text:
TARTALOM. MAYER ERIKA NOÉMI 5 Mért nincs bűnöm, ha van? röviden a közvetett tettességről TÓTH ÉVA 15 Szabadíts meg a Gonosztól! A távoltartás dilemmái - PDF
TARTALOM. MAYER ERIKA NOÉMI 5 Mért nincs bűnöm, ha van? röviden a közvetett tettességről TÓTH ÉVA 15 Szabadíts meg a Gonosztól! A távoltartás dilemmái
Download "TARTALOM. MAYER ERIKA NOÉMI 5 Mért nincs bűnöm, ha van? röviden a közvetett tettességről TÓTH ÉVA 15 Szabadíts meg a Gonosztól! A távoltartás dilemmái"
Krisztián Balog
1 TARTALOM TANULMÁNYOK MAYER ERIKA NOÉMI 5 Mért nincs bűnöm, ha van? röviden a közvetett tettességről TÓTH ÉVA 15 Szabadíts meg a Gonosztól! A távoltartás dilemmái DISPUTA DARAI PÉTER 35 Egy elfeledett adócsalás anatómiája FIGYELŐ ÜGYÉSZI HÍREK SZÉPLAKI-NAGY GÁBOR 47 Beszámoló az Európai Unió Legfőbb Ügyészei Hálózata Rómában, május között megrendezett 4. találkozójáról és konferenciájáról POLT PÉTER 51 Az legfőbb ügyész jogállása és annak garanciái FIGYELŐ EURÓPAI KITEKINTŐ ANITA DANKA OSCE Commitments on Combating Intolerance against Roma NASRIN KHAN The State s Obligation to Investigate Hate Crimes: A Growing International Consensus 61 73
2 FIGYELŐ EGYESÜLETI HÍREK MÁRIÁNNÉ MOLNÁR MÁRIA Beszámoló az Ügyészek Országos Egyesületének tevékenységéről, 2010-től 2011 márciusáig 81 KÖNYVISMERTETŐ KISS ANNA 87 Nánási László: A magyar királyi ügyészség története ( ) IM MEMORIAM Dr. Ágai György 89 Dr. Sléder Judit 91
4 MAYER ERIKA NOÉMI 1 Mért nincs bűnöm, ha van? 2 röviden a közvetett tettességről A közvetett tettesség fogalmát a Büntető Törvénykönyvről szóló évi IV. törvény módosításáról szóló évi LXXX. törvény iktatta az anyagi jogi kódexbe, holott már évtizedek óta létező jogintézmény, melyet a joggyakorlat és a jogtudomány alakított ki. Így ezt a már létező, kimunkált és jelentős bírói gyakorlattal rendelkező elkövetői alakzatot a jogalkotó a már meglévő tartalmával egyszerűen beültette a törvény szövegébe. Erre mint arra a törvény miniszteri indokolása is rámutat azért volt szükség, mert a jogbiztonság és a normavilágosság mint a jogállami büntetőjog alappillérei megkövetelik, hogy egy ilyen jelentős jogintézményt elsősorban a büntető törvénykönyv szabályozzon. Ezzel a módosítással az olasz büntetőjogi kódex szabályozási megoldásával hasonlatos utat választottunk. Az olasz büntető törvénykönyv ugyanis a közvetett tettességet önálló elkövetői alakzatként szabályozza, igaz súlyosabban rendeli büntetni, mint az önálló tettességet. Érdekesség, hogy az olasz büntető törvénykönyv külön rendelkezik arról az esetről, amikor a közvetett tettes maga hozza létre a felhasznált személy beszámíthatatlanságát éppen azért, hogy vele bűncselekményt követtessen el. 3 A francia büntetőjogban a közvetett tettesség szabályozása kérdésként sem merül fel, hiszen a francia büntetőjog e jogintézményt nem ismeri, az eseteit a felbujtás alá sorolja. A német büntető törvénykönyv is tartalmaz rendelkezést a közvetett tettességről, azonban nem önálló elkövetői alakzatnak minősíti, hanem a tettesség alatt helyezi el, így tettesként azt rendelik büntetni, aki a bűncselekményt maga vagy más által követi el. A módosítás a törvény kihirdetését követő 30. napon, augusztus 9. napján lépett hatályba, így ettől a naptól kezdve a Btk a szerint elkövetők a tettes, a közvetett tettes és a társtettes (tettesek), valamint a felbujtó és a bűnsegéd (részesek), míg a 20. (2) bekezdésének értelmében közvetett tettes az, aki a szándékos bűncselekmény törvényi tényállását e cselekményért gyermekkor, kóros elmeállapot, erőszak, fenyegetés miatt nem büntethető vagy tévedésben lévő személy felhasználásával valósítja meg. Binding 4 szerint az első közvetett tettesek azok a rabszolgatartó rómaiak voltak, akik rabszolgájuk felhasználásával követtek el bűncselekményeket. 5 A közvetett 1 Mayer, E. N., ügyészségi fogalmazó, Budapesti V. és XIII. kerületi Ügyészség 2 Idézet József Attila A bűn című verséből (1935) 3 Sántha F.: Még egyszer a közvetett tettességről Javaslat a törvényi szabályozásra. Publicationes Universitatis Miskolciensis. Sectio Juridica et Politica évf o. 4 Karl Binding ( ), német jogtudós 5
5 TANULMÁNYOK tettesség 6 tana annak ellenére, hogy nyilvánvalóan már az ókorban megjelenő bűnelkövetési mód volt, csupán a XIX. században alakult ki. A fogalommeghatározás kapcsán mindenekelőtt azt érdemes megvizsgálni, hogy a büntető törvénykönyvbe iktatott definíció mennyiben igazodik a közvetett tettességnek a jogtudomány által kimunkált fogalmához. Wlassics Gyula 7 a közvetett tettesség létjogosultságát a részesség járulékosságából vezette le, felismerve, hogy részességnek csak valamely büntetendő cselekményre nézve van helye, 8 ha tehát olyan körülmények fordulnak elő, melyek miatt a büntetendő cselekmény tényálladéka meg nem állapítható ( ), akkor büntetendő részességről nem lehet szó, azonban közvetett tettességről igen. Irk Albert 9 szerint közvetett tettes az, aki a büntetendő cselekmény tényálladékát más, büntetőjogi felelősség alá nem eső személy által valósítja meg. Ennél a fogalomnál pontosabb és részletezőbb definíciót kínált Hacker Ervin 10, aki szerint közvetett tettes az, aki idegen emberi erőt használ fel a bűncselekmény megvalósításánál, de ez az idegen ember büntetőjogilag felelősségre nem vonható. Az idegen emberi erő ilyenkor eszközként szerepel. Angyal Pál 11 definíciója szerint közvetett tettes az, aki a cselekmény elkövetésénél oly emberi erőt használ fel, melynek alanya által kifejtett magatartás jogi okokból tettesi cselekménynek nem minősíthető. 12 Hasonló fogalmat alkotott a német M. E. Mayer is, aki szerint közvetett tettes az, aki olyan emberrel valósít meg egy törvényi tényállást, akit a hatályos rendelkezések alapján nem lehet tettesnek tekinteni. 13 Ezen definíció hibájára Köhler világított rá: a meghatározás nem vonatkozik arra az esetre, ha a felhasznált személy maga is tettes, így például ha a tévedésben lévő személy felelősséggel tartozik a gondatlan cselekményért. M. E. Mayer mégis kiemelkedik a német jogtudósok között abban, hogy elismeri a közvetett tettesség létjogosultságát, hiszen például Schütze tanítása szerint az öntudatlan állapotban és a fiatal korban levők által elkövetett bűntények részesei, mint ilyenek, büntetendők. 14 Azonos állásponton volt Olshausen is, aki a beszámíthatatlanságot csupán büntetést kizáró, és nem büntethetőséget kizáró alanyi oknak tartja, ennélfogva az ilyen állapotban elkövetett cselekménynek adott esetben felbujtója van, és nem közvetett tettese. Mint arra már utaltam, a francia jogirodalom nem foglalkozott a közvetett tettesség problematikájával, hiszen a francia 5 Losonczy I.: A tettesség és részesség a büntetőjog rendszerében. Közgazdasági és Jogi Könyvkiadó, Budapest, A fogalmat Stübel alkotta, hogy elválassza a közvetett tettesség eseteit a felbujtástól, illetve a pszichikai bűnszerzéstől. 7 Élt: Wlassics Gy.: A tettesség és a részesség tana. MTA, Budapest, Élt: Élt: Élt: Angyal P.: Tankönyv. 1920, 272. o. 13 Sántha F.: i. m. 14 Wlassics Gy.: i. m. 6
6 MAYER ERIKA NOÉMI büntetőjog azt felbujtásként értékeli, így azzal kizárólag mint helytelen külföldi gyakorlattal foglalkoztak. Garraud szerint nem kétséges, hogy részesség lehetséges akkor is, ha a felbujtó eszközül beszámíthatatlan embert használ fel. Losonczy István 15 szerint azonban ha valaki valamely bűncselekményt nem a saját magatartásával valósít meg, hanem annak elkövetése céljára más személyt használ fel: nem tekinthető az ilyen módon megvalósuló bűncselekmény egyedüli tettesének. Rávilágított, hogy a gyakorlatban sokszor fordul elő, hogy a felhasznált személy nem rendelkezik a bűncselekmény-alanyiság vagy a büntethetőség általános ismérveivel, ebben az esetben pedig a felhasználó személy sem tekinthető részesnek, egyfelől azért, mert a felhasznált személy magatartása nem bűncselekmény és így a felhasználó sem bírt rá mást bűncselekmény elkövetésére, másfelől azért, mert egy védett jogi tárgy mégis sérült, amiért a cselekmény egyik létesítőjét felelősségre kell vonni. 16 Az ő definíciója szerint a közvetett tettesség olyan bűnelkövetési mód, amelyet az jellemez, hogy a tettes a bűncselekményt nem saját magatartásával, hanem olyan személy közvetítésével hajtja végre, akit ezért a bűncselekményért büntetőjogi felelősségre vonni nem lehet. Az imént citált fogalom-meghatározások különbözőnek hatnak ugyan, azonban ezek a különbségek elhanyagolhatóak, hiszen valamennyi definícióban tetten érhető a közvetett tettesség leglényegesebb eleme, mely szerint a bűncselekmény megállapításának három feltétele tehát a tényállásszerűség, a társadalomra veszélyesség és a bűnösség közvetett tettesség esetében elválik egymástól. A felhasznált személy oldalán jelenik meg a bűncselekmény tárgyi oldala, vagyis a társadalomra veszélyesség és a tényállásszerűség, azonban az alanyi oldal, vagyis a bűnösség már a közvetett tettesnél állapítható meg. Ez utóbbi ugyanis a közvetlen tettes esetében valamely büntethetőséget kizáró ok miatt az elkövetés pillanatában hiányzik. Összefoglalva tehát közvetett tettesség akkor jön létre, ha valaki kvázi elkövetési eszközként egy büntetőjogilag felelősségre nem vonható természetes személyt használ fel szándékos bűncselekmény elkövetéséhez. Hangsúlyozandó, hogy aki állatot használ fel a bűncselekmény elkövetéséhez például tiltott helyen történt legeltetéssel kárt okoz, nem közvetett, hanem önálló tettes. 17 Amint az a törvényi definícióból is kitűnik, közvetett tettesség kizárólag a szándékos bűncselekmények körében jöhet szóba. A közvetett tettes tudatának át kell fognia, hogy büntetendő cselekmény elkövetéséhez használ fel más személyt. Azonban az, hogy ennek a személynek a tekintetében áll-e fenn büntethetőséget kizáró ok objektív körülmény, vagyis ha a felhasználó abban a téves feltevésben van, hogy az általa felhasznált személy már betöltötte tizennegyedik életévét pedig a felhasznált valójában gyermekkorú nem írható a javára tévedése, tehát közvetett tettesként felel. 15 Élt: Losonczy I.: i. m. 17 BEH
7 TANULMÁNYOK A felhasználás általában tevéssel valósítható meg, tipikusan felbujtásszerű rábírást, determináló tevékenységet jelent, ezért is nevezték a közvetett tettességet korábban látszólagos felbujtásnak. 18 A közvetett tettességet és a felbujtást az alapján lehet a legegyszerűebben elhatárolni, hogy milyen személy tanúsítja a tényállásszerű magatartást, hiszen lényegében közvetett tettesség az, amit ha a felhasznált személy tekintetében nem állna fenn büntethetőséget kizáró ok, felbujtásként kellene értékelni. 19 Ez a megállapítás azonban kizárólag a közvetett tettesség és felbujtás elhatárolásnál lehet irányadó, hiszen közvetett tettességet nem kizárólagosan rábírás keletkeztethet. A közvetett tettességet segítségnyújtásszerű, bűnsegédi magatartás is megalapozhatja, például ha valaki a másra támadó elmebeteg kezébe kést ad. Kivételesen elkövethető mulasztással is, így közvetett tettes az a szülő, aki észleli, hogy gyermeke a boltban magához vesz különböző dolgokat, majd nem tesz semmit. A felhasználás tehát felbujtásszerű, a társtettességhez vagy a bűnsegélyhez hasonló magatartásként és mulasztásként egyaránt megjelenhet. 20 Sosem lehet azonban a felhasználó személy tevékenysége vagy mulasztása tényállásszerű, hiszen aki maga is tettesi magatartást fejt ki, önálló tettesként felel. A tényállásszerűség vonatkozásában lényeges kérdés az ún. excessus, vagyis a túllépés, amikor a felhasznált személy súlyosabban büntetendő cselekmény törvényi tényállását meríti ki, mint amire a közvetett tettes szándéka irányult. A túllépés a közvetett tettes szempontjából kizárólag akkor bír relevanciával, ha a közvetlen tettes többlettevékenysége abból a cselekményből fejlődik tovább, amire a közvetett tettes szándéka irányult, ugyanis amennyiben egy a közvetett tettes szándékától teljesen különböző, független bűncselekményt valósít meg, ezért a felhasználó nyilvánvalóan nem vonható felelősségre. Túllépés esetén a közvetett tettes felelőssége saját szándékához igazodik, vagyis a közvetett tettes sem a minőségi, sem a mennyiségi túllépésért nem felel. Így például, ha a közvetett tettes italozás közben megkéri a kocsmában tartózkodó mindenki által tudottan kóros elmeállapotú személyt, hogy haragosát amikor az a kocsmába belép verje meg, hiszen ő nem büntethető, majd a kóros elmeállapotú személy az első ütést követően a földre zuhant és összetört üveg egyik darabját felkapva a sértettet azzal nyakon szúrja, aki ennek következtében a kocsmában elvérzik, a közvetett tettes súlyos testi sértés bűntettéért vonható felelősségre. 21 Megjegyzendő, hogy ebben az esetben a kóros elmeállapotú személy bár nem büntethető kényszergyógykezelésének elrendelése igencsak valószínűsíthető. Ugyanígy csupán súlyos testi sértés bűntettéért vonható felelősségre a közvetett tettes, ha a fenti esetben a kóros elmeállapotú személy a felkapott üvegdarabbal lábon szúrja a sértettet, akinél ennek következtében maradandó fogyatékosság alakul ki. Kiemelendő azonban, hogy a joggyakorlatban a mennyiségi túllépés megítélése vitatott, léteznek 18 Sántha F.: i. m. 19 Büntetőjog Általános Rész (szerk.: Busch B.) HVG-ORAC Lap- és Könyvkiadó, Magyar Büntetőjog Kommentár a gyakorlat számára (szerk. dr. Rábóczki E.) HVG- ORAC Lap- és Könyvkiadó, Budapest, minőségi túllépés a közvetlen tettes más, súlyosabban büntetendő bűncselekményt valósít meg, mint amire a közvetett tettes szándéka irányult 8
8 MAYER ERIKA NOÉMI olyan eseti döntések, amelyek megállapították a közvetett tettes felelősségét a súlyosabban büntetendő cselekményben. Természetesen az is előfordulhat, hogy a közvetlen tettes enyhébb bűncselekményt valósít meg, mint amire a közvetett tettes szándéka kiterjed. Ebben az esetben a közvetett tettes felelőssége nem saját szándékához, hanem a felhasznált személy tényleges cselekményéhez igazodik. Ami a stádiumokat illeti, a megítélésük az előbbi példához hasonlatos, hiszen a közvetett tettes is csupán azért vonható felelősségre, amit a felhasznált személy ténylegesen megvalósított, amennyiben pedig a felhasználni kívánt személy tényállásszerű magatartást nem fejt, a közvetett tettes csak akkor büntethető, ha az adott bűncselekmény előkészülete is büntetendő, vagy amennyiben a felhasznált személy gyermekkorú, ez esetben ugyanis kiskorú veszélyeztetésének bűntette a rábírni törekvéssel megvalósul. Eszközként kizárólag olyan személy használható fel, aki büntetőjogilag felelősségre nem vonható, mégpedig a törvényi definícióban taxatív módon felsorolt okok miatt. Ez a személy vagyis a bűncselekmény közvetlen tettese tehát magatartásával kimeríti valamely különös részi törvényi tényállást, azonban ezt a közvetett tettes ráhatására teszi meg. Előfordulhat, hogy egy büntetőjogilag felelősségre nem vonható személyt többen vesznek rá bűncselekmény elkövetésére, ebben az esetben ők a bűncselekményért közvetett társtettesként fognak felelni, feltéve, hogy a Btk. 20. (3) bekezdésében megkívánt szándékegység megállapítható. Ha azonban a büntetőjogilag felelősségre nem vonható személy nem valósít meg büntetendő cselekményt, hanem sértett, az elkövető közvetlen tettese a bűncselekménynek, így például ha a tolvaj úgy jut be a lakásba, hogy az egyedül otthon tartózkodó gyermekkorút ráveszi, hogy őt beengedje. 22 Jelenleg is vitatott pontját képezik a közvetett tettességnek azon bűncselekmények, melyeket kizárólag speciális alanyisággal rendelkező követhet el, a vitás kérdés pedig az, hogy a speciális alanyiság a közvetett tettes, a közvetlen tettes esetleg mindkettőjük vagy bármelyikük oldalán megkívánt elem. Egyes szerzők szerint delictum proprium esetében bárki lehet közvetett tettes, a megállapításhoz csupán az szükséges, hogy akár a közvetett tettes, akár a felhasznált személy rendelkezzék a törvényben megjelölt személyes kvalifikáltsággal. A magam részéről ezt az álláspontot alapjaiban vitathatónak tartom. A közvetett tettesség lényege amint azt már korábban érintettem hogy a bűncselekmény tárgyi oldala a közvetlen tettes oldalán valósul meg, aki azonban büntetőjogilag felelősségre nem vonható. Így tipikusan a tényállásszerűség a felhasznált személy részéről szükséges elem. A delictum proprium esetében azonban a törvényi tényállás szükségszerű eleme a speciális alany, akinek hiányában a bűncselekmény nem vagy legalábbis nem az adott bűncselekmény valósul meg. Így véleményem szerint a közvetlen tettes speciális alanyisága alapvető feltétel. Természetesen annak viszont nincs akadálya, hogy ilyen bűncselekmények esetében is megvalósuljon közvetett tettesség, oly módon is akár, hogy a közvetett tettes ezáltal olyan bűncselekményért legyen 22 BJD
9 TANULMÁNYOK felelősségre vonható, amit egyébként személyes kvalifikáltság hiányában nem tudna elkövetni, feltéve, hogy a felhasznált személy lehet alanya a bűncselekménynek. A felhasználó személy tehát bárki lehet, akár olyan személy is, akinek tekintetében ugyancsak büntethetőséget kizáró ok áll fenn. Losonczy István szerint például ha egy 13 éves gyermek beszél rá egy fiatalabb gyermeket gyújtogatás elkövetésére, vagy egy elmebeteg használ fel egy másik elmebeteget az ápoló megölésére, ugyancsak közvetett tettesség valósul meg, bár a közvetett tettes sem vonható ezen tettéért felelősségre, és így az ilyen cselekmények büntetőjogi relevanciával nem bírnak. 23 A közvetett tettesség típusai között a közvetlen tettes alanyi oldalán fennálló büntethetőségi akadály szerint tehetünk különbséget. A büntetőjog által legkorábban kimunkált esetkör az, ha a közvetlen tettes gyermekkor miatt nem büntethető személyt használ fel bűncselekmény elkövetéséhez. Gyermekkorú az, aki a cselekmény elkövetésekor tizennegyedik életévét nem töltötte be. 24 Ez a közvetett tettesség leggyakoribb 25, egyszersmind legsúlyosabb formája. Nem pusztán azért a legsúlyosabb, mert erkölcsileg mélyen elítélendő, ha valaki gyermeket használ fel bűncselekmény elkövetéséhez, hanem azért is, mert a közvetett tettes egyetlen magatartásával rögtön két bűncselekmény törvényi tényállását is kimerítheti, igaz nem feltétlenül lesz mindkettőért felelősségre vonható. A kiskorú veszélyeztetésének bűncselekményét követi el ugyanis az a nagykorú személy, aki kiskorút bűncselekmény vagy szabálysértés elkövetésére, illetve züllött életmód folytatására rábír, vagy rábírni törekszik. 26 A kiskorú veszélyeztetésének ezen alakzata szubszidiárius bűncselekmény, vagyis csak akkor állapítható meg, ha súlyosabb bűncselekmény nem valósul meg. Ezért ha a gyermekkorú által elkövetett bűncselekmény büntetési tételének felső határa öt évig terjedő szabadságvesztés, vagy ennél kevesebb, akkor a felhasználó büntetőjogi felelősséggel tartozik a kiskorú veszélyeztetésének bűntettéért mint önálló tettes és a gyermekkorú által elkövetett bűncselekményért mint közvetett tettes. Ha azonban a gyermekkorú cselekménye öt évi szabadságvesztésnél súlyosabban büntetendő, úgy kizárólag ezen bűncselekményért mint közvetett tettes vonható felelősségre a felhasználó, hiszen a halmazat csupán látszólagos, azonban büntetéskiszabási tényezőként ez is értékelhető. Ki kell emelni azt az esetet is, ha az elkövető a gyermekkorút öngyilkosság elkövetésére bírja rá, vagy ehhez segítséget nyújt neki, ebben az esetben ugyanis a közvetett tettesség értelemszerűen fel sem merülhet, hiszen mivel az öngyilkosság nem bűncselekmény, a tényállásszerűség 23 Losonczy I: i. m. 24 Btk Wlassics Gyula szerint a leggyakoribb eset az, midőn fiatal kora miatt büntetőjogi cselekvő részességgel nem bíró egyén követi el másoknak látszólagos részessége mellett a cselekményt. 26 Btk (2) bekezdés 10
10 MAYER ERIKA NOÉMI hiányzik. Ebben az esetben az elkövető emberölés bűntettének önálló tettese lesz. (Ugyanez a helyzet, amennyiben az elkövető kóros elmeállapotú személyt bír rá öngyilkosságra.) A következő eset, ha az elkövető beszámítási képességgel nem rendelkező személyt használ fel bűncselekmény elkövetéséhez. Ezt a büntethetőségi akadályt a Btk. 24. (1) bekezdése szabályozza, mely szerint nem büntethető, aki a cselekményt az elmeműködés olyan kóros állapotában így különösen elmebetegségben, gyengeelméjűségben, szellemi leépülésben, tudatzavarban vagy személyiségzavarban követi el, amely képtelenné teszi a cselekmény következményeinek felismerésére vagy arra, hogy e felismerésnek megfelelően cselekedjék. Fontos hangsúlyozni, hogy amennyiben az elkövetőt kóros elmeműködése csupán korlátozza cselekményei következményeinek felismerésében vagy abban, hogy e felismerésnek megfelelően cselekedjék, nem valósul meg közvetett tettesség, mivel a kóros elmeállapot ebben az esetben nem zárja ki a büntethetőséget, mindössze korlátlan enyhítést tesz lehetővé. Ugyanezen alapon az önhibából eredő ittas vagy bódult állapotú személyt felhasználó sem lehet közvetett tettes, hiszen ő bűncselekményéért az anyagi jogi szabályok szerint teljes felelőséggel tartozik. Természetesen ez jelenleg önmagából a közvetett tettesség definíciójából is következik, hiszen a törvény szövegezése szerint nem a beszámítási képesség hiánya, hanem kifejezetten a kóros elmeállapot adhat alapot a közvetett tettesség megállapítására nyilvánvalóan nem véletlenül. Önhibából eredő ittas vagy bódult állapot esetén tehát a felhasználó felbujtóként felel. Közvetett tettes az is, aki kényszer vagy fenyegetés hatása alatt álló személyt használ fel bűncselekmény elkövetéséhez. Nem büntethető ugyanis, aki a cselekményt olyan kényszer vagy fenyegetés hatása alatt követi el, amely miatt képtelen az akaratának megfelelő magatartásra. 27 Itt is ki kell emelni, hogy amennyiben a kényszer illetőleg a fenyegetés csupán korlátozza a hatásuk alatt állót az akaratának megfelelő magatartás tanúsításában, úgy közvetett tettesség nem jöhet szóba. Losonczy István a kényszer hatása alatt álló személy bűnösségének hiányát nem vitatta, azonban a fenyegetés kérdésével mélyebben foglalkozott. Az elkövetési alakzatokról szóló művében kifejtette, hogy önmagában a fenyegetés nem zárja ki, csupán korlátozza a felhasznált személyt abban, hogy a cselekmény társadalomra veszélyességét felismerje, hiszen egy erős jellem fenyegetés hatása alatt is képes az akaratának megfelelő magatartásra. Így a közvetett tettességet csak és kizárólag a súlyos fenyegetés alapozhatja meg. Ezt a különböző jellemekből adódó problémát a hatályos büntetőjog úgy hidalta át, hogy értelmező rendelkezésként meghatározza a fenyegetés egyéniesített fogalmát. Eszerint fenyegetés a súlyos hátrány kilátásba helyezése, amely alkalmas arra, hogy a megfenyegetettben komoly félelmet keltsen Btk. 26. (1) bekezdés 28 Btk
11 TANULMÁNYOK Ugyancsak közvetett tettesként vonható felelősségre, aki tévedésben lévő személy felhasználásával követ el bűncselekményt. Nem büntethető az elkövető olyan tény miatt, amelyről az elkövetéskor nem tudott, valamint az sem büntethető, aki a cselekményt abban a téves feltevésben követi el, hogy az a társadalomra nem veszélyes, és erre a feltevésre alapos oka van. 29 Ennek klasszikus példája a bírói gyakorlatból a hatóság félrevezetésének vétségét elkövető közvetett tettes esete, miszerint az, aki az általa használt gépkocsi tulajdonosával elhiteti, hogy a gépkocsit ellopták, és tévedését kihasználva rábírja arra, hogy a gépkocsi ellopása miatt ismeretlen tettes ellen tegyen feljelentést a rendőrségen, 30 a hatóság félrevezetését közvetett tettesként követi el. Ugyancsak közvetett tettes lesz, méghozzá az adócsalásé, a gazdasági társaságnak azon ügyvezetője, akinek ez a minősége az adóév vége előtt megszűnt, ha ügyvezetői rendelkezése folytán a társaság ténylegesen realizált árbevételeit nem tünteti fel az üzleti könyvekben, ezáltal a társasági adóbevallás benyújtására köteles későbbi ügyvezető az üzleti könyvek tartalmi valóságát feltételezve valótlan adatok alapulvételével készíti el és nyújtja be a társaság adóbevallását és ezáltal az adóbevételt csökkenti. 31 Ugyanígy közvetett tettese lesz az adócsalásnak a betéti társaság gazdasági tevékenységét ténylegesen irányító kültagja, aki az általa készített és az adóhatósághoz benyújtott valótlan tartalmú adóbevallást az adókötelezettség teljesítésére jogosult, de a társaság gazdasági tevékenységében részt nem vevő, arról érdemi információval nem rendelkező beltaggal íratja alá. 32 Hangsúlyozni kell azonban, hogy ha a közvetlen tettes tévedését gondatlansága okozza és a törvény a gondatlan elkövetést is büntetni rendeli, akkor büntethető lesz mind a közvetett tettes, mind a gondatlansága miatt tévedésben lévő személy. 33 A közvetett tettes azért a szándékos bűncselekményért felel, amit a tévedésben lévő személlyel valósíttatott meg, míg a közvetlen tettes azért a gondatlan cselekményért, amit elkövetett, feltéve ugye, ha a gondatlan elkövetést a törvény az adott esetben büntetendővé nyilvánította. Losonczy István tankönyvi példája szerint a felhasználó azzal adja oda a felhasználtnak élesre töltött pisztolyát, hogy abban csupán vaktöltény van és arra bíztatja, hogy lőjön rá vele a sértettre, aki ennek következtében meghal. Ebben az esetben a felhasznált személy gondatlanságból elkövetett emberölés vétségében mint tettes, míg a felhasználó emberölés bűntettében mint közvetett tettes lesz bűnös. A tévedésben lévő személy felhasználásán alapuló közvetett tettességnek létezik a hatályos büntetőjogban egy sajátos formája is, mely mindenképpen említést érdemel. A büntető törvénykönyv 274. (1) bekezdésének c) pontja szerint elköveti a közokirat-hamisítás bűntettét, aki közreműködik abban, hogy valamely jog vagy kötelezettség létezésére, megváltozására vagy megszűnésére vonatkozó valótlan adatot, tényt vagy 29 Btk. 27. (1) (2) bekezdés 30 BH BH BH Btk. 27. (3) bekezdés 12
12 MAYER ERIKA NOÉMI nyilatkozatot foglaljanak közokiratba. Az ún. intellektuális közokirat-hamisítás büntetendővé nyilvánításával a jogalkotó tulajdonképpen a közvetett tettesség egyik esetét rendeli sui generis büntetni. A közvetett tettesség már ismertetett esetei mellett hatályos büntető törvénykönyvünk egy további esetét ismeri a közvetett tettességnek, ami a speciális alanyiságra tekintettel a katonákra vonatkozó rendelkezések között nyert szabályozást. Nem büntethető a katona a parancsra végrehajtott cselekményért, kivéve, ha tudta, hogy a parancs végrehajtásával bűncselekményt követ el. 34 Komoly jelentősége van tehát annak, hogy katona tisztában van-e azzal, hogy a parancs végrehajtása bűncselekményt valósít meg. Amennyiben nem, úgy az elöljáró, aki a parancsot adta közvetett tettesként felel, míg a katona büntethetőséget kizáró ok miatt nem büntethető. Amennyiben viszont a katona tudta, hogy a parancs végrehajtásával bűncselekményt követ el, akkor mind ő, mind elöljárója büntethetővé válik, azonban míg a katona cselekményének önálló tettese lesz, az elöljáró érdekes módon úgyszintén. Ezzel a rendelkezéssel a jogalkotó megtörte azt a mindezidáig általánosan érvényes szabályt, miszerint önálló közvetlen tettes csak és kizárólag olyan személy lehet, aki törvényi tényállási elemet valósít meg. A Btk (2) bekezdése azonban kimondja, hogy a parancsot adó elöljáró ha a katona tudta, hogy bűncselekményt követ el közvetlen tettesként felel. Így az elöljáró annak ellenére lesz közvetlen tettese a cselekménynek, hogy törvényi tényállási elemet egyáltalán nem valósított meg, kizárólag olyan magatartást tanúsított, mely más esetben felbujtásként lenne értékelhető. Losonczy István a közvetett tettesség eseteit nem a hivatkozott csoportosítás szerint differenciálta. Könyvében a közvetett tettességnek csupán három alaptípusát különböztette meg, így az első csoportba azon eseteket sorolta, melyeknél a felhasznált személynek nincs beszámítási képessége vagy más okból képtelen büntetőjogilag értékelhető magatartás tanúsítására. Ilyen a kóros elmeállapotú személy, akinél kóros elmeműködése kizárja büntethetőségét, a kényszer vagy súlyos fenyegetés alatt álló személy, de ide sorolja Losonczy István azt is, aki alkoholtól vagy kábítószertől öntudatlan állapotban van illetve azt is, akit hipnózis útján fosztanak meg öntudatától. A második csoportba azon személyek felhasználása tartozik, akiknek kóros elmeműködése csupán korlátozza, hogy cselekményük társadalom veszélyességét felismerjék, amennyiben őket olyan cselekmény elkövetésére használják fel, melynek tekintetében képtelenek felismerni a társadalomra veszélyességet. Példának hozza erre az estre a piromániást, akit gyújtogatásra bírnak rá illetve a siketnémát, akit okirat-hamisításhoz használnak fel. A harmadik csoportba pedig azon estek sorolhatóak, amelyeknél a felhasznált személy bűnössége hiányzik. Tipikusan ilyen a tévedésben lévő személy esete. E tekintetben különbséget tesz a között, hogy a felhasznált személy tévedése teljes mértékben kizárja bűnösségét és a között, hogy a közvetlen tettes tévedése gondatlanságából ered. A példa szerint, ha a felhasználó a szövetkezet állatállományt akarja károsítani, ezért ráveszi a felhasznált személyt, hogy lopja el az állatokat, 34 Btk (1) bekezdés 13
13 TANULMÁNYOK akinek azonban azt állítja, hogy azok magántulajdonban vannak. Ekkor a felhasználó a társadalmi tulajdon ellen elkövetett lopás közvetett tettese lesz, míg a felhasznált személy alapeseti lopásért felel. A magyar jogtudósok, így például Wlassics Gyula, Hacker Ervin és különösen Losonczy István munkássága, valamint a hatályos törvényi rendelkezés és a kommentárok tételei alapján tisztán látható, hogy a közvetett tettesség már a XX. század első felében kimunkált jogintézmény volt, annak sem definíciója, sem tartalma, sem esetei nem mentek keresztül változáson, csupán egy leheletnyit finomodtak, így a közvetett tettesség jogintézménye már vitathatatlanul készen állt arra, hogy a jogtudomány által meghatározott tartalmával a büntetőjogi kódex részévé váljon. 14
14 TÓTH ÉVA 1 Szabadíts meg a Gonosztól! A távoltartás dilemmái Az országgyűlés április 14-én elfogadta a 45/2003. (IV. 16.) OGY határozatot, amelynek tárgya a családon belüli erőszak megelőzésére és hatékony kezelésére irányuló nemzeti stratégia kialakítása. Ennek érdekében felkérte a kormányt olyan törvényjavaslatok kidolgozására, amelyek segítik az ún. távoltartó rendelkezés bevezetését a magyar jogba, és biztosítják a családon belüli erőszak eseteiben a bíróságok és hatóságok előtti eljárásokban a soron kívüliség (gyorsított eljárás) lebonyolítását. A rendelkezésre álló tanúvédelmi szabályok megerősítésével és további ilyen jellegű szabályok megalkotásával lehetővé teszik, hogy a törvény megfelelő hatékonysággal védje a családon belüli erőszak áldozatainak, illetőleg tanúinak biztonságát, emberi méltóságát tanúskodásuk esetén. Ezen jogalkotási program keretében vezette be a távoltartás intézményét a évi LI. törvény 59. -a a büntetőeljárásba. Ez a szabályozás minden vonatkozásban nem volt alkalmas a családon belüli erőszak, mint rendkívül bonyolult és legtöbbször azonnali ám nem feltétlenül büntetőjogi beavatkozást igénylő társadalmi jelenség megfelelő kezelésére. Erre tekintettel fogadta el az országgyűlés a hozzátartozók közötti erőszak miatt alkalmazható távoltartásról szóló évi LXXII. törvényt (továbbiakban: Hketv.), amely indokolása szerint arra irányul, hogy még azt megelőzően kezelje a családon belüli erőszak jelenségét, mielőtt egy súlyosabb helyzet, a sokszor helyrehozhatatlan következményekkel járó bűncselekmény bekövetkezne. A jelenlegi jogi szabályozásunkban egymás mellett él a Be.-ben szabályozott, a büntetőeljárásban alkalmazott távoltartás, valamint a Hketv.-ben szabályozott ideiglenes megelőző (rendőrségi) és a megelőző (polgári bírósági) távoltartás jogintézménye. A távoltartás célja csak részben fedi egymást a három különböző jogterületen alkalmazott jogintézménynél, alapvetően nem esik egybe. A Hketv.- ben szabályozott távoltartás célja a bántalmazott és a bántalmazottra tekintettel a vele együtt élő veszélyeztetett kiskorú, vagy más személy(ek) gyors és hatékony védelme. A büntetőeljárásban alkalmazott távoltartás csak a törvény által meghatározott körben (nem kizárólag hozzátartozók közötti erőszak esetén) és szigorú a törvényben taxatíve felsorolt feltételek mellett rendelhető el, alapvető célja a büntetőeljárás zavartalan, hatékony és eredményes lefolytatása és ezzel összefüggésben a sértett védelme. Ezért elsősorban a három jogterületen érvényesülő távoltartási jogintézményt kívánom összehasonlítani és ezzel elhatárolni egymástól. 1 Tóth É., főügyész-helyettes, Hajdú-Bihar Megyei Főügyészség 15
15 TANULMÁNYOK A Be.-ben meghatározott, valamint a Hketv.-ben szabályozott távoltartás összehasonlítása A távoltartás elrendelésének feltételei A Be. 138/A (2) bekezdése szerint a távoltartás szabadságvesztéssel büntetendő bűncselekmény megalapozott gyanúja esetén akkor rendelhető el, ha: a terhelt előzetes letartóztatásának elrendelése nem szükséges, de különösen a bűncselekmény jellegére, a terheltnek az eljárás előtt és az eljárás során tanúsított magatartására, valamint a terhelt és a sértett viszonyára tekintettel megalapozottan feltehető, hogy a terhelt lakókörnyezetben hagyása esetén a) a sértett tanú befolyásolásával vagy megfélemlítésével meghiúsítaná, vagy megnehezítené, vagy veszélyeztetné a bizonyítást, illetve b) a megkísérelt vagy előkészített bűncselekményt véghezvinné, vagy a sértett sérelmére újabb szabadságvesztéssel büntetendő bűncselekményt követne el. Mindezen feltételek teljesülése esetén is csak akkor rendelhető el a távoltartás, ha az elérni kívánt célok ezzel biztosíthatók. A távoltartás elrendelését kizárttá teszi az előzetes letartóztatás, az ideiglenes kényszergyógykezelés és a házi őrizet elrendelése. A Hketv. 1. -a alapján a hozzátartozók közötti erőszak megvalósulása esetén rendelhető el távoltartás. Ilyennek minősül: a) a bántalmazó által a bántalmazott sérelmére megvalósított, a méltóságot, az életet, a szexuális önrendelkezéshez való jogot, továbbá a testi és lelki egészséget súlyosan és közvetlenül veszélyeztető tevékenység; b) a bántalmazó által a bántalmazott sérelmére megvalósított, a méltóságot, az életet, továbbá a testi és lelki egészséget súlyosan és közvetlenül veszélyeztető mulasztás. Bántalmazott: az a hozzátartozó, akinek a sérelmére a hozzátartozók közötti erőszakot megvalósítják. Bántalmazó: az a cselekvőképes hozzátartozó, aki a hozzátartozók közötti erőszakot megvalósítja, vagy akire tekintettel a hozzátartozók közötti erőszakot más megvalósítja, feltéve, hogy ezzel a bántalmazó egyetért. Hozzátartozóknál irányadó a Ptk b) pontja és a Hketv. 1. (5) bekezdése: a házastárs, a bejegyzett élettárs, az egyeneságbeli rokon, az örökbefogadott, a mostoha- és nevelt gyermek, az örökbefogadó, a mostoha- és nevelőszülő, a testvér, az élettárs, az egyeneságbeli rokon házastársa, bejegyzett élettársa, a jegyes, a házastárs, a bejegyzett élettárs egyeneságbeli rokona és testvére, a testvér házastársa, bejegyzett élettársa a volt házastárs, a volt bejegyzett élettárs, a gondnok, a gondnokolt, a gyám és a gyámolt. Az elrendelés feltételei körében megmutatkozó markáns különbségek a két jogintézménynél Míg a Hketv. hatálya csak az előzőekben felsorolt hozzátartozókra terjed ki, addig a Be. alapján nem kell vizsgálni, hogy a terhelt és a sértett között hozzátartozói kapcsolat fennáll-e vagy sem. 16
16 TÓTH ÉVA A Hketv. szerinti távoltartás elrendelésének egyetlen feltétele: a hozzátartozók közötti erőszak [Hketv. 1. a) b) pont] megvalósulása. Ezzel szemben a Be. részletesebb feltételsort határoz meg. Ha ezek közül bármelyik nem valósul meg, a távoltartás nem rendelhető el. A teljesség kedvéért megjegyzendő, hogy a rendőrségi eljárásban a hozzátartozók közötti erőszak fogalma nem azonosítható a családon belüli erőszak fogalmával. A családon belüli erőszak kezelésével és a kiskorúak védelmével kapcsolatos rendőri feladatok ellátására az ORFK 2007-ben adott ki utasítást [32/2007. (OT. 26.) ORFK utasítás], amely meghatározóan büntetőjogi megközelítésből tartalmazza a családon belüli erőszak fogalmát. Milyen jogokat korlátoz a távoltartás? A Be. 138/A.. (1) bekezdése szerint a terhelt szabad mozgáshoz és a tartózkodási hely szabad megválasztásához való jogát korlátozza. Részletezve: a terhelt köteles a) a bíróság által meghatározott lakást elhagyni és onnan a bíróság által meghatározott ideig távol maradni; b) a meghatározott személytől, illetőleg e személy lakó- és munkahelyétől, az e személy által látogatott nevelési és nevelési- oktatási intézménytől, gyógykezelés céljából rendszeresen látogatott egészségügyi intézménytől, vallásgyakorlása során rendszeresen látogatott épülettől a bíróság által meghatározott ideig magát távol tartani; c) tartózkodni attól, hogy a meghatározott személlyel közvetlenül vagy közvetve érintkezésbe lépjen. (Ez utóbbi a személyes találkozás, valamint a kommunikációs eszközök útján, pld. telefonon, vagy elektronikus úton történő kapcsolatfelvétel tilalmát is jelenti.) Hangsúlyozandó, hogy a terhelt az adott ingatlanból a használat jogcímétől függetlenül eltávolítható, vagyis nemcsak közös tulajdonú, vagy közösen bérelt lakás, illetve a sértett saját lakása vonatkozásában lehet elrendelni a távoltartást, hanem akkor is, ha a lakásnak mindkét fél szívességi használója vagy ha a terhelt a lakás tulajdonosa, míg a lakásban maradó sértett a szívességi lakáshasználó. A Hketv. szerinti távoltartásnak két formája van: az ideiglenes megelőző távoltartás, valamint a megelőző távoltartás. Mindkettő a Hketv. 5. -a szerint átmenetileg korlátozza a bántalmazó tartózkodási szabadságát, a tartózkodási hely szabad megválasztásának jogát, a szülői felügyeleti jogát, valamint gyermekével való kapcsolattartási jogát. Akivel szemben távoltartást rendeltek el a Hketv. 5. (2) bekezdése alapján annak hatálya alatt köteles: a) magát távol tartani a bántalmazottól, b) magát távol tartani a bántalmazott életvitelszerű tartózkodására szolgáló ingatlantól, c) magát távol tartani az ideiglenes megelőző távoltartó határozatban, illetve a megelőző távoltartó határozatban megjelölt más személytől és d) tartózkodni attól, hogy a bántalmazottal közvetlenül vagy közvetve érintkezésbe lépjen. 17
17 TANULMÁNYOK A Hketv. 5. (3) bekezdése szerint, ha a bántalmazott az életvitelszerű tartózkodására szolgáló ingatlant a használat jogcímétől függetlenül a bántalmazóval közösen használja, a bántalmazó akkor köteles magát távol tartani a bántalmazott életvitelszerű tartózkodására szolgáló ingatlantól, ha a bántalmazott az ingatlan használatára a szívességi lakáshasználaton kívül egyéb jogcímmel rendelkezik, vagy a bántalmazóval közös gyermekét neveli. A távoltartás során korlátozható jogok között megmutatkozó különbségek a kétféle eljárás során Mindkét eljárásban eljáró bíróság (hatóság) azzal együtt, hogy korlátozza az érintett személy szabad mozgását, tartózkodási helyének szabad megválasztását, részben korlátozza a tulajdonjogát, illetve annak teljeskörű és háborítatlan gyakorlásához való jogát csorbítja. Ez a korlátozási jog a büntetőeljárás során az eljáró bíró kezében korlátlan, hiszen a terhelt lakáshasználati joga a saját tulajdona vonatkozásában is korlátozható időlegesen, ugyanakkor ez a korlátozás a Hketv. szerint csak meghatározott körben érvényesülhet. A Hketv. 5. (3) bekezdésének már idézett előírása szerint, ha a bántalmazott szívességi lakáshasználó, a bántalmazó a lakás elhagyására nem köteles akkor sem, ha egyébként ő is szívességi lakáshasználónak minősül, amennyiben nem nevelik közös gyermeküket, illetve a gyermek akit nevelnek, nem közös gyermek. A szívességi lakáshasználat tipikus esete, amikor a bántalmazó és a bántalmazott házastárs részére egyikük szülei biztosítanak szívességi lakáshasználatot. Ebben az esetben ha nincs közös gyermek a Hketv. szerinti távoltartás nem alkalmazható, holott esetenként a lakás tulajdonosának érdekére is tekintettel indokolt lenne. A másik aggályos korlátozó előírás e rendelkezések körében a közös gyermek nevelése. Felmerül a kérdés, hogy indokolt-e a Hketv. szűkítő hatálya e területen, hiszen a gyakorlatban előfordul, hogy a házastársak vagy volt házastársak nem közös, hanem csak egyikük kiskorú gyermekét nevelik közösen. A Be. szerinti távoltatást a sértett viszonylatában (a sértettől való távoltartás) lehet elrendelni a Be.-ben meghatározott esetekben. Ennek indoka, hogy a távoltartással a törvényalkotónak nem a büntetőeljárásban szereplő valamennyi tanú befolyásolásának megakadályozása a célja, hanem kizárólag a sértett tanú befolyásolásának megakadályozása. Távoltartás esetén a bűnismétlés fogalma alatt nem általában az újabb szabadságvesztéssel büntetendő bűncselekmény elkövetésének a megalapozottan feltehető bekövetkezését, vagy a kísérleti szakban megrekedt vagy előkészített bűncselekmény elkövetését kell érteni, hanem annak reális veszélyét, hogy a terhelt kizárólag a sértett sérelmére követ(het) el újabb szabadságvesztéssel büntetendő bűncselekményt, vagy befejezi a sértettel szemben megkísérelt vagy előkészített bűncselekményt. 18
18 TÓTH ÉVA A Hketv. szerinti távoltartást a bántalmazott (a bántalmazottól való távoltartás) és az ideiglenes megelőző és a megelőző távoltartó határozatban megjelölt más személy vonatkozásában kell elrendelni. A törvény szigorú értelmezése szerint, ha a bántalmazottra tekintettel más személytől is elrendelik a bántalmazó távoltartását ennek nem feltétele, hogy a más személy hozzátartozó legyen és az sem, hogy vele szemben a bántalmazó bántalmazási cselekményt vagy mulasztást kövessen el. A kialakult gyakorlat szerint ilyen más személyként említik a határozatokban a nem bántalmazott közös gyermeket, vagy a bántalmazott saját kiskorú gyermekét, a közös használatú lakásban élő egyéb hozzátartozókat vagy más személyeket stb. Mivel a törvény semmiféle értelmező rendelkezést nem fűz a más személy kifejezéshez nem határozza meg az e körbe tartozó személyeket, velük szemben a távoltartás elrendelésének feltételeit, a joggyakorlat e területen esetleges, kiforratlan és nem egységes. A távoltartási eljárás megindítása A Be. 138/B (2) bekezdése szerint a távoltartás elrendelését az ügyész, a magánvádló, a pótmagánvádló, a sértett, a cselekvőképtelen vagy korlátozottan cselekvőképes sértett törvényes képviselője, valamint a terhelttel közös háztartásban élő kiskorú személy törvényes képviselője indítványozhatja. Más személy kezdeményezése, kérelme alapján büntetőeljárásban távoltartás nem rendelhető el. A Hketv. szerinti távoltartás elrendelésére kétféle eljárásban kerülhet sor: az ideiglenes megelőző távoltartási eljárás keretében, amely a rendőrség által lefolytatott hatósági eljárás, valamint megelőző távoltartási eljárás keretében, amely az illetékes helyi bíróság által lefolytatott nemperes eljárás. A) A Hketv. 6.. (2) bekezdése szerint a rendőrség az ideiglenes megelőző távoltartást a) helyszíni intézkedése során észlelt hozzátartozók közötti erőszakra vonatkozó tények alapján hivatalból; b) a bántalmazott, illetve a bántalmazottnak a Ptk b) pontjában meghatározott közeli hozzátartozója és hozzátartozója bejelentése; c) a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló törvényben, valamint a szociális igazgatásról és a szociális ellátásokról szóló törvényben meghatározott munkakörben foglalkoztatott személynek a feladatai ellátása során tudomására jutott, a hozzátartozók közötti erőszakra vonatkozó tények miatt tett bejelentése; d) a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló törvény szerint a gyermekvédelmi rendszerhez kapcsolódó feladatokat ellátó egészségügyi szolgáltatást nyújtónak, személyes gondoskodást nyújtó szolgáltatónak, közoktatási intézménynek a gyermek veszélyeztetettségének megelőzése és megszüntetése érdekében törvényben meghatározott feladatai ellátása során tudomására jutott, a hozzátartozók közötti erőszakra vonatkozó tények miatt tett bejelentése alapján rendelheti el. 19
19 TANULMÁNYOK B) A megelőző távoltartásra irányuló bírósági eljárás a Hketv. 14. (1) bekezdése szerint a) vagy hivatalból indul a rendőrség kezdeményezése alapján (minden esetben kötelező, ha a rendőrség ideiglenes megelőző távoltartást rendelt el.), vagy b) kérelemre indul: nemperes eljárás megindítását kezdeményezheti a bántalmazott, illetve a bántalmazottnak a Ptk b) pontjában meghatározott közeli hozzátartozója és hozzátartozója. Megállapítható tehát, hogy a büntetőeljárásban sokkal szűkebb a távoltartási eljárás kezdeményezésére jogosult személyek köre és közöttük kizárólag a sértett vagy a sértett személyéhez kapcsolódó hozzátartozói és képviselői kör valamint az ügyész található meg, ugyanakkor a Hketv. szerinti távoltartást kezdeményezők köre ennél tágabb. E körbe sorolhatók mindazok a családvédelmi és egyéb szervek is, amelyeknek munkája során tudomása lehet a családon belüli erőszak megvalósulásáról. Az eljárások lefolytatására jogosult hatóságok, illetve bíróságok A Be. 138/A (4) bekezdése szerint a távoltartás elrendeléséről a bíróság határoz. A vádirat benyújtását megelőzően a távoltartásról a nyomozási bíró dönt a Be. IX. fejezetének VI. Címe szerinti eljárásban, a vádirat benyújtását követően pedig a Be. általános szabályai szerint az eljáró bíróság határoz. Az ideiglenes megelőző távoltartás elrendeléséről a rendőrség dönt, a Hketv. 6. -a szerint az ezzel összefüggő eljárásra a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló évi CXL. törvény (továbbiakban: Ket.) rendelkezéseit a Hketv.- ben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni. A rendőrség a törvény 6. (3) bekezdése szerint az ideiglenes megelőző távoltartást akkor rendeli el, ha az eset összes körülményéből, így különösen a bántalmazó és a bántalmazott által előadott tényekből, a hozzátartozók közötti erőszak helyszínéből, a hozzátartozók közötti erőszakra utaló jelekből, a bántalmazott és a bántalmazó magatartásából és egymáshoz való viszonyából a hozzátartozók közötti erőszak elkövetésére megalapozottan lehet következtetni. Az ideiglenes megelőző távoltartó határozat meghozatalának részletes szabályairól szóló 52/2009. (IX. 30.) IRM rendelet 2. (2) bekezdése értelmében az eljáró rendőrnek az eljárása során lefolytatott meghallgatás során tisztázni és rögzíteni kell különösen: a) a hozzátartozók közötti erőszak esetleges előzményeit; b) a bántalmazott és a bántalmazó viselkedésének részleteit, az elhangzott kijelentéseket (szükség esetén szó szerint) és az esetleges tettlegesség körülményeit; c) a hozzátartozók közötti erőszak egyszeri vagy ismétlődő jellegét, d) azt, hogy a bántalmazó magatartása miért veszélyezteti közvetlenül és súlyosan a bántalmazottat, továbbá, e) azt, hogy tartani lehet-e az ideiglenes megelőző távoltartás elrendelését megalapozó cselekmény folytatásától. 20
20 TÓTH ÉVA A 3.. értelmében, ha a megállapított tényállás alapján az ideiglenes megelőző távoltartás elrendelése indokolt, a rendőr a határozathozatalhoz szükséges mértékben köteles feltárni a bántalmazott és a bántalmazó szokásos életvitelének jellemzőit, továbbá megjelölni azokat a személyeket, akikkel a bántalmazott rendszeresen kapcsolatot tart. A megelőző távoltartás elrendeléséről a Hketv a szerint a bántalmazott életvitelszerű tartózkodási helye szerinti helyi bíróság illetékes, amely erről nemperes eljárásban dönt. Az ügyész a megelőző távoltartás bírói elrendelésére irányuló eljárásban felléphet. A távoltartási eljárás lefolytatására meghatározott eljárási határidők mind a büntető, mind a rendőrségi hatósági, mind a bírósági nemperes eljárás során igen rövidek. A Be (1) bekezdéséből következően a nyomozási bírónak a távoltartásra vonatkozó indítványról az indítvány előterjesztésétől számított 3 napon belül a Be (1) bekezdés a.) pontja szerinti ülésen határoznia kell. A Hketv. 7. (1) bekezdése szerint a rendőrség az ideiglenes megelőző távoltartó határozatot haladéktalanul, a helyszínen köteles meghozni. Ha a rendőrség az eljárása során a bántalmazóval szemben az előállítás rendőri intézkedést alkalmazza, a rendőrség a határozatot legkésőbb az előállítás időtartamának lejártáig hozza meg. A megelőző távoltartásra irányuló bírósági eljárás lefolytatásának is rövid határideje van. A Hketv. 15. (6) bekezdése szerint a nemperes eljárást a hivatalból indult eljárás esetén a rendőrség által elrendelt ideiglenes megelőző távoltartás kezdő időpontjától számított három napon belül, kérelemre indult eljárás esetén a kérelem beérkezésétől számított három munkanapon belül le kell folytatni. Az eljárás gyorsítását szolgálják a következő rendelkezések: A Hketv. 7. (2) bekezdése szerint a rendőrség az ideiglenes megelőző távoltartás elrendelésével egyidejűleg a határozat egyidejű megküldésével, az arra illetékes helyi bíróságnál kezdeményezi a megelőző távoltartás elrendelését. A 14. (2) bekezdése alapján hivatalból indított eljárásban a rendőrség a megelőző távoltartás elrendelésére irányuló bírósági nemperes eljárás kezdeményezése esetén a családvédelmi koordinációért felelős szerv, valamennyi rendelkezésre álló iratot, dokumentumot a bíróság rendelkezésére bocsátja. Kérelemre indult eljárásban a Hketv. 14. (3) bekezdése meghatározza a kérelem kötelező tartalmi elemeit. A 15. (1) és (2) bekezdése szerint az eljárás során ugyan a bíróság köteles a felek személyes meghallgatását legalább egyszer megkísérelni, de a hivatalból indult eljárásban a döntéshozatalnak nem akadálya, ha a meghallgatáson személyesen egyik fél sem jelenik meg. A 15. (3) bekezdése alapján kérelemre indult eljárásban nem akadálya a döntés meghozatalának, ha a bántalmazó nem jelenik meg személyesen a meghallgatáson. Ellenben, ha a bántalmazott kérelmező nem jelenik meg és távolmaradását alapos okkal nem menti ki, vagy kérelme a törvény által megköveteltekhez képest a hiánypótlásra irányuló felhívás ellenére hiányos, az eljárás megszüntetési ok. 21
A családon belüli erőszak kezelésével kapcsolatos rendőri feladatok végrehajtása, a jelzésadási kötelezettség teljesítése. Eger, 2015.február 25.
A családon belüli erőszak kezelésével kapcsolatos rendőri feladatok végrehajtása, a jelzésadási kötelezettség teljesítése Eger, 2015.február 25. Családon belüli erőszak I. Családon belüli erőszak II. Felismerés
Az ideiglenes megelőző távoltartás és a megelőző távoltartás jogintézménye Szerző: dr. Acsádi Tímea
Az ideiglenes megelőző távoltartás és a megelőző távoltartás jogintézménye Szerző: dr. Acsádi Tímea Budapest, 2015. június I.Bevezetés, avagy az ideiglenes megelőző és megelőző távoltartás általános kérdései
37/2009. (OT 22.) ORFK utasítás
37/2009. (OT 22.) ORFK utasítás a hozzátartozók közötti erőszak miatt alkalmazható ideiglenes megelőző távoltartás rendőrségi feladatainak végrehajtásáról Szám: 37/2009. A hozzátartozók közötti erőszak
Modell-törvény 1. évi.. törvény a családon belüli erőszak elkövetőivel szemben alkalmazható távoltartásról
Modell-törvény 1. évi.. törvény a családon belüli erőszak elkövetőivel szemben alkalmazható távoltartásról Az Országgyűlés az élethez, testi épséghez és méltósághoz minden embert megillető alapvető emberi
dr. Kusztos Anett A HÁZASTÁRSI KÖZÖS LAKÁS HASZNÁLATÁNAK RENDEZÉSE AZ ÚJ PTK.-BAN I.
dr. Kusztos Anett A HÁZASTÁRSI KÖZÖS LAKÁS HASZNÁLATÁNAK RENDEZÉSE AZ ÚJ PTK.-BAN I. Novissima Kiadó 2014 1 Megjelent a Novissima Kiadó gondozásában 2014-ben, elektronikus formában. Szerző: dr. Kusztos
Általános tájékoztató a szabálysértési eljárásról
Általános tájékoztató a szabálysértési eljárásról A szabálysértési jog hatályos joganyaga a 2012. évi II. tv. (Sztv.), amely tartalmazza a szabálysértési anyagi jog általános és különös részét, valamint
EGYSÉGES JAVASLAT. zárószavazásához
ORSZÁGGYŰLÉSI KÉPVISELŐ T/6306/42. szám ú EGYSÉGES JAVASLAT a hozzátartozók közötti erőszak miatt alkalmazható távoltartásról szól ó törvényjavasla t zárószavazásához El őterjesztő : Dr. Sándor Klára (SZDSZ
2009/22. szám Budapest, 2009. szeptember 30. Szám: 31347/2009. ált. AZ ORSZÁGOS RENDŐR-FŐKAPITÁNYSÁG HIVATALOS LAPJA ORFK TÁJÉKOZTATÓ Tartalomjegyzék Utasítások: 1. 37/2009. (OT 22.) ORFK utasítás a hozzátartozók
T/11105/31. szám. Az Országgyűlé s. Alkotmányügyi, igazságügy i és ügyrendi bizottságának. ajánlás a. záró vitájához
ORSZAGGYÜLÉS HIVATA L I', T/11105/31. szám Érkezett : 2013 JuN 0 3. Az Országgyűlé s Alkotmányügyi, igazságügy i és ügyrendi bizottságának ajánlás a az egyes büntetőtárgyú törvények módosításáról szóló
Az alkohol és hatása (vizsgálati területek, módszerek) Tóth Mihály Az alkohol, a befolyásoltság és a büntetőjog Alkohológia felső fokon Pécs, 2011. november 9. Szociológia Pszichológia Orvostudomány (élettan,
A FIZIOLÓGIÁS INDULAT BÜNTETŐJOGI JELENTŐSÉGE. Szerző: DR. MÁTHÉ MAGDOLNA. Budapest, 2015. szeptember hó 22.
A FIZIOLÓGIÁS INDULAT BÜNTETŐJOGI JELENTŐSÉGE Szerző: DR. MÁTHÉ MAGDOLNA Budapest, 2015. szeptember hó 22. I.Bevezetés A fiziológiás vagy élettani indulat ép-lélektani alapon alakul ki, valamely külső
1. A közbeszerzési és koncessziós eljárásban kötött versenyt korlátozó megállapodások büntetőjogi szankcionálása
Tájékoztató a kartellek feltárását segítő engedékenységi politika alkalmazásáról a GVH elnöke és a GVH Versenytanácsának elnöke által kiadott 3/2003. számú közleményhez kapcsolódó egyes kérdésekről 1.
Pesti Brigitta 1. A hozzátartozók közötti erőszak miatt alkalmazható távoltartásról, alkalmazásának gyakorlati problémáiról
Pesti Brigitta 1 A hozzátartozók közötti erőszak miatt alkalmazható távoltartásról, alkalmazásának gyakorlati problémáiról A távoltartás jogintézményének bevezetését a családon belüli erőszak megelőzésére
KÖNYVELŐI MOZGÁSTEREK. Etikai szabályzat és titoktartás könyvelői oldalról
KÖNYVELŐI MOZGÁSTEREK Etikai szabályzat és titoktartás könyvelői oldalról Fegyelmi vétség Kkt. 174.. 174.. (1) Fegyelmi vétséget követ el az a kamarai tag könyvvizsgáló, könyvvizsgáló cég, aki/amely a)
A tartási kötelezettség elmulasztásának és a kapcsolattartás. akadályozásának büntetőjogi megítélése
A tartási kötelezettség elmulasztásának és a kapcsolattartás akadályozásának büntetőjogi megítélése Szerző: dr. Fülöp Judit bírósági titkár Komárom, 2014. június 30. I. Bevezetés: Ha a különélő szülők
Adókamara Adószakértői Tagozat. A bűn határán. Budapest, 2011. június 1.
Adókamara Adószakértői Tagozat A bűn határán. Budapest, 2011. június 1. Előadók: Vadász Iván alelnök Dr. Ditrói-Tóth Zsuzsa ügyvéd, adótanácsadó Dr. Fülöp Péter, ügyvéd adótanácsadó Bűntetőjogi alapok

matches:
sui generis
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság