1)104 Az oltalom alatt álló eredetmegjelölés (a továbbiakban: OEM) vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzés (a továbbiakban: OFJ) szerinti területnél kisebb földrajzi egység (a továbbiakban: kisebb földrajzi egység) neve az OEM- és OFJ-borászati termék címkéjén akkor tüntethető fel, ha:
b)105 a borászati termék kiszerelésén legalább egy olyan látómező található, amelyben a kisebb földrajzi egység nevével megjelenik az adott OEM vagy OFJ.
(2)106 Ha a termékleírás úgy rendelkezik, a részben, vagy teljes egészben egy kisebb földrajzi egység nevéből, vagy az ország egy földrajzi területére vonatkozó hivatkozásból álló lajstromozott védjegyekkel, illetve 2002. május 11. előtt használat útján meghonosodott védjegyekkel jelölt borászati termékek esetében nem kell alkalmazni a borászati termék készítéséhez felhasznált szőlő származására előírt szabályokat. E borászati termékek esetében a termékleírásban kell szabályozni az érintett kisebb földrajzi egységek védjegyektől való megkülönböztetésének módját.
Több fajta nevének jelölése a címkén107
53. §108 Amennyiben a címkén több szőlőfajta nevét tüntetik fel, úgy azokat azonos betűnagysággal, betűtípussal és betűszínnel kell felsorolni.
FN borászati termékek címkéjén fel nem tüntethető fajtanevek109
54. §110 (1)111 A 1234/2007/EK tanácsi rendelet 118z. cikk (2) bekezdés b) pont (i) alpontja alapján a Magyarország területén termelt FN borászati termékek címkéjén az alábbi szőlőfajták nevét tilos feltüntetni:
(2)112 Az (1) bekezdésben felsorolt fajtáknak a borkészítésre alkalmas szőlőfajták osztályba sorolásáról szóló 98/2009. (VII. 30.) FVM rendelet 1. számú mellékletében meghatározott szinonim nevei a 607/2009/EK rendelet 62. cikk (3) és (4) bekezdésének figyelembevételével feltüntethetőek az FN-borászati termékek címkéin is.
55. § (1)113 A 607/2009/EK bizottsági rendelet XII. mellékletének „B” részében felsorolt kifejezések közül az alábbiak a Btv.-ben előírtakon túlmenően kizárólag az itt megjelölt feltételek teljesítése esetén tüntethetők fel a borászati termékek címkéjén:
c)114 „Muzeális bor”: olyan OEM-borászati termék, amelyet legalább öt évig érleltek palackban,
56. § (1)115 A 15. számú melléklet táblázatában foglalt kifejezések kizárólag az ott megjelölt feltételek teljesítése esetén tüntethetők fel a borászati termékek címkéjén.
57. §116 A Magyarországon termelt OEM és OFJ borászati termék palackozása esetén
a)117 a „termelői palackozás” kifejezés akkor használható, ha a palackozást az adott termelő telephelyén végzik, és a borászati termék 100%-ban saját szőlőjéből származik, illetve ha a palackozást végző gazdaság a szőlőt legalább hároméves szerződés keretében vásárolja fel,
b)118 a „pinceszövetkezetben palackozva” vagy a „pinceszövetkezet által palackozva” kifejezés akkor használható, ha a borászati termék 100%-ban a tagok szőlőjéből származik és a palackozást a pinceszövetkezet maga végzi,
c)119 a „termőhelyen palackozva” kifejezés akkor használható, ha a borászati termék 100%-ban az adott OEM, vagy OFJ szerinti területről származik, és a palackozás az adott OEM- vagy OFJ szerinti területen belül történik.
Pezsgőspalackba tölthető italok120
58. § A 607/2009/EK bizottsági rendelet 69. cikk (1) bekezdésében meghatározott palackban a pezsgőn, minőségi pezsgőn és illatos minőségi pezsgőn kívül az alábbi termékek hozhatók forgalomba:
e)121 1,2 %vol-nál kisebb alkoholtartalmú italok.
59. §122 Kereskedelmi tároló helyen a borászati termékeket fedett, száraz, hűvös, napfénytől és fagytól védett helyen kell tárolni úgy, hogy a palackban lévő termék és a kiszerelés a tárolási körülmények miatt ne károsodjon. A kereskedelmi tároló helyiség hőmérséklete nem mehet 5 °C alá és 25 °C fölé.
Cukortartalom átszámítása alkoholtartalomra123
60. §124 Adatszolgáltatáskor a cukortartalom magyar mustfokban, valamint tömegszázalékban mért értékét a 16. számú melléklet táblázatai szerint kell térfogatszázalékra átszámítani.
61. § (1) E rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
(5)126 A 30. § rendelkezései az OEM-borászati termékek és az OFJ-borászati termékek esetében az 1234/2007/EK tanácsi rendelet 118s. cikk (1) bekezdése szerint benyújtott termékleírás Btv.-ben meghatározott módon történő alkalmazhatóvá válásáig alkalmazandóak.
(6)127 A 15. számú melléklet 19–22. sorainak rendelkezéseit első alkalommal a 2013/2014. borpiaci évben szüretelt szőlőből készült borászati termékekre kell alkalmazni.
(7)128 Az 51/B. §, az 52. § (1) bekezdés b) pontja és az 53. § rendelkezéseit első alkalommal a 2013. január 1-jét követően forgalomba hozott borászati termékekre kell alkalmazni. Azokat a 2012. december 31. előtt forgalomba hozott vagy címkézett borászati termékeket, amelyek jelölése megfelel a 2012. október 31-én hatályos rendelkezéseknek, a készletek kimerüléséig forgalomba lehet hozni.
62. § E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti:
e) a borok előállításáról szóló 99/2004. (VI. 3.) FVM rendelet 1–26., valamint 33–52. §-a, az 1. számú melléklet 1–6., valamint 12–14. pontjai, 2., 3., 5. számú melléklete, valamint a 4. számú melléklet I., II. és IV. pontjai,
63. § (1) A szőlőültetvény vagy borászati üzem helye szerint illetékes hegybíró az adatszolgáltatót a 2. számú melléklet szerint a hegybíró által nyilvántartott adatainak kiegészítésére, illetve pontosítására szólítja fel. A hegybíró a felszólítást legkésőbb 2009. november 30-ig közli.
(3) Az adatszolgáltató 2010. január 15-ig az általa a gazdasági akta vezetésére kiválasztott, – valamely szőlőültetvénye vagy borászati üzeme szerint illetékes – hegybíróval közli, hogy mely hegyközségeknek adatszolgáltatója és közli a hegybíróval a hegyközségi kódját (kódjait) is.
64. § (1) A 13. §-t első alkalommal 2010/2011. borászati évben kell alkalmazni.
(5) A hegybíró a (4) bekezdés alapján érvényét vesztett bor származási bizonyítvány helyett – kérelem alapján – a 14. § szerint új bor származási bizonyítványt ad ki.
65. §129
66. §130 A Tokaji borkülönlegességek termelésekor a borok előállításáról szóló 99/2004. (VI. 3.) FVM rendelet 27–32. §-ában, valamint 1. mellékletének 7–11. pontjában foglalt szabályokat kell alkalmazni az 1234/2007/EK tanácsi rendelet 118s. cikk (1) bekezdése szerint benyújtott termékleírás Btv.-ben meghatározott módon alkalmazhatóvá válásáig.
Termékleírással nem rendelkező OEM- és OFJ-borokászati termékek előállításának és jelölésének szabályai131
67. § (1)132 Olyan, az 1234/2007/EK tanácsi rendelet 118s. cikkének (1) bekezdése szerint oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel rendelkező borászati termékek esetében, amelyek termelését, jelölését és forgalomba hozatalát nem szabályozza külön miniszteri rendelet és címkéjükön a 607/2009/EK bizottsági rendelet XII. Mellékletének A részében foglalt „minőségi bor” hagyományos kifejezés szerepel (a továbbiakban: minőségi bor) az előállításra vonatkozó, a Btv.-ben meghatározottaknál részletesebb szabályokat tartalmazó borvidéki rendtartás szabályait addig kell alkalmazni, amíg a termékleírás Btv.-ben meghatározott módon alkalmazhatóvá nem válik.
(4)133 OFJ-borászati termék esetében a bor termelésére alkalmas területek körülhatárolását e rendelet 18. számú melléklete tartalmazza.
(5)134 Az e paragrafusban meghatározott borászati termékek érzékszervi vizsgálatát a borászati hatóság végzi. Ebben az esetben a forgalomba hozatali engedély igénylésekor a 31. § (4) bekezdés a) pontja és a 38. § c) pontja nem alkalmazandó. Az érzékszervi vizsgálatokhoz a borászati hatóság a 31. § (4) bekezdés b) pontjában meghatározott mintákat használja fel.
(6)135 A termékleírással nem rendelkező OEM- és OFJ-borászati termékek esetében a részben, vagy teljes egészben egy kisebb földrajzi egység nevéből, vagy az ország egy földrajzi területére vonatkozó hivatkozásból álló lajstromozott védjegyekkel, illetve 2002. május 11. előtt használat útján meghonosodott védjegyekkel jelölt borászati termékek esetében nem kell alkalmazni a bor készítéséhez felhasznált szőlő származására előírt szabályokat.
A helyi borbíráló bizottságokra vonatkozó átmeneti szabályok136
68. §137 (1) Azon HBB-k, melyek működéséről külön jogszabály rendelkezik, az ott meghatározottak szerint, de legfeljebb a termékleírás Btv.-ben meghatározott módon alkalmazhatóvá válásáig végezhetik tevékenységüket.
(2) A termékleírás alkalmazhatóságát követően készített borászati termékek érzékszervi vizsgálatát a NÉBIH végzi, amennyiben az érintett OEM vagy OFJ termékleírásában megjelölt HBB 32. § (3) bekezdés szerinti nyilvántartásba vételét még nem kezdeményezték a borászati hatóságnál.
69. § E rendelet az alábbi közösségi rendelkezések végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg:
c)138 a 479/2008/EK tanácsi rendeletnek a bizonyos borászati termékekre vonatkozó oltalom alatt álló eredet-megjelölések és földrajzi jelzések, hagyományos kifejezések, valamint e termékek címkézése és kiszerelése tekintetében történő végrehajtására vonatkozó egyes részletes szabályok megállapításáról szóló 607/2009/EK (2009. július 14.) bizottsági rendelet,
d) a 479/2008/EK tanácsi rendeletnek a szőlőből készült termékek kategóriái, a borászati eljárások és az azokhoz kapcsolódó korlátozások tekintetében történő végrehajtására vonatkozó egyes szabályok megállapításáról szóló 606/2009/EK (2009. július 14.) bizottsági rendelet.
1.139 Csongrádi borvidék: Csongrád, Hódmezővásárhely, Balástya, Csengele, Kistelek, Pusztaszer, Szatymaz, Ásotthalom, Bordány, Domaszék, Szeged, Mórahalom, Zákányszék, Zsombó, Forráskút, Öttömös, Pusztamérges, Ruzsa, Üllés.
2. Hajós-Bajai borvidék: Baja, Bátmonostor, Borota, Császártöltés, Csátalja, Csávoly, Dávod, Dusnok, Érsekcsanád, Érsekhalma, Hajós, Nagybaracska, Nemesnádudvar, Rém, Sükösd, Vaskút.
3.140 Kunsági borvidék Bácsalmás, Bácsszőlős, Csikéria, Jánoshalma, Kelebia, Kéleshalom, Kunbaja, Kunfehértó, Mélykút, Tompa, Abony, Albertirsa, Bénye, Cegléd, Ceglédbercel, Csemő, Dány, Gomba, Hernád, Inárcs, Jászberény, Jászszentandrás, Kakucs, Kóka, Monor, Monorierdő, Nagykáta, Nagykőrös, Nyársapát, Ócsa, Örkény, Pilis, Tóalmás, Tápiószentmárton, Tápiószele, Újlengyel, Apostag, Dunapataj, Dunavecse, Dömsöd, Harta, Solt, Ráckeve, Szigetcsép, Szigetszentmárton, Szigetújfalu, Tököl, Ágasegyháza, Fülöpháza, Izsák, Kunszentmiklós, Orgovány, Páhi, Szabadszállás, Ballószög, Bugac, Felsőlajos, Fülöpjakab, Helvécia, Jakabszállás, Kecskemét, Kerekegyháza, Kiskunfélegyháza, Kunbaracs, Kunszállás, Ladánybene, Lajosmizse, Akasztó, Bócsa, Csengőd, Imrehegy, Fülöpszállás, Kaskantyú, Kecel, Kiskőrös, Pirtó, Soltszentimre, Soltvadkert, Tabdi, Tázlár, Balotaszállás, Csólyospálos, Harkakötöny, Jászszentlászló, Kiskunhalas, Kiskunmajsa, Kisszállás, Móricgát, Szank, Zsana, Cibakháza, Cserkeszőlő, Csépa, Kocsér, Lakitelek, Nagyrév, Nyárlőrinc, Szelevény, Szentkirály, Tiszaalpár, Tiszajenő, Tiszaföldvár, Tiszainoka, Tiszakécske, Tiszakürt, Tiszasas, Tiszaug.
4. Neszmélyi borvidék: Ászár, Bársonyos, Császár, Csép, Ete, Kerékteleki, Kisbér, Nagyigmánd, Vérteskethely, Baj, Bajót, Dunaalmás, Dunaszentmiklós, Esztergom, Kesztölc, Kocs, Lábatlan, Mocsa, Neszmély, Nyergesújfalu, Mogyorósbánya, Süttő, Szomód, Tata, Tát, Tokod, Vértesszőlős.
5. Badacsonyi borvidék: Ábrahámhegy, Badacsonytomaj, Badacsonytördemic, Balatonrendes, Balatonszepezd, Gyulakeszi, Hegymagas, Káptalantóti, Kisapáti, Kővágóörs, Nemesgulács, Raposka, Révfülöp, Salföld, Szigliget, Tapolca.
6. Balatonfüred-Csopaki borvidék: Alsóörs, Aszófő, Balatonakali, Balatonalmádi, Balatonfőkajár, Balatonfüred, Balatonkenese, Balatonszőlős, Balatonudvari, Balatonvilágos, Csopak, Dörgicse, Felsőörs, Lovas, Mencshely, Örvényes, Paloznak, Pécsely, Tihany, Vászoly, Balatoncsicsó, Monoszló, Óbudavár, Szentantalfa, Szentjakabfa, Tagyon, Zánka.
7. Balaton-felvidéki borvidék: Balatonederics, Lesencefalu, Lesenceistvánd, Lesencetomaj, Nemesvita, Sáska, Uzsa, Zalahaláp, Balatongyörök, Csabrendek, Cserszegtomaj, Gyenesdiás, Hévíz-Egregy, Rezi, Sümeg, Sümegprága, Várvölgy, Vonyarcvashegy, Balatonhenye, Hegyesd, Köveskál, Mindszentkálla, Monostorapáti, Szentbékkálla.
8. Etyek-Budai borvidék: Bicske, Budajenő, Budakeszi, Csabdi, Páty, Pilisborosjenő, Telki, Tök, Üröm, Alcsútdoboz, Etyek, Felcsút, Gyúró, Kajászó, Martonvásár, Tordas, Vál, Budapest XXII. kerület Budafok, Gárdony, Kápolnásnyék, Nadap, Pákozd, Pázmánd, Sukoró, Velence.
9. Móri borvidék: Csákberény, Csókakő, Mór, Pusztavám, Söréd, Zámoly.
10. Pannonhalmi borvidék: Bakonypéterd, Écs, Felpéc, Győr-Ménfőcsanak, Győrság, Győrszemere, Győrújbarát, Kajárpéc, Lázi, Nyalka, Nyúl, Pannonhalma, Pázmándfalu, Ravazd, Románd és Tényő.
11. Nagy-Somlói borvidék: Borgáta, Celldömölk, Kemeneskápolna, Kissomlyó, Mesteri, Borszörcsök, Doba, Somlójenő, Somlószőlős, Somlóvásárhely.
12.141 Soproni borvidék: Ágfalva, Cák, Csepreg, Felsőcsatár, Kőszeg, Kőszegdoroszló,
Lukácsháza, Vaskeresztes, Fertőboz, Fertőendréd, Fertőrákos, Fertőszentmiklós, Fertő-széplak, Harka, Hidegség, Kópháza, Nagycenk, Sopron.
13.142 Balatonboglári borvidék: Andocs, Balatonberény, Balatonboglár, Balatonendréd, Balatonkeresztúr, Balatonlelle, Balatonőszöd, Balatonszabadi, Balatonszárszó, Balatonszemes,
Böhönye, Csoma, Csurgó, Gyugy, Hollád, Kaposhomok, Kaposkeresztúr, Karád, Kercseliget, Kéthely, Kőröshegy, Kötcse, Látrány, Marcali, Mosdós, Nagyberki, Lengyeltóti, Ordacsehi, Somogysámson, Somogytúr, Somogyzsitfa, Szabadi, Szólád, Szőlősgyörök, Teleki, Visz, Zamárdi.
14. Pécsi borvidék: Helesfa, Kispeterd, Mozsgó, Nagypeterd, Nyugotszenterzsébet, Szigetvár, Boda, Cserkút, Hosszúhetény, Ivánbattyán, Keszü, Kiskassa, Kővágószőlős, Kővágótöttös, Mecseknádasd, Pécs, Pécsvárad, Szemely, Kisjakabfalva, Babarc, Bár, Bóly, Dunaszekcső, Hásságy, Lánycsók, Máriakéménd, Mohács, Monyoród, Nagynyárád, Olasz, Szajk, Szederkény, Versend.
15. Szekszárdi borvidék: Alsónána, Alsónyék, Báta, Bátaszék, Decs, Harc, Kakasd, Kéty, Medina, Őcsény, Sióagárd, Szálka, Szekszárd, Várdomb, Zomba.
16. Villányi borvidék: Bisse, Csarnóta, Diósviszló, Harkány, Hegyszentmárton, Kistótfalu, Márfa, Nagytótfalu, Siklós, Szava, Túrony, Vokány, Kisharsány, Nagyharsány, Palkonya, Villány, Villánykövesd.
17. Bükki borvidék: Aszaló, Barabás, Bogács, Borsodgeszt, Bükkaranyos, Bükkzsérc, Cserépfalu, Cserépváralja, Edelény, Emőd, Harsány, Kács, Kisgyőr, Kistokaj, Mályi, Megyaszó, Mezőkövesd, Miskolc, Nyékládháza, Sály, Szikszó, Tard, Tibolddaróc, Vatta.
18. Egri borvidék: Aldebrő, Feldebrő, Kompolt, Tarnaszentmária, Tófalu, Verpelét, Andornaktálya, Demjén, Eger, Egerbakta, Egerszalók, Egerszólát, Felsőtárkány, Kerecsend, Maklár, Nagytálya, Noszvaj, Novaj, Ostoros, Szomolya.
19.143 Mátrai borvidék: Abasár, Apc, Atkár, Budapest-Rákosliget, Detk, Domoszló, Ecséd, Gyöngyös, Gyöngyöshalász, Gyöngyösoroszi, Gyöngyöspata, Gyöngyössolymos, Gyöngyöstarján, Halmajugra, Hatvan, Heves, Hort, Karácsond, Kerepes, Kisnána, Kisnémedi, Markaz, Mogyoród, Nagyréde, Őrbottyán, Pálosvörösmart, Pásztó, Penc, Rózsaszentmárton, Szada, Szendehely, Szücsi, Vác, Vácegres, Vácrátót, Veresegyház, Vécs, Visonta.
20. Tokaji borvidék: Abaújszántó, Bekecs, Bodrogkeresztúr, Bodrogkisfalud, Bodrogolaszi, Erdőbénye, Erdőhorváti, Golop, Hercegkút, Legyesbénye, Makkoshotyka, Mád, Mezőzombor, Monok, Olaszliszka, Rátka, Sárazsadány, Sárospatak, Sátoraljaújhely, Szegi, Szegilong, Szerencs, Tarcal, Tállya, Tokaj, Tolcsva, Vámosújfalu.
21.144 Zalai borvidék: Bak, Becsehely, Bérbaltavár, Csáford, Csörnyeföld, Dióskál, Dobri,
Egeraracsa, Eszteregnye, Galambok, Garabonc, Homokkomárom, Kerkateskánd, Lenti,
Letenye, Magyarszerdahely, Miháld, Murarátka, Muraszemenye, Nagykanizsa, Nagyrada, Nagytilaj, Orosztony, Pakod, Rigyác, Sármellék, Söjtör, Szentgyörgyvár, Szécsi-sziget,
Tekenye, Tormafölde, Valkonya, Vindornyalak, Vindornyaszőlős, Zajk, Zalabér, Zalakaros, Zalaszabar, Zalaszántó, Zalaszentgrót.
22. Tolnai borvidék: Aba, Aparhant, Bátaapáti, Bikács, Bonyhád, Bonyhádvarasd, Bölcske, Dunaföldvár, Dunaszentgyörgy, Duzs, Fácánkert, Felsőnyék, Grábóc, Gyönk, Györe, Györköny, Hidas, Hőgyész, Igar, Iregszemcse, Izmény, Kisdorog, Kismányok, Kisszékely, Kisvejke, Kölesd, Lengyel, Lajoskomárom, Madocsa, Magyarkeszi, Mezőkomárom, Mórágy, Mőcsény, Mucsfa, Mucsi, Nagydorog, Nagyszékely, Nagymányok, Nagyszokoly, Ozora, Paks, Pincehely, Regöly, Sárszentlőrinc, Seregélyes, Simontornya, Szabadhidvég, Tamási, Tengelic, Tevel, Tolna, Tolnanémedi, Váralja, Závod.
2. számú melléklet a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendelethez145
A. Adatlap
Hegyközség (vagy hegyközségi tanács)
Sorszám/oldal
Adatszolgáltató adatai
Anyja neve*: _____________
Születési hely és idő*: _____________
Telefonszám*: _______________
E-mail cím: ___________
Fax*.: ___________________
*-gal jelölt részek kitöltése egyben a személyes adatok kezeléséhez való hozzájárulást jelenti)
Jogi forma (a megfelelő rész aláhúzandó):
VM által elismert termelői csoport
Termelői csoporti tagság
Adószám _____________________
Adóazonosító jel: _______________
MVH regisztrációs szám.: ____________________
Adóraktári engedélyszám: ______________
NÉBIH engedélyszám: ______________
Vállalkozás regisztrációs száma (cégjegyzékszám, egyéni
vállalkozói igazolvány száma vagy őstermelői igazolvány száma:
betéti táraság
állami fenntartású intézmény
GA szám:___________________
hegyközségi tag
regisztrált borászati üzem
Tevékenység az illetékes hegyközség területén (a megfelelő rész aláhúzandó):
Borelőállítás
Kelt: ……………………….
adatszolgáltató aláírása
B. Szőlő ültetvénykataszter űrlap
1. Az ültetvény használójának adatai
Ültetvény használója: ___________________
Nyilvántartási száma: ___________________
Ültetvény használat jogcíme: o saját tulajdon
o egyéb: ____________
2. Ültetvény adatai:
Település: _____________________
Dűlő (termékleírás szerint): _____________________
Aldűlő (termékleírás szerint): _____________________
Helyrajzi szám: _____________________
Terület: __________ m2
Telepítés o a telepítés éve (becsült éve, ha nem ismert): _____
3. Termőhelykataszter:
ökotóp: _____________
osztály: _____________
pontszám _____________
4. Szőlőparcella termesztési jellemzői
Fajta neve (kódja): ____________________
5. A szőlő jellemzői:
Telepítési engedéllyel rendelkezik: igen/nem
o Borszőlő fajtákkal beültetett
o Borpárlat előállítására alkalmas fajta
o Osztályba nem sorolt (pl.: direkttermő)
o Vegetatív szaporítóanyag termelésre
o szőlőiskola
o alany anyatelep
o Későbbiekben oltásra szánt
o Termelés alól kivont
o Kísérleti ültetvény
6. Ültetvény térállása:
o Szabálytalan, szórt
o szabályos térállásra telepített
o ____ m × ____ m
o Ikertőkés: ____ m × ____ m + ____ m
o Ikersoros: ____ m + ____ m × ____ m
7. Művelésmód:
o Fejművelés
o Fej- és bakművelés közötti átmenet
o Bakművelés
o Legyezőművelés
o Combművelés
o Vertiko-művelés
o Alacsony kordon (törzsmagasság 60 cm alatt)
o Középmagas kordon (törzsmagasság 60-120 cm)
o Moser kordon (törzsmagasság 120-140 cm)
o Sylvoz-kordon törzsmagasság (törzsmagasság 130-150 cm)
o Guyot-művelés
o Ernyőművelés
o Egyesfüggöny-művelés (törzsmagasság 160-180cm)
o GDC-művelés (törzsmagasság 160-180cm)
o Lyra művelés
o egyéb: ____________________
8. Tőkeállomány:
Telepített tőkeszám: ____tő/ha
Tényleges tőkeszám:
o > 90 %
o 89-75%
o 74-50%
o < 49%
C. Szőlő ültetvénykataszter
Hegybíró tölti ki!
Az ültetvény használójának neve és címe:
Az ültetvény használójának adószáma vagy adóazonosító jele:
Az ültetvény helye (település, helyrajzi szám):
Területnagyság: _________ m2
A terület az alábbi termékek előállítására alkalmas:
Eredetvédelmi kategóriák és földrajzi árujelzők
Vörös/rozé
……………. OEM
……………… OFJ
FN borászati termék fajtamegjelöléssel
FN borászati termék
hegybíró aláírása
D. Borászati tevékenységet és kapacitást regisztráló adatlap
(a borászati helye szerint illetékes hegybíró vezeti)
Nyilatkozattevő:
GA szám:
A borászati üzem helye (település, cím vagy helyrajzi szám)
A borászati üzem engedélyszáma:
Hegyközségi tag / Adatszolgáltató aláírása
3. számú melléklet a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendelethez146
1. Mórahalmi Hegyközség
Csongrád megyei települések: Algyő, Apátfalva, Baks, Csanytelek, Dóc, Eperjes, Felgyő, Kiszombor, Kübekháza, Magyarcsanád, Makó, Mártély, Mindszent, Nagy-mágocs, Ópusztaszer, Röszke, Sándorfalva, Szentes, Tömörkény
Békés megyei települések: Battonya, Békés, Békéscsaba, Békéssámson, Biharugra, Bucsa, Csanádapáca, Csorvás, Dombiratos, Elek, Füzesgyarmat, Gerendás, Geszt, Gyomaendrőd, Gyula, Kevermes, Körösladány, Körösnagyharsány, Kötegyán, Medgyesbodzás, Mezőberény, Mezőgyán, Nagybánhegyes, Nagyszénás, Orosháza, Örménykút, Sarkad, Szarvas, Szeghalom, Tarhos, Tótkomlós, Vésztő, Zsadány
Bács-Kiskun megyei települések: Bátya, Dunaszentbenedek, Foktő, Géderlak, Homokmégy, Kalocsa, Katymár, Kömpöc, Madaras, Miske, Ordas, Öregcsertő, Szakmár, Tataháza, Uszód
3. Bajai Hegyközség
Bács-Kiskun megyei települések: Bácsbokod, Bácsborsod, Bácsszentgyörgy, Duna-falva, Felsőszentiván, Hercegszántó, Nagybaracska
4. Kecskeméti Mathiász János Hegyközség
Bács-Kiskun megyei település: Bugacpusztaháza
5. Kerekegyházi Hegyközség
Bács-Kiskun megyei települések: Kunadacs, Kunpeszér
Pest megyei települések: Táborfalva, Tatárszentgyörgy
6. Kiskunfélegyházi Hegyközség
Bács-Kiskun megyei települések: Gátér, Pálmonostor, Petőfiszállás, Városföld
7. Szabadszállási Homokgyöngye Hegyközség
Bács-Kiskun megyei települések: Szalkszentmárton, Tass
8. Solti Aranykulcs Hegyközség
Bács-Kiskun megyei települések: Dunaegyháza, Dunatetétlen, Újsolt
9. Strázsahegyi-szárazhegyi Hegyközség
Pest megyei települések: Acsa, Alsónémedi, Áporka, Aszód, Bag, Bernecebaráti, Bugyi, Csévharaszt, Csobánka, Csomád, Csömör, Csővár, Dabas, Dánszentmiklós, Délegyháza, Domony, Dunabogdány, Dunaharaszti, Dunakeszi, Dunavarsány, Ecser, Erdőkertes, Farmos, Felsőpakony, Fót, Galgahévíz, Galgamácsa, Göd, Gödöllő, Gyál, Gyömrő, Halásztelek, Hévízgyörk, Iklad, Isaszeg, Kemence, Kiskunlacháza, Kismaros, Kisoroszi, Kistarcsa, Kosd, Kóspallag, Letkés, Lórév, Maglód, Majosháza, Makád, Mende, Nagybörzsöny, Nagymaros, Nagytarcsa, Nyáregyháza, Pánd, Pécel, Penc, Perőcsény, Péteri, Piliscsaba, Pilisjászfalu, Pilisszántó, Pilisszentkereszt, Pilisszentlászló, Pilisvörösvár, Pócsmegyer, Pomáz, Pusztazámor, Püspökhatvan, Püspökszilágy, Rád, Solymár, Sülysáp, Százhalombatta, Szentendre, Szentmártonkáta, Szigetbecse, Szigethalom, Szigetszentmiklós, Szob, Szokolya, Sződ, Tahi, Tahitótfalu, Taksony, Tápióbicske, Tápiógyörgye, Tápióság, Tápiószecső, Törökbálint, Tura, Újhartyán, Úri, Üllő, Vácduka, Váckisújfalu, Vácszentlászló, Valkó, Vámosmikola, Vasad, Vecsés, Verőce, Verseg, Visegrád, Zsámbok
10. Cegléd és környéke Hegyközség
Pest megyei települések: Dánszentmiklós, Jászkarajenő, Mikebuda, Pusztavacs, Tápiószőlős, Törtel, Újszilvás
11. Kerekegyházi Hegyközség
12. Gyöngyöshalászi Hegyközség
Heves megyei települések: Boconád, Erdőtelek, Hevesvezekény, Kisköre, Pély, Tenk
13. Tibolddaróc-Kácsi Hegyközség
Hajdú-Bihar megyei települések: Álmosd, Ártánd, Bagamér, Bakonszeg, Báránd, Bedő, Berekböszörmény, Berettyóújfalu, Bihardancsháza, Biharkeresztes, Biharnagybajom, Bihartorda, Bocskaikert, Bojt, Csökmő, Darvas, Debrecen, Derecske, Ebes, Esztár, Földes, Fülöp, Furta, Gáborján, Hajdúbagos, Hajdúböszörmény, Hajdúhadház, Hajdúnánás, Hajdúsámson, Hajdúszoboszló, Hajdúszovát, Hencida, Hosszúpályi, Kaba, Kismarja, Kokad, Komádi, Konyár, Körösszakál, Körösszegapáti. Létavértes, Mezősas, Mikepércs, Monostorpályi, Nagyhegyes, Nagykereki, Nagyrábé, Nyírábrány, Nyíracsád, Nyíradony, Nyírmártonfalva, Pocsaj, Polgár, Püspökladány, Sáránd, Szentpéterszeg, Téglás, Tépe, Újléta, Vámospércs, Váncsod. Zsáka
Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei települések: Ajak, Anarcs, Apagy, Aranyosapáti, Baktalórántháza, Balkány, Balsa, Bátorliget, Benk, Beregsurány, Berkesz, Besenyőd, Beszterec, Biri, Bököny, Buj, Csengersima, Demecser, Döge, Dombrád, Encsencs, Eperjeske, Érpatak, Fábiánháza, Fényeslitke, Gávavencsellő, Gégény, Gelénes, Gemzse, Geszteréd, Győrtelek, Gyulaháza, Gyüre, Hodász, Ibrány, Ilk, Jármi, Jéke, Kállósemjén, Kálmánháza, Kántorjánosi, Kék, Kékcse, Kemecse, Kisléta, Kisvárda, Kisvarsány, Komoró, Kótaj, Laskod, Levelek, Lövőpetri, Magy, Mándok, Máriapócs, Mátészalka, Mérk, Mezőladány, Nagyar, Nagycserkesz, Nagydobos, Nagyecsed, Nagyhalász, Nagyhódos, Nagykálló, Nagyvarsány, Napkor, Nyírbátor, Nyírbéltek, Nyírbogát, Nyírbogdány, Nyírcsaholy, Nyírcsászári, Nyírderzs, Nyíregyháza, Nyírgelse, Nyírgyulaj, Nyíribrony, Nyírjákó, Nyírkarász, Nyírkáta, Nyírkércs, Nyírlövő, Nyírlugos, Nyírmada, Nyírmeggyes, Nyírmihálydi, Nyírparasznya, Nyírpazony, Nyírpilis, Nyírtass, Nyírtelek, Nyírtét, Nyírtura, Nyírvasvári, Ófehértó, Olcsvaapáti, Ömböly, Ópályi, Őr, Pap, Papos, Paszab, Pátroha, Penészlek, Petneháza, Piricse, Pócspetri, Pusztadobos, Ramocsaháza, Rétközberencs, Rohod, Sényő, Szabolcsbáka, Szabolcsveresmart, Szakoly, Székely, Tarpa, Terem, Tiborszállás, Tiszabezdéd, Tiszadob, Tiszaeszlár, Tiszakanyár, Tiszalök, Tiszanagyfalu, Tiszarád, Tiszavasvári, Tornyospálca, Tuzsér, Újfehértó, Újkenéz, Vaja, Vállaj, Vámosatya, Vásárosnamény, Vasmegyer, Záhony
14. Tiszakürt-Tiszainoka Hegyközség
Jász-Nagykun-Szolnok megyei települések: Abádszalók, Berekfürdő, Fegyvernek, Jászágó, Jászapáti, Jászdózsa, Jászfelsőszentgyörgy, Jászfényszaru, Jászladány, Karcag, Kisújszállás, Kőtelek, Kunhegyes, Kunmadaras, Mezőtúr, Nagykörű, Öcsöd, Pusztamonostor, Szolnok, Tiszabő, Tiszabura, Tiszaderzs, Tiszafüred, Tiszagyenda, Tiszaigar, Tiszaörs, Tiszapüspöki, Tiszaroff, Tiszasüly, Tiszaszentimre, Tiszavárkony, Törökszentmiklós, Tomajmonostora, Túrkeve, Újszász
15. Miskolc és környéke Hegyközség
Borsod-Abaúj-Zemplén megyei települések: Abaújkér, Abaújlak, Abaújszolnok, Abaújvár, Abod, Alacska, Alsódobsza, Alsószuha, Alsótelekes, Alsóvadász, Alsózsolca, Arka, Arló, Arnót, Ároktő, Baktakék, Balajt, Bánhorváti, Baskó, Becskeháza, Berente, Beret, Bőcs, Bodroghalom, Bódvarákó, Bódvaszilas, Boldogkőújfalu, Boldogkőváralja, Boldva, Borsodbóta, Borsodszentgyörgy, Borsodszirák, Bükkábrány, Büttös, Cigánd, Csernely, Csobád, Csobaj, Csokvaomány, Damak, Debréte, Dédestapolcsány, Detek, Dövény, Dubicsány, Encs, Fancsal, Farkaslyuk, Felsőberecki, Felsődobsza, Felsőkelecsény, Felsőnyárád, Felsőregmec, Felsőtelekes, Felsővadász, Felsőzsolca, Fony, Forró, Füzér, Füzérradvány, Gadna, Gagyapáti, Galvács, Garadna, Gelej, Gesztely, Gönc, Göncruszka, Halmaj, Hangács, Hegymeg, Hejce, Hejőbába, Hejőpapi, Hejőszalonta, Hernádbűd, Hernádkércs, Hernádnémeti, Hernádpetri, Hernádszurdok, Hét, Hidvégardó, Homrogd, Igrici, Imola, Ináncs, Irota, Izsófalva, Jákfalva, Járdánháza, Jósvafő, Kánó, Kány, Karcsa, Karos, Kazincbarcika, Kázsmárk, Kelemér, Keresztéte, Kesznyéten, Királd, Kiskinizs, Kisrozvágy, Komjáti, Komlóska, Kondó, Krasznokvajda, Kurityán, Ládbesenyő, Lak, Léh, Litka, Mályinka, Martonyi, Méra, Meszes, Mezőcsát, Mezőkeresztes, Mezőnagymihály, Mezőnyárád, Mikóháza, Monaj, Múcsony, Muhi, Nagybarca, Nagycsécs, Nagykinizs, Nagyrozvágy, Nekézseny, Novajidrány, Nyíri, Nyomár, Onga, Ónod, Ormosbánya, Oszlár, Ózd, Pácin, Pamlény, Parasznya, Pere, Perecse, Pusztafalu, Pusztaradvány, Putnok, Radostyán, Ragály, Rakacaszend, Rásonysápberencs, Regéc, Ricse, Rudabánya, Rudolftelep, Sajóbábony, Sajóecseg, Sajógalgóc, Sajóivánka, Sajókápolna, Sajókaza, Sajókeresztúr, Sajólád, Sajólászlófalva, Sajómercse, Sajónémeti, Sajópálfala, Sajópetri, Sajópüspöki, Sajósenye, Sajószentpéter, Sajóvámos, Sajóvelezd, Sáta, Selyeb, Semjén, Serényfalva, Sóstófalva, Szakácsi, Szakáld, Szalaszend, Szalonna, Szászfa, Szemere, Szendrő, Szendrőlád, Szentistvánbaksa, Szin, Szinpetri, Szirmabesenyő, Szögliget, Szuhafő, Szuhakálló, Szuhogy, Taktaszada, Tardona, Telkibánya, Tiszabábolna, Tiszadorogma, Tiszakeszi, Tiszapalkonya, Tiszatarján, Tiszaújváros, Tomor, Tornaszentandrás, Trizs, Újcsanálos, Uppony, Vadna, Vajdácska, Varbó, Vilyvitány, Viss, Zádorfalva, Zalkod, Zemplénagárd, Ziliz, Zubogy
16. Gyöngyöspatai Hegyközség
Nógrád megyei települések: Alsótold, Bánk, Bátonyterenye, Bér, Bokor, Buják, Cered, Csécse, Cserhátszentiván, Ecseg, Egyházasdengeleg, Endrefalva, Hollókő, Jobbágyi, Karancskeszi, Kisbárkány, Kishartyán, Kozárd, Kutasó, Lucfalva, Ludányhalászi, Mátraszőlős, Mátraverebély, Mohora, Nagykeresztúr, Nagylóc, Nógrádszakál, Rimóc, Ságújfalu, Salgótarján, Sóshartyán, Szalmatercs, Szécsény, Szécsényfelfalu, Szirák, Szurdokpüspöki, Tar, Varsány
17. Ecsédi Hegyközség
Nógrád megyei települések: Erdőkürt, Erdőtarcsa, Héhalom, Kisbágyon, Palotás
Heves megyei települések: Boldog, Lőrinci, Petőfibánya, Zagyvaszántó
18. Mogyoródi Hegyközség
Nógrád megyei települések: Alsópetény, Balassagyarmat, Bánk, Bercel, Berkenye, Cserháthaláp, Csesztve, Debercsény, Dejtár, Diósjenő, Drégelypalánk, Érsekvadkert, Etes, Galgaguta, Hont, Hugyag, Keszeg, Kétbodony, Legénd, Magyarnándor, Nagyoroszi, Nézsa, Nógrád, Nógrádkövesd, Nógrádmarcal, Nógrádsáp, Nógrádsipek, Nőtincs, Patvarc, Pusztaberki, Rétság, Romhány, Szanda, Szátok, Szécsénke, Szügy, Terény, Tereske, Vanyarc
19. Gyöngyösi Hegyközség
Heves megyei települések: Kál, Kápolna
20. Atkári Hegyközség
Heves megyei települések: Adács, Vámosgyörk
21. Bükkaljai Hegyközség
Heves megyei település: Szihalom
22. Eger város Hegyközség
Heves megyei települések: Bélapátfalva, Egercsehi, Fedémes, Nagyvisnyó, Szilvásvárad, Tarnalelesz
23. Visontai Hegyközség
Heves megyei települések: Ludas, Nagyfüged, Tarnabod, Tarnaméra, Tarnaörs
24. Neszmélyi Hegyközség
Komárom-Esztergom megyei települések: Ács, Ácsteszér, Aka, Annavölgy, Ászár, Bajna, Bakonybánk, Bakonysárkány, Bakonyszombathely, Bana, Bokod, Csatka, Csolnok, Dad, Dág, Dömös, Dorog, Epöl, Gyermely, Héreg, Kecskéd, Kisigmánd, Komárom, Kömlőd, Környe, Leányvár, Máriahalom, Mogyorósbánya, Nagysáp, Naszály, Oroszlány, Piliscsév, Pilismarót, Réde, Sárisáp, Súr, Szákszend, Szomor, Tardos, Tarján, Tárkány, Tát, Tatabánya, Tokod, Tokodaltáró, Úny, Várgesztes, Vértessomló, Vértestolna
25. Móri Borvidék Hegyközsége
Fejér megyei települések: Bakonycsernye, Bakonykúti, Balinka, Bodajk, Bodmér, Csákvár, Csór, Fehérvárcsurgó, Gánt, Hantos, Iszkaszentgyörgy, Isztimér, Jenő, Kincsesbánya, Lovasberény, Magyaralmás, Mezőfalva, Moha, Nádasdladány, Nagylók, Nagyveleg, Pátka, Perkáta, Polgárdi, Sárkeresztes, Sárkeresztúr, Sárkeszi, Sárosd, Sárszentmihály, Szabadegyháza, Székesfehérvár, Úrhida, Vértesacsa, Vértesboglár, Zichyújfalu
26. Velence-tó Körzeti Hegyközség
Fejér megyei települések: Adony, Baracska, Besnyő, Ercsi, Iváncsa, Kulcs, Pusztaszabolcs, Rácalmás, Ráckeresztúr, Vereb
27. Etyeki Hegyközség
Budapest összes kerületének adóraktárai
Fejér megyei település: Tabajd
Pest megyei települések: Biatorbágy, Budaörs, Diósd, Érd, Sóskút, Tárnok
28. Nyakas Hegyközség
Fejér megyei települések: Mány, Óbarok, Szár, Újbarok
Pest megyei települések: Budakalász, Páty, Perbál, Tinnye, Zsámbék
29. Aligai Hegyközség
Fejér megyei települések: Enying, Füle, Kőszárhegy, Lepsény, Mezőszentgyörgy
30. Kölesdi Hegyközség
Fejér megyei települések: Alap, Alsószentiván, Baracs, Cece, Csősz, Dég, Dunaújváros, Előszállás, Káloz, Kisapostag, Kisláng, Mezőszilas, Nagykarácsony, Nagyvenyim, Sárbogárd, Sáregres, Sárszentágota, Soponya, Szabadbattyán, Tác, Vajta
Tolna megyei települések: Belecska, Bogyiszló, Cikó, Csibrák, Csikóstőttős, Diósberény, Döbrököz, Dombóvár, Értény, Fadd, Felsőnána, Gerjen, Gyulaj, Jágónak, Kajdacs, Kalaznó, Kaposszekcső, Keszőhidegkút, Kistormás, Kocsola, Koppányszántó, Kurd, Lápafő, Miszla, Murga, Nagydorog, Nagykónyi, Nak, Németkér, Pálfa, Pusztahencse, Szakadát, Szakály, Szakcs, Szárazd, Szedres, Udvari, Várong, Varsád
31. Pécs Vidéke Hegyközség
Baranya megyei települések: Abaliget, Almamellék, Almáskeresztúr, Alsómocsolád, Aranyosgadány, Bakóca, Bakonya, Baksa, Baranyajenő, Baranyaszentgyörgy, Basal, Belvárdgyula, Beremend, Berkesd, Bezedek, Birján, Bodolyabér, Bogád, Boldogasszonyfa, Borjád, Bosta, Botykapeterd, Bükkösd, Csányoszró, Cserdi, Csertő, Dinnyeberki, Drávapiski, Egerág, Egyházaskozár, Ellend, Erdősmárok, Erdősmecske, Erzsébet, Fazekasboda, Feked, Felsőegerszeg, Garé, Geresdlak, Gödre, Görcsöny, Görcsönydoboka, Gyód, Hetvehely, Hímesháza, Husztót, Ibafa, Kacsóta, Kárász, Kátoly, Kékesd, Kisasszonyfa, Kisbeszterce, Kishajmás, Kisherend, Kiskassa, Kisnyárád, Kisszentmárton, Komló, Kozármisleny, Kökény, Lippó, Liptód, Lothárd, Lovászhetény, Mágocs, Magyaregregy, Magyarlukafa, Magyarsarlós, Magyarszék, Majs, Mánfa, Maráza, Márok, Martonfa, Máza, Mekényes, Merenye, Meződ, Mindszentgodisa, Nagykozár, Nagypall, Nagyváty, Ófalu, Orfű, Ózdfalu, Palé, Palotabozsok, Patapoklosi, Pécsbagota, Pécsdevecser, Pécsudvard, Pellérd, Pereked, Pogány, Regenye, Romonya, Sásd, Siklósbodony, Siklósnagyfalu, Somberek, Somogyapáti, Somogyhárságy, Somogyhatvan, Somogyviszló, Szágy, Szalánta, Szalatnak, Szászvár, Szebény, Székelyszabar, Szellő, Szentlászló, Szentlőrinc, Szilágy, Szilvás, Szőke, Szőkéd, Szulimán, Szűr, Tarrós, Téseny, Tormás, Töttös, Varga, Vásárosbéc, Vásárosdombó, Vázsnok, Vékény, Velény, Véménd, Zengővárkony, Zók
32. Dörgicse-Balatonakali Hegyközség
Veszprém megyei települések: Adásztevel, Ajka, Bakonyoszlop, Bakonyság, Bakonyszentiván, Bakonyszentkirály, Bakonyszücs, Bakonytamási, Balatonfűzfő, Bazsi, Béb, Berhida, Csajág, Csesznek, Csetény, Csögle, Dabronc, Dáka, Devecser, Döbrönte, Dudar, Fenyőfő, Gecse, Gic, Hajmáskér, Halimba, Homokbödöge, Jásd, Káptalanfa, Kemeneshőgyész, Királyszentistván, Litér, Lovászpatona, Magyarpolány, Malomsok, Marcalgergelyi, Mezőlak, Nagyalásony, Nagydém, Nagygyimót, Nemeshany, Nóráp, Noszlop, Öcs, Ősi, Öskü, Pápa, Pápakovácsi, Pápasalamon, Pápateszér, Pétfürdő, Pula, Sóly, Szápár, Szentkirályszabadja, Szőc, Takácsi, Ugod, Vanyola, Várpalota, Vaszar, Veszprém, Vid, Vilonya, Vinár, Zalaerdőd, Zalaszegvár
33. Káli-medence Hegyközség
Veszprém megyei települések: Kékkút, Kapolcs, Taliándörögd, Vigántpetend
34. Kéthely Hegyközség
Somogy megyei települések: Babócsa, Balatonfenyves, Balatonszentgyörgy, Balatonújlak, Barcs, Bárdudvarnok, Bélavár, Beleg, Berzence, Bolhás, Bolhó, Bőszénfa, Cserénfa, Csokonyavisonta, Csombárd, Csököly, Csömend, Csurgónagymarton, Darány, Fonó, Gadány, Gálosfa, Gige, Gölle, Görgeteg, Gyékényes, Hajmás, Háromfa, Hedrehely, Heresznye, Hetes, Homokszentgyörgy, Iharos, Iharosberény, Inke, Istvándi, Juta, Kadarkút, Kálmáncsa, Kaposfő, Kaposgyarmat, Kaposmérő, Kaposújlak, Kaposvár, Kaposszerdahely, Kastélyosdombó, Keleviz, Kisasszond, Kisbajom, Kisgyalán, Kiskorpád, Komlósd, Kőkút, Kutas, Lábod, Lad, Lakócsa, Magyaregres, Mesztegnyő, Mezőcsokonya, Nagyatád, Nagybajom, Nagyszakácsi, Nemesdéd, Nemeskisfalud, Nikla, Orci, Őrtilos, Ötvöskónyi, Pamuk, Patca, Patosfa, Péterhida, Pogányszentpéter, Porrog, Porrogszentkirály, Rinyabesenyő, Rinyakovácsi, Rinyaújlak, Sántos, Sávoly, Segesd, Simonfa, Somodor, Somogyaszaló, Somogybükkösd, Somogysárd, Somogysimonyi, Somogyszentpál, Somogyszil, Somogyudvarhely, Szegerdő, Szenna, Szenta, Szentbalázs, Szenyér, Szilvásszentmárton, Szulok, Tapsony, Tarany, Táska, Varászló, Vése, Visnye, Vízvár, Vörs, Zákány, Zimány, Zselickisfalud, Zselickislak, Zselicszentpál
35. Látrány-Somogytúr-Visz Közös Hegyközség
Somogy megyei települések: Bedegkér, Bonnya, Ecseny, Felsőmocsolád, Fiad, Gadács, Gamás, Igal, Kapoly, Kára, Kazsok, Kisbárapáti, Mernye, Miklósi, Nágocs, Polány, Ráksi, Somogyacsa, Somogybabod, Somogydöröcske, Somogyegres, Somogygeszti, Somogymeggyes, Szentgáloskér, Szorosad, Törökkoppány, Zics
36. Lengyeltóti Hegyközség
Somogy megyei települések: Buzsák, Edde, Hács, Kisberény, Osztopán, Öreglak, Pusztakovácsi, Somogyjád, Somogyvámos, Somogyvár, Várda
37. Kőröshegyi Hegyközség
Somogy megyei települések: Ádánd, Bábonymegyer, Balatonföldvár, Bálványos, Kánya, Kereki, Lulla, Nagyberény, Nyim, Pusztaszemes, Ságvár, Sérsekszőlős, Siófok, Siójut, Som, Szántód, Tab, Tengőd, Torvaj, Zala
38. Kötcse-Szólád Hegyközség
Somogy megyei települések: Balatonszárszó, Nagycsepely, Teleki
39. Szőlősgyöröki Hegyközség
Somogy megyei település: Fonyód
40. Pannonhalmi Borvidék Hegyközsége
Győr-Moson-Sopron megyei települések: Abda, Árpás, Bakonygyirót, Bakonyszentlászló, Bőny, Börcs, Csorna, Gönyű, Gyarmat, Gyömöre, Győr, Győrasszonyfa, Halászi, Jánossomorja, Koroncó, Máriakálnok, Mezőörs, Mórichida, Mosonmagyaróvár, Mosonszentmiklós, Öttevény, Pér, Rábaszentmiklós, Sikátor, Sokorópátka, Szárföld, Szerecseny, Táp, Tápszentmiklós, Tét, Töltéstava, Várbalog, Veszprémvarsány
41. Kőszeg és Környéke – Vaskeresztes és Környéke Hegyközség
Vas megyei települések: Alsóújlak, Andrásfa, Bajánsenye, Bejcgyertyános, Boba, Bozsok, Bögöt, Bögöte, Bucsu, Csehi, Csehimindszent, Csénye, Csipkerek, Csönge, Csörötnek, Daraboshegy, Döbörhegy, Döröske, Duka, Egervölgy, Egyházashetye, Egyházasrádóc, Gencsapáti, Gérce, Gersekarát, Gór, Gyöngyösfalu, Győrvár, Halastó, Hegyháthodász, Horvátzsidány, Hosszúpereszteg, Ják, Jánosháza, Káld, Kám, Karakó, Katafa, Kemenesmagasi, Kemenesmihályfa, Kemenessömjén, Kercaszomor, Körmend, Kőszegpaty, Kőszegszerdahely, Magyarlak, Magyarszombatfa, Nádasd, Nagymizdó, Nagysimonyi, Nyőgér, Olaszfa, Ostffyasszonyfa, Oszkó, Őrimagyarósd, Pácsony, Pecöl, Perenye, Peresznye, Petőmihályfa, Pusztacsó, Rádóckölked, Sárfimizdó, Sárvár, Sitke, Sótony, Szarvaskend, Szemenye, Szentpéterfa, Szergény, Szombathely, Szőce, Telekes, Tokorcs, Vásárosmiske, Vasvár, Velem, Velemér, Vép, Vönöck
42. Sopron Városkörnyéki Hegyközség
Győr-Moson-Sopron megyei települések: Barbacs, Cirák, Csapod, Fertőd, Fertőhomok, Hegykő, Iván, Kapuvár, Lövő, Répcevis, Sarród
43. Sopron Fertőmenti Hegyközség
Győr-Moson-Sopron megyei települések: Egyházasfalu, Nagylózs, Pereszteg, Pinnye, Sopronkövesd, Szakony, Újkér, Völcsej, Zsira
44. Nyugat-Balatoni Hegyközség
Zala megyei települések: Alsópáhok, Felsőpáhok, Karmacs, Keszthely, Nemesbük, Vállus
45. Zalaszentgróti Hegyközség
Zala megyei települések: Almásháza, Alsónemesapáti, Batyk, Bezeréd, Döbröce, Egervár, Gösfa, Gyürüs, Kallósd, Kehidakustány, Kemendollár, Kisbörgő, Lakhegy, Ligetfalva, Mihályfa, Nagygörbő, Nagypáli, Nemesapáti, Óhíd, Orbányosfa, Padár, Petőhenye, Pókaszepetk, Sénye, Sümegcsehi, Türje, Vasboldogasszony, Vöckönd, Zalaegerszeg, Zalaistvánd, Zalaköveskút, Zalaszentiván, Zalaszentlászló, Zalaszentlőrinc
46. Zalakaros Térsége Egyesült Hegyközség
Zala megyei települések: Alsórajk, Balatonmagyaród, Bocska, Bókaháza, Börzönce, Csapi, Esztergályhorváti, Felsőrajk, Gelse, Gelsesziget, Gétye, Hahót, Kerecseny, Kisbucsa, Misefa, Nagybakónak, Nagykapornak, Nagyrécse, Nemesrádó, Pacsa, Szentpéterúr, Tilaj, Újudvar, Zalaapáti, Zalacsány, Zalaigrice, Zalakomár, Zalamerenye, Zalasárszeg, Zalaszentbalázs, Zalaszentjakab, Zalaszentmárton, Zalaszentmihály, Zalaújlak, Zalavár
47. Nagykanizsai Hegyközség
Zala megyei települések: Babosdöbréte, Bagód, Bajcsa, Bánokszentgyörgy, Becsvölgye, Belezna, Bocfölde, Boncodfölde, Borsfa, Böde, Bucsuta, Csatár, Csonkahegyhát, Csöde, Dobronhegy, Fityeház, Fűzvölgy, Gellénháza, Gombosszeg, Gutorfölde, Hagyárosbőrönd, Hosszúvölgy, Hottó, Kávás, Keménfa, Kiskutas, Kustánszeg, Lickóvadamos, Liszó, Magyarszentmiklós, Mikekarácsonyfa, Miklósfa, Milejszeg, Molnári, Murakeresztúr, Nagykutas, Nagylengyel, Nemeshetés, Nemespátró, Nemessándorháza, Nemesszentandrás, Németfalu, Nova, Oltárc, Ormándlak, Ozmánbük, Pálfiszeg, Petrikeresztúr, Petrivente, Pölöske, Pusztaederics, Pusztamagyaród, Pusztaszentlászló, Salomvár, Sand, Semjénháza, Sormás, Surd, Szentpéterfölde, Szepetnek, Tótszentmárton, Tótszerdahely, Vaspör, Zalaboldogfa, Zalacséb, Zalaháshágy, Zalalövő, Zalatárnok
48. Kerka- és Muramenti Hegyközség
Zala megyei települések: Alsószenterzsébet, Bázakerettye, Csesztreg, Gosztola, Iklódbördöce, Kerkabarabás, Kerkafalva, Kerkakutas, Kerkaszentkirály, Kiscsehi, Kistolmács, Lasztonya, Lendvadedes, Lispeszentadorján, Lovászi, Magyarföld, Maróc, Márokföld, Páka, Pórszombat, Rédics, Szentgyörgyvölgy, Szentmargitfalva, Szilvágy, Tornyiszentmiklós
4. számú melléklet a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendelethez147
Hegyközségi tag/ Adatszolgáltató:
Szüretelt szőlő
Szőlő felhasználása
Termékkategória, (termékkategória csoport)
(hrsz., dűlő)
ciális alko-
hol %vol
Mennyiség (q/hl)
Nyilatkozattevő általi borrá történő feldolgozás (a pincekönyv alapján)
..................... szövetkezetnek szállítva
......................... Borkészítő felvásárlónak
Egyéb rendeltetés
.................... Oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott borászati termékek előállítására szánt szőlőültetvény
.................... Oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott borászati termékek előállítására szánt szőlőültetvény
Oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel nem ellátott fajtaborászati termékek előállítására szánt szőlőültetvény: ................ fajta
Oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel nem ellátott borászati termékek előállítására szánt szőlőültetvény
Más borászati termékek előállítására szánt ültetvény
(a településre, dűlőre és helyrajzi számra vonatkozó mezők kitöltése csak abban az esetben kötelező, amennyiben az adott bortétel címkéjén fel kívánja tüntetni ezeket az adatokat!)
Kelt: ...................................................................................
Hegyközségi tag/Adatszolgáltató aláírása
Termelési jelentés a felvásárolt szőlőről
Hegyközségi tag/Adatszolgáltató:
Bejelentett termék(ek) nyilvántartási helye:
Adóraktári szám:
Borpiaci év:
hasz-
nált ter-
kek kate-
góriái
Szőlőterület adatai
Szőlő (hl/q)
A borászati év kezdete óta előállított termékek és borkészleteken kívüli egyéb készletek a jelentés elkészítésének időpontjában (hektoliterben)
szőlő szár-
zási bizo-
nyít-
pülés (hrsz.,
dűlő)
let (ha)
........ OEM
........ OFJ
Nem OEM/OFJ (FN)
........ fajtájú
fajtabor
Nem OEM/OFJ
(egyéb FN) bor
Kelt: .....................................................................................
5. számú melléklet a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendelethez148
Értékesítési jelentés a forgalomba hozott borokról
Adatszolgáltató neve
GA száma:
Folyóbor (>60 liter)
60 liter alatti tárolóedényben kiszerelt értékesítés
összesen (liter)
1. Belföldi értékesítés
Oltalom alatt álló eredetmegjelöléses bor(ok):
– ... OEM
Oltalom alatt álló földrajzi jelzéses bor(ok)
– ... OFJ
Nem OEM/OFJ fajtabor(ok)
Nem OEM/OFJ bor(ok)
Más bor:
2. EU tagországba történő értékesítés
Oltalom alatt álló eredetmegjelöléses bor(ok)
3. Harmadik országba értékesítés (export)
6. számú melléklet a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendelethez149
Bor- és mustkészlet jelentés
(július 31-i állapot) Beadási határidő: augusztus 15.
.......Év
Hegyközségi tag/Adatszolgáltató neve
Borászati termékek kategóriái
Készletmennyiség (hl)
(termékkategória csoport)
............ OEM
............ OFJ
Nem OEM/ OFJ fajtabor
Nem OEM/ OFJ bor
Az EU más tagországaiból származó borok
3. országból származó borok
Sűrített szőlőmust
Finomított szőlőmust-sűrítmény
Tartósított must
Részben erjedt szőlőmust
Kelt: .....................
7. számú melléklet a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendelethez150
8. számú melléklet a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendelethez151
Szőlő származási bizonyítvány kérelem
(benyújtandó a termelő vagy meghatalmazottja által a szőlőültetvény helye szerint illetékes hegybíró részére)
Hegyközségi Tanács:
Hegyközség neve:
Termelő neve:
Nem feldolgozó felvásárló neve:
Feldolgozó szövetkezet neve:
Feldolgozó borkészítő neve
(amennyiben nem azonos a szőlőtermelővel):
Származási ország (amennyiben nem Magyarország)
Település irányítószáma
Hrsz.1
Fajta (kód)
A szüret módja
K: kézi
G: gépi
Potenciális alkoholtartalom (%vol)
A szüretelt szőlőből készíthető borászati termék legmagasabb eredetvédelmi kategóriája2
Szőlő felhasználása3
Mennyiség [q]4
1: Amennyiben a szüretelt szőlő:
- szüreti időpontja,
- származási helye (országa, település, dűlő)
- potenciális alkoholtartalma
- felhasználása, valamint
az abból készíthető borászati termék eredetvédelmi kategóriája megegyezik, abban az esetben több helyrajzi szám is feltüntethető egy sorban
2: a legmagasabb eredetvédelmi kategória megadása
OEM: oltalom alatt álló eredetmegjelölés
OFJ: oltalom alatt álló földrajzi jelzés
FNF: földrajzi jelzés nélkül, fajtanév feltüntetésével
E: egyéb
3: kódok:
1. Feldolgozás adóköteles borrá a nyilatkozattevő által;
2. Feldolgozás adómentes borrá a nyilatkozattevő által;
3. Nem feldolgozó felvásárlónak értékesítve;
4. Feldolgozó szövetkezetnek szállítva;
5. Feldolgozó borkészítőnek szállítva;
6. Egyéb rendeltetés, éspedig: …………………………
4: Pincekönyv/felvásárlási jegy/szállítólevél/átvételi elismervény alapján.
A kérelem aláírásával a termelő igazolja, hogy a saját feldolgozású/nem feldolgozó felvásárlónak értékesített/feldolgozó szövetkezetbe szállított/feldolgozó borkészítőnek felkínált termés (a megfelelő rész aláhúzandó) a kérelemben feltüntetett ültetvény(ek)ről származik és a feltüntetett eredetvédelmi kategóriának megfelel.
Bizonyítványt kérelmező aláírása
A szőlő származási bizonyítvány nyomtatását kérem. A szőlő származási bizonyítvány ....., ....., ......, számú példányát átvettem
9. számú melléklet a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendelethez152
Szőlő származási bizonyítvány
Termelő/meghatalmazott aláírása
Felvásárló/meghatalmazott aláírása
Feldolgozó borkészítő neve:
Képviselő/meghatalmazott aláírása
Borkészítő/meghatalmazott aláírása
A szüretelt szőlőből készült borászati terméken potenciálisan jelölhető:
- oltalom alatt álló eredetmegjelölés (és bortípus):
- oltalom alatt álló földrajzi jelzés (és bortípus):
A szőlő felhasználása a nyilatkozattevő általi feldolgozás esetén:
- Feldolgozás adóköteles borrá;
- Feldolgozás adómentes borrá;
- Egyéb rendeltetés, éspedig: _____________________
Hrsz.*
Mennyiség [q] **
ÁTLAGOS POTENCIÁLIS ALKOHOLTARTALOM (%vol)
* Amennyiben a szüretelt szőlő:
valamint az a jelölni kívánt kifejezések megegyeznek, abban az esetben több helyrajzi szám is feltüntethető egy sorban
** Pincekönyv/felvásárlási jegy/szállítólevél/átvételi elismervény alapján.
A fenti tételekre a kérelem alapján a szőlő származási bizonyítványt kiadtam és nyilvántartásba vettem.
(Megjegyzés: ................................)
A hegybíró aláírása
10. számú melléklet a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendelethez153
„A” rész: első bor származási bizonyítvány kérelem
Első bor származási bizonyítvány kérelem
Felvásárló neve:
Termelő címe:
1. A borászati termék jellemzői
A borászati termék
termékkategóriája (kóddal)1
tárolási helye (adóraktár száma):
? a termelő címével azonos
? a felvásárló címével azonos
? egyéb:
? fehér
? rozé
? vörös
származási országa:
? Magyarország
alkoholtartalmát növelték
? igen
? nem
édesítése megtörtént
savtartalmát növelték
savtartalmát csökkentették
mennyisége (hl – a pincekönyv szerint)
2. A borászati termék eredete
A bevonandó szőlő származási bizonyítvány száma
Legmagasabb eredetvédelmi kategória2
(q – pincekönyv alapján)
1: termékkategória-kódok:
2 még erjedésben lévő újbor
3 likőrbor
4 pezsgő
5 minőségi pezsgő
6 illatos minőségi pezsgő
7 szén-dioxid hozzáadásával készült habzóbor
8 gyöngyözőbor
9 szén-dioxid hozzáadásával készült gyöngyözőbor
10 szőlőmust
11 részben erjedt szőlőmust
12 töppedt szőlőből nyert részben erjedt szőlőmust
13 sűrített szőlőmust
14 finomított szőlőmustsűrítmény
15 szárított szőlőből készült bor
16 túlérett szőlőből készült bor
17 borecet
Jelen kérelem egyben a 436/2009/EK bizottsági rendeletben meghatározott termelési jelentés. A kérelem aláírásával a kérelmező igazolja, hogy a kérelemben feltüntetett tételre vonatkozó adatok a valóságnak megfelelnek.
„B” rész egyéb bor származási bizonyítvány kérelem
Bor származási bizonyítvány kérelem
A bor származási bizonyítvány kérelmezésének célja (a megfelelő bekarikázandó)
készletigazolás
másik hegyközség területén található adóraktárba történő átszállítás
forgalomba hozatali engedély igénylése
készítéséhez felhasznált tirázs vagy expedíciós likőr mennyisége (hl)
készítéséhez felhasznált tirázs vagy expedíciós likőr összes alkoholtartalma (%vol)
készítése során keletkezett borseprő mennyisége (hl)
készítése során keletkezett technológiai veszteség mennyisége (hl)
A bevonandó szőlő vagy bor származási bizonyítvány vagy forgalomba hozatali engedély száma
Termékkategória kódja1
Alkoholtartalom2 (%vol)
Mennyiség3 (hl)
3. A borászati termék címkéjén jelölni kívánt kifejezések
(Csak abban az esetben kell kitölteni, amennyiben a származási bizonyítványt a forgalomba hozatali engedély igénylésének céljából kérelmezik!)
oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzés4
a Btv. 13/A. § (3), (5) és (6) bekezdésében meghatározott hagyományos kifejezés
a Btv. 36. §-ában, valamint az 55. §-ban meghatározott hagyományos kifejezés(ek),
a 607/2009/EK bizottsági rendelet 66. cikkében meghatározott bizonyos előállítási eljárásokra utaló kifejezés(ek),
az 56. §-ban meghatározott egyéb korlátozottan használható kifejezés(ek),
az édességi kategória megnevezése5
2: Szőlő származási bizonyítvány esetén potenciális alkoholtartalom, bor származási bizonyítvány vagy forgalomba hozatali engedély esetén összes alkoholtartalom
3: Pincekönyv alapján
4: Csak egy oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés adható meg. Földrajzi jelzés nélküli borászati termékek esetén kihúzandó.
5: Csak pezsgő, minőségi pezsgő, illatos minőségi pezsgő és szén-dioxid hozzáadásával készült habzóbor esetében (a 607/2009/EK bizottsági rendelet XIV. melléklet „A” része szerint), továbbá a termékleírás által meghatározott egyéb esetekben (a 607/2009/EK bizottsági rendelet XIV. melléklet „B” része szerint) kötelező kitölteni, egyébként fakultatív
A kérelem aláírásával a kérelmező igazolja, hogy a kérelemben feltüntetett tételre vonatkozó adatok a valóságnak megfelelnek.
Hegybíró aláírása”
11. számú melléklet a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendelethez154
A. Készletigazolás céljából kiadott bor származási bizonyítvány
Bor származási bizonyítvány
„A” típus - készletigazolás céljából kiadva
tárolási helye:
termékkategóriája:
szőlőfajtája vagy fajtái
alkoholtartalmát növelték:
édesítése megtörtént:
savtartalmát növelték:
savtartalmát csökkentették:
összes alkoholtartalma (%vol)
teljes mennyisége (hl)
Potenciálisan jelölhető
eredetmegjelölés(ek) és bortípus(ok)
földrajzi jelzés(ek) és bortípus(ok)
borszőlőfajta(ák) neve(i)
a bevont szőlő vagy bor származási bizonyítvány(ok) vagy forgalomba hozatali engedély(ek) száma
összes alkoholtartalom (%vol)
(hl – pincekönyv alapján)
A fenti tételre a ____________ sorszámú bor származási bizonyítványt készletigazolás céljából kiadtam és nyilvántartásba vettem.
B. Másik hegyközség területén található adóraktárba történő átszállítás céljából kiadott bor származási bizonyítvány
„B” típus - másik hegyközség területén található adóraktárba történő átszállítás céljából kiadva
Eladó (feladó)
· neve:
· címe:
· GA száma:
A borászati termék feladásának helye szerint illetékes
· hegyközség neve
· hegyközségi tanács neve:
Vevő (címzett)
A borászati termék rendeltetési helye szerint illetékes
C. Forgalomba hozatali engedély igénylése céljából kiadott bor származási bizonyítvány
„C” típus – forgalomba hozatali engedély igénylése céljából kiadva
minimális összes alkoholtartalma:
A borászati terméken jelölhető
eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés és bortípus
az eredetmegjelölés termőterületénél kisebb földrajzi egység(ek) neve(i)
a Btv. 36. §-ában, valamint az 55. §-ban meghatározott hagyományos kifejezés(ek)
a 607/2009/EK bizottsági rendelet 66. cikkében meghatározott bizonyos előállítási eljárásokra utaló kifejezés(ek)
az 56. §-ban meghatározott egyéb korlátozottan használható kifejezés(ek)
a termékleírásban szabályozott egyéb kifejezés(ek)
az édességi kategória megnevezése
a borászati termék megnevezésre
A fenti tételekre a ...................................................... sorszámú bor származási bizonyítványt a forgalomba hozatali engedély igénylésének céljából kiadtam és nyilvántartásba vettem.
A HBB döntésére vonatkozó záradék:
Kelt.: ...................................................................
12. számú melléklet a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendelethez
A. Középfokú végzettség:
1. Aranykalászos gazda
2. Bor- és üdítőipari technikus
3. Borász
4. Gyümölcstermesztő és feldolgozó szaktechnikus
5. Kertész
6. Kertész- és növényvédelmi technikus
7. Mezőgazdasági technikus
8. Szőlész-borász szaktechnikus
9. Szőlő- és gyümölcstermesztő
10. Vincellér
11. Élelmiszer-ipari technikus (Bor- és üdítőital-ipar)
12. Bor- és pezsgőgyártó technikus
13. Bortechnológus
14. Szőlőtermesztő
15. Erjedésipari termékgyártó (borász)
16. Kertész (technikus)
17. Borászati és üdítőipari ágazat (technikus)
B. Felsőfokú agrárgazdasági végzettséget adó szakok:
1. Kertészmérnöki, F, E
2. Mezőgazdasági mérnök F
3. Agrármérnöki E
4. Növénytermesztési mérnöki F
5. Növényorvosi E
6. Agrár-kémikus agrármérnöki E
7. Agrármenedzser F
8. Gazdasági mérnöki F
9. Vidékfejlesztési agrármérnöki F
10. Gazdasági agrármérnöki E
11. Vidékfejlesztési agrármérnöki E
12. Környezetgazdálkodási agrármérnöki F, E
13. Élelmiszermérnök (erjedésipar-borász) E
14. Élelmiszertechnológus mérnök (bor és üdítőitalipar) F
15. Tartósítóipari üzemmérnök
16. Tartósítóipari mérnök
C. BSc Alapszakok:
1. Tájrendező és kertépítő mérnök
2. Kertészmérnöki
3. Környezetgazdálkodási agrármérnöki
4. Mezőgazdasági mérnöki
5. Növénytermesztő mérnöki
6. Gazdasági és vidékfejlesztési agrármérnöki
7. Informatikus agrármérnöki
8. Mezőgazdasági és élelmiszeripari gépészmérnöki
9. Szőlész-borász mérnök
D. Mesterszakok (MSc)
1. Kertészmérnöki
2. Környezetgazdálkodási agrármérnöki
3. Szőlészeti- és borászati mérnök
4. Agrármérnöki
5. Növényorvosi
6. Növénytermesztő mérnöki
7. Gazdasági agrármérnöki
8. Vidékfejlesztési agrármérnöki
9. Mezőgazdasági és élelmiszeripai gépészmérnöki
10. Borász-italtechnológus szakmérnöki
E.155 Egyéb képzések:
1. A Wine and Spirit Education Trust által kiadott „Diploma in Wines and Spirits”
2. A Wine and Spirit Education Trust által kiadott „Honours Diploma”
3. Az Institute of Masters of Wine által kiadott „Master of Wine” oklevél
13. számú melléklet a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendelethez156
(név) Borbíráló Bizottság
(év) (hónap) (nap) ülés
Kérelmezett bortétel megnevezése:
Kérelmezett bortétel évjárata:
A bortétel származási bizonyítványának száma:
A kérelmezett bortétel mennyisége (hl):
A 31. § (4) bekezdésében meghatározott azonosító szám:
„(OEM vagy OFJ) termékleírásának
Mivel a HBB jelen lévő tagjai a bort forgalomba hozatalra alkalmasnak találták X/Y arányban
nem felel meg”
Nem megfelelt esetén több szavas indoklás:
(keltezés)
(HBB titkárának aláírása)
14. számú melléklet a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendelethez157
1. Kérelmező neve:
2. Kérelmező címe:
3. Kérelmezett bortétel megnevezése:
4. Kérelmezett bortétel évjárata:
5. A bortétel származási bizonyítványának száma:
6. A kérelmezett bortétel mennyisége (hl):
7. A 31. § (4) bekezdésében meghatározott azonosító szám:
OEM- vagy OFJ-borászati termék esetén:
Mivel az OBB jelen lévő tagjai a bort forgalomba hozatalra alkalmasnak találták X/Y arányban
FN-borászati termék, valamint a 35. § (5) bekezdésében foglalt eljárás esetén:
„Forgalomba hozható Forgalomba nem hozható”
(az OBB elnökének aláírása)
15. számú melléklet a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendelethez158
Borászati termékek, melyek címkéjén a kifejezés feltüntethető
A kifejezés használatának feltétele
„barrique”
bor (OEM és OFJ)
olyan bor, amelynek legalább egyharmadát 350 liternél nem nagyobb térfogatú, új tölgyfahordóban tárolták, amely esetében a 606/2009/EK bizottsági rendelet I. A melléklete táblázatának 38. sorában szereplő technológiát nem alkalmazták, valamint a bor a forgalomba hozatali engedély megszerzéséhez szükséges minősítés során a barrique hordóban való érlelésre jellemző érzékszervi tulajdonságokkal rendelkezik
„blanc de blanc”
100%-ban chardonnay szőlőfajtából származó küvéből készült
„blanc de noir”
100%-ban a pinot noir szőlőfajta gyors feldolgozásával nyert küvéből készült
bor (OEM, Tokaj)
A „borkülönlegesség” szó feltüntetése kizárólag a Tokaji borok címkéjén lehetséges, a termékleírásban foglaltaknak megfelelően.
„első szüret” vagy „virgin vintage”
az ültetvényről első alkalommal szüretelt szőlőből készült bor
„főbor”
bor (OEM)
olyan bor:
– amely legfeljebb 45 hl/ha hozamú ültetvényről származik
– amelynek természetes alkoholtartalma legalább 15,
12 térfogatszázalék
– amelynek tényleges alkoholtartalma legalább
11,5 térfogatszázalék
– amelyet forgalomba hozatal előtt legalább két évig érleltek (ebből egy évig fahordóban), és
– termelésének további részletes szabályait a használatát lehetővé tevő termékleírás rögzíti.
„jégbor”
Túléretten, megfagyottan szüretelt és préselt szőlőbogyók felhasználásával előállított bor
- amelynek természetes alkoholtartalma legalább
16,66 térfogatszázalék
- amely maradékcukor-tartalma legalább 45 g/liter
- amely előállításához a szőlőt igazoltan legfeljebb -7°C-os hőmérsékleten szüretelték.
A jégbor készítésére vonatkozó szándékot legalább 48 órával a tervezett szüreti időpont előtt be kell jelenteni az ültetvény területe szerint illetékes hegybíró részére.
„muskotály” (magyar)
– bor,
– még erjedésben lévő újbor,
– likőrbor,
– pezsgő,
– minőségi pezsgő,
– illatos minőségi pezsgő,
– szén–dioxid hozzáadásával
– készült habzóbor,
– gyöngyözőbor,
– készült gyöngyözőbor,
– szőlőmust,
– részben erjedt szőlőmust
legalább 85%-ban a következő szőlőfajták közül egynek vagy többnek a terméséből készülnek:
– Aletta,
– Csaba gyöngye,
– cserszegi fűszeres,
– generosa,
– hamburgi muskotály,
– Irsai Olivér,
– mátrai muskotály,
– nektár,
– ottonel muskotály,
– pölöskei muskotály,
– sárga muskotály,
– szirén,
– trilla,
– zefír.
„nyerspezsgő”
palackban erjesztett, expedíciós likőrt egyáltalán nem adtak hozzá
„primőr”
a szüret évében palackozott bor
„szemelt”
teljesen érett vagy nemesen rothadt bogyóknak a kevésbé érettektől való különválogatásával nyert bor, melynek természetes alkoholtartalma legalább 13,59 térfogatszázalék
„szűretlen” (magyar)
Olyan bor, amely esetében mellőzték a szűrést
„termőhelyen palackozva”
a bor 100%-ban az adott OEM- vagy OFJ-körzetből származik, valamint a palackozás is az adott körzeten belül történt.
„töppedt szőlőből készült bor”
olyan szőlőbogyók felhasználásával előállított bor, amelynek élettanilag a teljes érésen túljutott, a vízvesztés következtében az értékes alkotórészek betöményedésével jellemezhető szőlőtermés, amelyet a Botrytis cinerea még nem támadott meg és amelyek természetes alkoholtartalma legalább
12,83 térfogatszázalék
„újbor” (magyar)
A szüret évében palackozott bor.
„válogatott szüretelésű bor”
a tőkén teljesen beérett szőlőből kiválogatott (az éretlen, a beteg, a penészes fürtök különválasztásával), egészséges, részben túlérett bogyóiból előállított bor, amelynek természetes alkoholtartalma legalább 12,08 térfogatszázalék
„ó” (fajtanév vagy a ,,bor” szó elé írva)
a szüretet követő legalább harmadik évben palackozott bor
„termelői pezsgő” (magyar)
pezsgő, minőségi pezsgő, illatos minőségi pezsgő
– a terméket a palackban történő második alkoholos erjesztéssel teszik pezsgővé;
– a termék a küvé összeállításától számítva legalább kilenc hónapon át megszakítás nélkül a borseprőn marad ugyanabban az üzemben, ahol a küvé készül;
– a terméket degorzsálással választják el a borseprőről;
– ugyanabban a gazdaságban – ideértve a termelői csoportokat is – termelt szőlőből állítják elő, amelyben a termelő a pezsgők vagy minőségi pezsgők vagy illatos minőségi pezsgők készítésére szánt szőlőből bort készít;
– a címkén jelölik a gazdaságot és a szőlőfajtát;
„cuvée”
(francia) vagy „küvé”
bármely borászati termék
legalább két szőlőfajta borából készült borászati termék
„prémium” (magyar)
bármely borászati termék (OEM)
legfeljebb 60 hl/ha seprős újbor hozamú szőlőültetvény terméséből készítik
„superior”
„reserve”
bor, pezsgő, minőségi pezsgő (OEM)
– a vörösborokat minimum 18 hónapon keresztül kell érlelni, amiből legalább
12 hónapig maximum 330 l űrmértékű tölgyfahordókban, és a fennmaradó
időben palackban kell tárolni.
– a fehér- és rozé borokat minimum
6 hónapon keresztül kell érlelni, amiből legalább 3 hónapig tölgyfahordókban,
és a fennmaradó időben palackban kell tárolni.
16. számú melléklet a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendelethez159
„A” rész
Magyar mustfok átszámítása alkoholtartalomra
Potenciális alkoholtartalom
[MM°], 17,5 °C-on
[%vol], 20 °C-on
,, 17,5 °C-on
1,05856
1,05907
1,05957
1,06008
1,06108
1,06209
1,06260
1,06310
1,06361
1,06412
1,06463
1,06565
1,06616
1,06718
1,06820
1,06871
1,06922
1,06974
1,07077
1,07180
1,07232
1,07283
1,07387
1,07491
1,07542
1,07594
1,07646
1,07698
1,07750
1,07803
1,07907
1,08063
1,08167
1,08272
1,08324
1,08377
1,08482
1,08534
1,08587
1,08692
1,08745
1,08798
1,08852
1,08905
1,09011
1,09064
1,09117
1,09170
1,09223
1,09330
1,09383
1,09490
1,09544
1,09598
1,09651
1,09705
1,09759
1,09813
1,09866
1,09920
1,09973
1,10027
1,10081
1,10135
1,10190
1,10352
1,10406
1,10461
1,10515
1,10569
1,10623
1,10678
1,10732
1,10787
1,10841
1,10951
1,11061
1,11116
1,11226
1,11280
1,11390
1,11502
1,11613
1,11779
1,11834
1,11890
1,12001
1,12056
1,12223
1,12335
1,12391
1,12503
1,12615
1,12671
1,12783
1,12839
1,12895
1,12952
1,13008
1,13064
1,13121
1,13234
1,13290
1,13347
1,13404
1,13517
1,13574
1,13631
1,13745
1,13802
1,13973
1,14030
1,14087
1,14144
1,14202
1,14259
1,14316
1,14374
1,14431
1,14546
1,14604
1,14662
1,14777
1,14835
1,14893
1,14951
1,15009
1,15183
1,15241
1,15299
„B” rész
A tömegszázalékban mért cukortartalom átszámítása alkoholfokra
Cukor tömegszázalék
20 °C hőmérsékleten
g/l-ben
g/kg-ban
Alkoholtartalom térfogatszázalékban 20 °C hőmérsékleten
1,34781
1,34814
1,34845
1,34875
1,34906
1,34921
1,34968
1,34984
1,35015
1,35046
1,35062
1,35092
1,35108
1,35156
1,35172
1,35187
1,35203
1,35219
1,35234
1,35266
1,35282
1,35298
1,35313
1,35345
1,35376
1,35407
1,35424
1,35456
1,35503
1,35535
1,35551
1,35583
1,35599
1,35615
1,35664
1,35696
1,35712
1,35744
1,35776
1,35793
1,35809
1,35825
1,35842
1,35874
1,35907
1,35923
1,35955
1,35972
1,36004
1,36036
1,36053
1,36086
1,36102
1,36119
1,36152
1,36169
1,36185
1,36201
1,36217
1,36234
1,36301
1,36318
1,36335
1,36383
1,36417
1,36434
1,36484
1,36501
1,36518
1,36568
1,36585
1,36601
1,36618
1,36652
1,36669
1,36685
1,36702
1,36719
1,36736
1,36753
1,36787
1,36804
1,36837
1,36854
1,36871
1,36905
1,36922
1,36973
1,36991
1,37008
1,37025
1,37042
1,37093
1,37145
1,37162
1,37197
1,37232
1,37266
1,37317
1,37335
1,37353
1,37387
1,37405
1,37423
1,37475
1,37493
1,37545
1,37598
1,37632
1,37685
1,37739
1,37757
1,37793
1,37846
1,37881
1,37899
1,37917
1,37935
1,37953
1,37971
1,38006
1,38024
1,38042
1,38078
1,38096
1,38114
1,38132
1,38168
1,38204
1,38222
1,38258
1,38276
1,38294
1,38312
1,38367
1,38385
1,38403
1,38421
1,38476
1,38494
1,38513
1,38531
1,38568
1,38605
1,38623
1,38642
1,38697
1,38715
1,38734
1,38753
1,38771
1,38845
1,38864
1,38882
1,38901
1,38919
1,38975
1,39031
1,39087
1,39106
1,39125
1,39144
1,39181
1,39219
1,39257
1,39276
1,39295
1,39314
1,39332
1,39351
1,39408
1,39446
1,39484
1,39542
1,39561
1,39637
1,39657
1,39695
1,39733
1,39753
1,39849
1,39907
1,39927
1,39966
1,39985
1,40024
1,40043
1,40063
1,40083
1,40122
1,40141
1,40161
1,40259
1,40279
1,40318
1,40338
1,40357
1,40377
1,40397
1,40417
1,40436
1,40476
1,40516
1,40535
1,40575
1,40615
1,40635
1,40655
1,40675
1,40695
1,40715
1,40735
1,40755
1,40775
1,40795
1,40815
1,40836
1,40856
1,40896
1,40977
1,41079
1,41099
1,41221
1,41241
1,41262
1,41282
1,41302
1,41323
1,41364
1,41405
1,41425
1,41446
1,41466
1,41487
1,41508
1,41549
1,41569
1,41611
1,41632
1,41673
1,41715
1,41736
1,41756
1,41777
1,41798
1,41819
1,41882
1,41903
1,41945
1,41966
1,41987
1,42008
1,42029
1,42114
1,42135
1,42177
1,42219
1,42261
1,42283
1,42304
1,42325
1,42346
1,42367
1,42389
1,42431
1,42474
1,42495
1,42517
1,42538
1,2489
1,42559
1,42581
1,42602
1,42624
1,42645
1,42666
1,42686
1,42707
1,42727
1,42789
1,42851
1,42874
1,42919
1,42942
1,42965
1,42988
1,43033
1,43079
1,43101
1,43145
1,43167
1,43232
1,43254
1,43276
1,2688
1,43298
1,43342
1,43386
1,43409
1,43431
1,43453
1,43475
1,43497
1,43541
1,43563
1,43586
1,43608
1,43652
1,43674
1,43697
1,43741
1,43763
1,43786
1,43808
1,43831
1,43854
1,43899
1,43921
1,44034
1,44056
1,44079
1,44102
1,44124
1,44147