text:
A társasház, a Házirend és a kutyák - Jogászvilág - Jogászvilág
A társasház, a Házirend és a kutyák - Jogászvilág
Kezdőlap » A társasház, a Házirend és a kutyák
Ami a tényállást illeti, az alperesi társasházban egy 39 m2-es lakás tulajdonosa volt az I. rendű felperes. A lakásban a lánya (II. rendű felperes) élt, aki ott hobbi célból nyolc spániel kutyát tartott. Az alperes időközben elfogadott Szervezeti és Működési Szabályzatának (SzMSz) mellékletét képező Házirend az Állattartás címszó alatt határozta meg az állattartás szabályait a közös és a külön tulajdonú területeken. Rögzítette, hogy a közös területeken állat nem tartható, a külön tulajdonú lakásban pedig csak az önkormányzati rendelet szabályainak megfelelően.…
Ami a tényállást illeti, az alperesi társasházban egy 39 m2-es lakás tulajdonosa volt az I. rendű felperes. A lakásban a lánya (II. rendű felperes) élt, aki ott hobbi célból nyolc spániel kutyát tartott. Az alperes időközben elfogadott Szervezeti és Működési Szabályzatának (SzMSz) mellékletét képező Házirend az Állattartás címszó alatt határozta meg az állattartás szabályait a közös és a külön tulajdonú területeken. Rögzítette, hogy a közös területeken állat nem tartható, a külön tulajdonú lakásban pedig csak az önkormányzati rendelet szabályainak megfelelően. Tartalmazta azt is, hogy a háziállatot a lakás lakója köteles a jegyzőnél bejelenteni, illetve tartási korlátként lakásonként egy kutya és egy macska, vagy két macska, vagy két közepes testű kutya tartását tette lehetővé.
A felperesek keresete a rendelkezések érvénytelenségének megállapítására irányult. Álláspontjuk szerint a Házirend állattartásra vonatkozó szabályai sértik a vonatkozó jogszabályokat [Ptk., állatvédelmi törvény, kedvtelésből tartott állatok tartásáról és forgalmazásáról szóló Korm. rendelet]. Sérelmezte, hogy az állatok nyilvántartásáról szóló kormányrendelet nem ír elő bejelentési kötelezettséget, a jegyzőnek pedig az állatvédelem körében hatásköre sincs. A közgyűlési határozatot ezen túl a társasházi törvénybe ütközőnek is vélték, mivel szerintük a visszamenőleges jogalkotás tilalmába ütközik, mivel a hatálybalépése előtt keletkezett jogviszonyokra is kiterjed, így jóhiszeműen szerzett jogokat sért. Sérelmezték továbbá, hogy a közgyűlési határozat kifejezetten ellenük irányul, a tulajdonostársak a Házirend elfogadásával többségi helyzetükkel éltek vissza.
Az alperes álláspontja szerint a társasházi törvény biztosítja a társasházközösség számára a külön tulajdonú lakások használatának korlátozását [a szervezeti-működési szabályzat meghatározza a külön tulajdonban lévő lakás használatának, hasznosításának szabályait a lakóépület rendeltetésének megfelelően]. Hivatkozott arra is, hogy az I. rendű felperes nem él életvitelszerűen a társasházban, ezért alappal nem hivatkozhat kisebbségi érdeksérelemre, a II. rendű felperes pedig tulajdonjoga hiányában nem rendelkezik perbeli legitimációval.
Az elsőfokú bíróság egyetértett a II. rendű felperes perbeli legitimációja hiányára vonatkozó érveléssel, és a keresetet e vonatkozásban elutasította. Az I. rendű felperes keresetével kapcsolatban pedig arra hívta fel a figyelmet, hogy a társasházi külön tulajdon használatára, és használatának szabályozására a társasházi törvény rendelkezései az irányadók, ami kifejezetten felhatalmazza a társasházközösséget a külön tulajdon használatával kapcsolatos esetleges korlátozások megfogalmazására. Az SzMSz pedig a jövőre nézve állapít meg kötelezettségeket.
A másodfokú bíróság az I. rendű felperes tekintetében részben megváltoztatta az ítéletet és megállapította a közgyűlési határozat érvénytelenségét. Kiemelte, hogy a társasházi törvény a zavartalan együttélés érdekében felhatalmazza a társasházközösséget a külön tulajdon használatának szabályozására, ez a lehetőség azonban a külön tulajdonú lakás esetében csupán a “nem lakás célú” használat tilalmazására vonatkozhat. A tulajdonosi közösségnek csak arra van lehetősége, hogy a külön tulajdonú lakás használatának konkrét módozataira állapítson meg szabályokat. Az I. rendű felperes az ingatlanát lakás céljára használja, a törvény előírásait az ingatlan használata során nem sérti, és ezen az sem változtat, hogy a II. rendű felperes a lakásban kutyákat tart. A Házirend tartalma kötött: a külön tulajdonban végzendő építési, szerelési munkák és a zajjal járó egyéb tevékenység lakhatást zavaró szabályait rögzítheti. Jelen esetben azonban a házirend az állattartásra vonatkozóan tartalmazott a külön tulajdont érintő szabályt, és ezért érvénytelen.
Az alperes a döntés megváltoztatását és a kereset teljes elutasítását kérte.
A Kúria úgy ítélte meg, hogy a másodfokú bíróság jogértelmezése indokolatlanul, a társasházi együttélés autonómiájával össze nem férő módon szűkítő jellegű. Kiemelte, hogy a vonatkozó jogszabályok nem tartalmaznak előírásokat a külön tulajdonban álló társasházi lakás állattartással összefüggő használatára, a használat joga ugyanis a tulajdonosi autonómiából fakad, és azt csak a szomszédjogi szabályok korlátozzák. A társasház viszont az a fórum, ahol mindkét terület, a külön tulajdonú lakás használata és az állattartásnak a lakáshasználat tárgykörébe tartozó módja szabályozás tárgya lehet. A törvény biztosítja a lehetőséget, hogy az együttélés normáit szabályzatokban, az SzMSz-ben, továbbá az annak részét képező Házirendben alkossa meg.
A társasházi törvény alapján valójában a mindennapi együttélés valamennyi helyzete szabályozható a Házirendben, amelyet a tulajdonostársak lényegesnek tartanak, így a törvény kifejezetten lehetőséget ad a külön tulajdonú lakás használatának, valamely konkrét használati forma szabályainak meghatározására. Arra azonban nincsen mód, hogy valamely tevékenység gyakorlását a külön tulajdonú lakás tekintetében a társasház a közösség előzetes engedélyéhez, jóváhagyásához kössön, erre csak a külön tulajdonban álló, nem lakás céljára szolgáló helyiségek esetén ad arra lehetőséget a törvény. A szabályzatok megalkotásakor az adott szabályozási területet érintő jogszabályokra figyelemmel kell lenni, hiszen ellentétes szabályokat a társasház nem alkothat. Annak azonban nincs akadálya, hogy a jogszabályi előírásoknál szigorúbb normákat fogadjanak el a használat adott típusára, e tekintetben ugyanis kizárólag a tulajdonosi autonómia és az azonos tartalmú jogok egyensúlyának követelménye, mint korlát érvényesül. A Kúria szerint a Házirend nem előzetes hozzájárulást ír elő, csupán az állattartás szabályait fogalmazza meg a lakóközösség többségi igénye szerint, amely bizonyos szempontból kétségkívül szigorúbb, mint ahogy az az állattartással kapcsolatos jogszabályokból következne, a tulajdonjogból fakadó jogosultságok azonban erre lehetőséget adnak.
A kisebbségi érdeksérelem vizsgálata közben a Kúria kifejtette, hogy a lakás célú használat elsődlegesen a pihenés, a regenerálódás, a családi élet és a társas kapcsolatok, azaz a magánélet megnyilvánulásának színtere, amelynek szabályait a tulajdonostársak úgy alkotják meg, hogy a konfliktusok lehetőségét a minimálisra korlátozzák a közösségben. Városi körülmények között a nagyobb számú háziállat tartása tipikusan nem tartozik hozzá a magánlakás használatához, de a szükségesség-arányosság elvét általában nem sérti egy vagy két háziállat tartása. Az ezen túllépő állattartási tevékenység azonban meghaladja a tulajdonostársak tűrési kötelezettségét, ezért dönthetnek úgy, hogy nagyobb számú eb tartása nem fér össze a lakás célú használattal, olyan konfliktusok lehetőségét hordozza, amelyet nem kívánnak felvállalni. A társasházi törvény azt a lehetőséget biztosítja a társasházközösségnek, hogy a többséget érintő lehetséges konfliktusokat a szabályzatok útján megelőzze. Az adott esetben a társasházi tulajdonosok e lehetőségükkel élve, a szükségesség-arányosság követelményét nem sértő módon szabályozták a külön tulajdonú lakásokban folytatható állattartási tevékenységet.
A társasházi közgyűlési határozatot a Kúria sem ítélte visszaható hatályúnak, hiszen nem a határozathozatalig megvalósult használat “felszámolására” irányul, ugyanakkor az azt követő időszak használatának azonban szükségképpen meg kell felelnie a határozat előírásainak. Mindezek alapján a Kúria hatályon kívül helyezte a jogerős ítélet keresetnek helyt adó rendelkezését és helybenhagyta az elsőfokú bíróságnak döntését.
Az ismertetett döntés (Kúria Pfv. I. 20.284/2017.) a Kúriai Döntések 2018/9. számában 254.. szám alatt jelent meg.

matches: bíróság bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
HITELES MOZGALOM - Bíróság - Két ügyben jön főtanácsnoki indítvány - 2019 május közepe
Két ügyben jön főtanácsnoki indítvány - 2019 május közepe
2019. május 14. kedd (9 óra)
Főtanácsnoki indítvány a C-260/18 Dziubak ügyben
Devizahitelezés Lengyelországban
A devizahitelezés nemcsak Magyarországon, hanem Lengyelországban is komoly társadalmi-gazdasági problémákhoz vezetett, aminek fényében nem meglepő, hogy e tagállamból is megkeresés érkezett az Európai Bírósághoz ebben a témakörben.
A jelen ügy tulajdonképpeni tárgya nem a devizahitelszerződések méregfogát jelentő árfolyamkockázat a fogyasztóra való hárítása körülményeinek a jogszerűsége, hanem a hitel nyújtásakor és törlesztésekor eltérő árfolyamfajtát alkalmazó és ebből az árfolyamrés révén hasznot húzó banki gyakorlat.
E banki gyakorlat Magyarországon is széles körben elterjedt volt, és az azt megengedő szerződéses kikötések tisztességtelenségével összefüggésben a Bíróság már a Kásler ügyben 2014 áprilisában meghozott ítéletében kimondta, hogy az ilyen kikötéseket a szerződésből eltávolító nemzeti bíróság azok helyére a fogyasztó érdekeinek védelmét szem előtt tartva beépíthet egy méltányos átváltási árfolyamot meghatározó nemzeti jogi rendelkezést. Enélkül ugyanis, alkalmazandó átváltási árfolyam hiányában, a devizahitelszerződés nem lenne teljesíthető és azt ezért érvénytelenné kellene nyilvánítani, ami többek között azzal a következménnyel járna, hogy a fogyasztónak azonnal vissza kellene fizetnie a teljes kölcsönösszeget.
Magyarországgal ellentétben azonban Lengyelországban nincs a nemzeti jognak egy olyan, az átváltási árfolyamra vonatkozó, egyértelmű rendelkezése, amelyet a nemzeti bíró beépíthetne az árfolyamrés alkalmazását előíró tisztességtelen feltétel eltávolítása után érvényes átváltási árfolyam nélkül maradó devizahitelszerződésekbe.
Egy lengyel bíróság az Európai Bíróságtól vár iránymutatást a tekintetben, hogy a tisztességtelen szerződési feltétekről szóló irányelv (93/13/EGK) ilyen esetekben milyen lehetőségeket biztosít a nemzeti bíró számára egy, a fogyasztó számára méltányos megoldás megtalálása érdekében.
Főtanácsnoki indítvány a C-621/17 Kiss és CIB Bank ügyben
Az indítványról összefoglaló készül
A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló irányelv (93/13/EGK) értelmében az ilyen szerződésekbe foglalt, tisztességtelen szerződési feltételek nem kötik a fogyasztókat.
Az irányelv emellett előírja, hogy a rendelkezései csak akkor alkalmazhatóak a szerződés főszolgáltatásának a meghatározására vagy az arra tekintettel nyújtott ellenszolgáltatás (hitelszerződéseknél pl. a kamat) megfelelőségének a megállapítására, amennyiben az e szolgáltatások meghatározására vonatkozó feltételek világosak és érthetőek.
A mostani, fogyasztói (deviza)hitelezéssel kapcsolatos ügyben a Kúria annak a kérdésnek az eldöntését varja az Európai Bíróságtól, hogy a hitelszerződésekben kikötött, a fogyasztót terhelő költség, jutalék és díj, amelyek a kamathoz hasonlóan szintén a hitelnyújtással összefüggő ellenszolgáltatásnak minősülnek, eleget tesznek-e a világos és érthető megfogalmazás követelményének olyan esetekben, amikor a hitelszerződés nem rögzíti, hogy a fogyasztót terhelő e többletterhek pontosan milyen meghatározott banki szolgáltatás ellenértékei.
Amennyiben a fenti kérdésre adott válasz értelmében az említett többletterhek vonatkozásában nem teljesült a világos és érthető megfogalmazás követelménye, és így azok tisztességtelen jellege vizsgálható, úgy a Kúria arra is kíváncsi, hogy az e többletterhek kikötését előíró szerződési feltételek az irányelv értelmében tisztességtelen szerződési feltételnek minősülnek-e.

matches: Bíróság Bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria


text:
Szerződéses katona Honvédséggel szembeni kártérítési igényének érvényesítése :: Dr. Fülöp Botond ügyvéd, Rechtsanwalt
Ügyfelem 2009. április 7-től 2012. április 6-ig volt a Magyar Honvédség szerződéses állományú katonája. Állományba vételét és az alapkiképzést követően, még a próbaidő leteltét megelőzően, az AVI Egészségügyi Pályaalkalmasság-vizsgáló Bizottsága előtt ”fizakailag alkalmas” minősítést kapott, így a beosztásához szükséges összesített alkalmassági minősítést megszerezte. Külföldi katonai szolgálatra történő jelentkezésének elfogadását követően, 2010. júliusában a Magyar Honvédség EUFOR Kontingens 7. váltás (Bosznia-Hercegovina, Szarajevo) személyi állományába került. Az EUFOR keretében vállalt, 2011. január 31-ig tartó féléves külföldi katonai szolgálatának teljesítése céljából 2010. júliusában kiutazott Szarajevóba.
2010. júliusában, már a Szarajevoba történő kiutazásá követően, egy nehéz tárgy felemelésekor a combjában hirtelen erős fájdalmat érzett. A fájdalom annyira erős volt, hogy menni is alig tudott. Másnap jelentkezett a kontingens orvosánál. Orvosi vizsgálatát követően, 2010. augusztus elején hazaszállították Magyarországra, s 2010. augusztus 7-én megvizsgálták a Honvédkórházban. Az elvégzett nativ gerinc CT-vizsgálat, valamint a neurológiai és idegsebészeti vizsgálat porckorongsérvet diagnosztizált. A vizsgálatot végző orvosok a gerinc kíméletét, 6 hét konzervatív terápiát (gyógytornát, fiziotherápiát), majd idegsebészeti kontroll-vizsgálatot javasoltak, s gyógyszeres terápiát is előírtak. 2010. szeptember elején ügyfelem visszautazott Szarajevóba és eredeti beosztásában (lövész) folytatta a szolgálatot. Panaszai azonban ezt követően sem szűntek meg, ellenkezőleg: ismétlődő jelleggel folyamatosan jelentkeztek, sőt – lövész beosztásába visszakerülve - súlyosbodtak. Egyre erősebb hát- és derékfájást érzett, ami este, a szolgálatot követően okozta a legnagyobb fájdalmakat. Derékfájdalmai főleg bal forgótájékra, illetve térdre kisugárzó panaszokat okoztak. Előre-és hátrahajláskor is erős fájdalmakat érzett. Idővel bal lábfeje zsibbadni kezdett és ez tartósan megmaradt. 2011. január végén befejeződött a szarajevói katonai misszió, ekkor ügyfelem is visszakerült a beosztás szerinti szolgálati helyére.
Nem múló panaszai miatt ügyfelem ezt követően több ízben vett részt orvosi vizsgálatokon. A megállapított diagnózisok szerint a lumbális gerinc és a derék mozgásai lényegesen beszűkültek, az Achilles-reflexek nem válthatók ki. 2011. márciusára állapota már olyan mértékben rosszabbodott, hogy a vizsgáló orvos megállapítása szerint akkori beosztásában egészségileg alkalmatlanná vált. Továbbra is gyógytorna-, masszázs- és Dionin iont.-kezelésben részesült. Az orvosi vélemény ellenére áthelyezésére ekkor még nem, hanem csupán mintegy 9 hónappal később került sor. 2011. június 28-án ügyfelemen gerinc MR-vizsgálatot végeztek. A vizsgálatokat végző orvosok által javasolt terápiának megfelelően rendszeresen járt gyógytornára, masszázsra, gyógyfürdőbe, s beszerezte a szükséges egészségügyi segédeszközöket is: speciális matracot, Tens-készüléket, kosmodisk-szettet, gerincmerevítőt vásárolt. Emellet gyógyszereket is kellett szednie, úgy mint fájdalomcsillapítókat, izomlazítókat, speciális B-vitamint stb. Egézségügyi problémái, illetve gyógykezelése miatt több ízben volt kénytelen egészségügyi szabadságot igénybe venni.
Ügyfelem a 2011. október 19-én elvégzett alkalmassági vizsgálaton már csak ”katonai szolgálatra korlátozással alkalmas” minősítést kapott. Az alkalmassági vizsgálat eredményének ”köszönhetően” 2011. december 1-i hatállyal másik beosztásba helyezték át. Végül, a 2012. február 3-i alkalmassági vizsgálaton már ”egészségileg alkalmatlan” minősítést kapott. Ezen minősítés okán szerződéses katonai jogviszonyom meghosszabbításáról ügyfelem lemondott, így az a jogviszonyt létesítő megállapodásban foglalt napon, 2012. április 06-án megszünt.
Ügyfelem képviseletében 2012. decemberében kártérítési kérelemmel fordultam az állományilletékes parancsnokához. Kérelmünket a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény (a továbbiakban: Hjt.) 196. § (1) bekezdésére alapítottuk, melynem értelmében a Honvédség a vétkességére tekintet nélkül felel a kárért, ha az olyan betegség következménye, amely a szolgálat teljesítésével összefüggésben keletkezett, vagy a szolgálat sajátosságaival összefüggésben súlyosbodott. Kérelmünkben az ügyfelem szolgálattal összefüggő betegségéből eredő vagyoni és nem vagyoni kárainak megtérítést kértük. Vagyoni kárként a számlával igazolt kiadásokat, a sérelemmel, illetve ennek elhárításával összefüggésben felmerült indokolt kiadásokat, a betegség folytán kiesett jövedelmet, valamint kártérítési járadékot érvényesítettünk, nem vagyoni kártérítésként pedig kétmillió forint megfizetésére tartottunk igényt.
Alperes Védelemgazdasági Hivatala végül egy év elteltével, a 2013. december 11-én meghozott, határozatával ügyfelem kártérítés iránti kérelmét elutasította. Ezen döntését az első fokú hatóság arra az egyetlen indokra alapította, hogy nem csatoltunk iratokat arra vonatkozóan, hogy ügyfelem betegsége a szolgálattal összefüggésben keletkezett, vagy súlyosbodott, illetve, hogy betegségével összefüggésben megállapítható a Honvédség vétkessége. Az ezen határozattal szemben előterjesztett fellebbezésünk nyomán a miniszter a 2014. február 14-én meghozott másodfokú határozatával az első fokú határozatot helyben hagyta.
A miniszter ügyfelem kártérítési kérelmét elutasító döntését követően, 2014. április 2-án - a Hjt. 198.§-ának (4) bekezdése alapján - keresetet terjesztettünk elő a Honvédelmi MInisztériummal szemben a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróságon. Keresetünkben a korábbi kártérítés iránti kérelemben foglalt vagyoni és nem vagyoni kártérítés, valamint annak kamatainak megfizetésére kértük kötelezni alperest. A bíróság a perben rendkívül alapos, a kártérítési igények jogalapjára és az összegszerűségére is kiterjedő szakértői bizonyítás lefolytatását követően, a 2017. január 24-én megtartott tizedik (!) tárgyaláson hozta meg és hirdette ki ítéletét.
Az elsőfokú bíróság keresetünket túlnyomórészt alaposnak találta. Ügyfelem személyes előadása, a meghallgatott tanúk nyilatkozatai, az orvosi dokumentumok, ügyfelem katonai szolgálati dokumentációja, valamint a beszerzett igazságügyi orvosszakértői vélemények alapján - a kereset jogalapja körében - bizonyítottnak látta, hogy ügyfelem lumbasacrális porckorongsérve a katonai szogálattal összefüggő tehelések során, azok hatására alakult ki. Elfogadta a kirendelt igazságügyi szakértők megállapítását, mely szerint a szarajevói események 65 %-ban. míg a gerinc természetes, sorsszerű elváltozásából eredő okok 35 %-ban tehetők felelősség ügyfelem állapotának heveny rosszabbodásáért, azzal azonban, hogy a jelzett 35 %-os előzményi állapot arányon belül, melyben az állapotrosszabbodás érte ügyfelemet, 90-95 %-ban, azaz átlag 92,5 %-ban a természetes betegségei, 7,5 %-ban viszont a 15 hónapos nehéz katonai megterhelés vezetett azon állapothoz, amelyben a 2010. július 29-i esemény bekövetkezett. Ennek folytán a szolgálattal összefüggő megbetegedésnek a szakértő .által megállapította részaránya 67,6%. A kártérítési igények összegét - figyelemmel a szakvélemények ezzel kapcsolatos megállapításaira, valamint alperes vitatásának hiányára is - a vagyoni kártérítések tekintetében teljes körűen, a nem vagyoni kártérítés vonatkozásában pedig részben találta alaposnak. Utóbbi tekintetében úgy foglalt állást, hogy az igényelt kétmillió forint helyett egymillió forint az az összeg, mely szükséges és egyben elegendő az ügyfelemet ért nem vagyoni károk kompenzálására. A bíróság - ezzel kapcsolatos jogi érveinket elfogadva - a részoki összefüggés ellenére nem alkalmazott kármegosztást, mivel ügyfelem kizárólag a szarajevói misszió teljesítése során történt eseményt követő időszakban, tehát az akkor bekövetkezett állapotrosszabbodással összefüggésben keletkezett kárigényét érvényesítette. Ezen túlmenően a kármegosztással összefüggésben a bíróság utalt az MK. 30.sz. állásfoglalásban foglaltakra, miszerint ha a munkavállaló egészségi állapota, testi fogyatkozása, szervezeti adottsága nem okozott keresetveszteséggel járó munkaképességcsökkenést, és a munkavállaló keresetvesztesége életének, testi épségének, egészségének a munkaviszonyával összefüggésben történt megsértése folytán következett be, a munkáltató az említett sérelemből származó munkaképesség-csökkenés százalékos mérvétől függetlenül a teljes kárért felel.
Az elsőfokú bíróság ítéletével szemben alperes annak megváltoztatása és a keresetet elutasító döntés meghozatala, én pedig - ügyfelem képviseletében - kizárólag az ítélet perköltségre vonatkozó részének megváltoztatása és az ügyfelem javára megítélt perköltség összegének felemélese iránt nyújtottam be fellebbezést. Alperes fellebbezésének kézhez vételét követően azonban csatlakozó fellebbezést is benyújtottunk a nem vagyoni kártérítés összegének a keresetünkben igényelt összegre, vagyis kétmillió forintra történő felemelése érdekében.
A fellebbezések nyomán eljáró Fővárosi Törvényszék az elsőfokú bíróság ítéletét a per főtárgya tekintetében helyben hagyta, az ügyfelem javár megítélt perköltség összegét ellenben megemelte. Az alperes felülvizsgálati kérelme nyomán eljárt Kúria a jogerős ítéletet hatályában fenntartotta.
A jogerős ítélet alapján a Honvédelmi Minisztériumnak összességében több, mint kétmillió forintot kellett ügyfelem részére megfizetnie.
állapotrosszabbodás érte a felperest, 90-95 %-ban, azaz átlag 92,5 %-ban a természetes
betegségei, 7,5 %-ban a 15 hónapos nehéz katonai megterhelés vezetett ezen állapothoz,
amelyben a 2010. július 29-i esemény bekövetkezett. A
Kérjük, ezt másold le 1b2dee5bb3bb

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria


text:
⭐VI. Az adatátadás célja VII. Adatkezelés határideje VIII. Jogorvoslat
VI. Az adatátadás célja VII. Adatkezelés határideje VIII. Jogorvoslat
Download "VI. Az adatátadás célja VII. Adatkezelés határideje VIII. Jogorvoslat 17. 18."
Áron Sándor Varga
1 TERMÉSZETES SZEMÉLY ÜGYFÉL RÉSZÉRE TÁJÉKOZTATÓ A KÖZPONTI HITELINFORMÁCIÓS RENDSZERRE (A TOVÁBBIAKBAN: KHR) IRÁNYADÓ SZABÁLYOKRÓL, A NYILVÁNTARTÁS CÉLJÁRÓL, A NYILVÁNTARTOTT SZEMÉLYT MEGILLETŐ JOGOKRÓL, A KHR ÁLTAL KEZELT ADATOK FELHASZNÁLÁSÁRÓL, VALAMINT AZ ADATOK ÁTADÁSÁRÓL A Veresegyház és Vidéke Takarékszövetkezet., mint referenciaadat-szolgáltató (továbbiakban: Referenciaadat-szolgáltató) a központi hitelinformációs rendszerről szóló évi CXXII. (a továbbiakban: KHR tv.) alapján természetes személynek minősülő ügyfeleiről az alábbi tájékoztatóban ismertetett esetekben a hitelképesség megalapozottabb megítélése, valamint a felelős hitelezés feltételei teljesítésének és a hitelezési kockázat csökkentésének előmozdítása az adósok és a referenciaadat-szolgáltatók - többek között a pénzügyi intézmények - biztonságának érdekében, a jelen tájékoztatóban felsorolt, KHR tv. szerinti referenciaadatokat (továbbiakban: referenciaadat) adja át a Központi Hitelinformációs Rendszert (továbbiakban: KHR) kezelő pénzügyi vállalkozás (BISZ Központi Hitelinformációs Zártkörűen Működő Részvénytársaság) részére. I. Adatszolgáltatás szerződéskötésről A Referenciaadat-szolgáltató a pénzügyi szolgáltatásra - a hitelintézetekről és pénzügyi vállalkozásokról szóló évi CXII. törvény (Hpt.) 3. (1) bekezdés b)-c) és f)-g) pontjában foglalt pénzügyi szolgáltatásra vonatkozó szerződés, így - hitel- és pénzkölcsön-, - pénzügyi lízing-, - olyan papír alapú készpénz-helyettesítő fizetési eszköz (például papír alapú utazási csekk, váltó) kibocsátása, illetve az ezzel kapcsolatos szolgáltatás nyújtása, amely nem minősül pénzforgalmi szolgáltatásnak-, - kezesség és bankgarancia- és egyéb bankári kötelezettség vállalás nyújtására vonatkozó szerződés (továbbiakban együtt: a pénzügyi szolgáltatásra vonatkozó szerződés) megkötését követően - 5 munkanapon belül - átadja a KHR részére a központi hitelinformációs rendszerről szóló évi CXXII. törvény (KHR tv.) 5. (2) bekezdés a) pontja alapján az alábbi referenciaadatokat: - szerződéses adatok: a szerződés típusa és azonosítója (száma); a szerződés megkötésének, lejáratának, megszűnésének időpontja; ügyféli minőség (adós, adóstárs); a szerződés összege, a szerződéses összeg törlesztő részletének összege és devizaneme, valamint a törlesztés módja és gyakorisága. Tájékoztatjuk, hogy az átadást megelőzően az Ön hozzájárulása szükséges adatainak KHR-ből történő más referenciaadat-szolgáltató általi átvételéhez. II. Adatszolgáltatás a tárgyhót követő hónap 5. munkanapjáig, valamint előtörlesztés esetén A Referenciaadat-szolgáltató a tárgyhót követő ötödik munkanapig átadja a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére a pénzügyi szolgáltatásra vonatkozó szerződéssel kapcsolatosan az alábbi referenciaadatot: - Az adatszolgáltatás tárgyát képező szerződés adatai: fennálló tőketartozás összege és pénzneme, a szerződéses összeg törlesztő részletének összege és devizaneme Tájékoztatjuk, hogy amennyiben adatszolgáltatás tárgyát képező pénzügyi szolgáltatásra vonatkozó szerződés hatálya alatt előtörlesztést teljesít, a Referenciaadat-szolgáltató az előtörlesztést követő 5 munkanapon belül átadja a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére az alábbi referenciaadatot: - Az adatszolgáltatás tárgyát képező szerződés adatai: előtörlesztés ténye, ideje, az előtörlesztett összeg és a fennálló tőketartozás összege, pénzneme, III. Adatszolgáltatás valótlan adatközlésről Amennyiben Ön a pénzügyi szolgáltatásra vonatkozó szerződés megkötésének kezdeményezése során valótlan adatot közöl és ez okirattal bizonyítható, illetve hamis vagy hamisított okirat használata miatt a bíróság jogerős határozatában a Büntető Törvénykönyvről szóló évi IV. törvény (a továbbiakban: Btk.) ában meghatározott bűncselekmény elkövetését állapítja meg, úgy a KHR tv. 12. alapján a Referenciaadat-szolgáltató az alábbi adatait továbbítja a KHR részére: azonosító adatok: név, születési név, születési idő, hely, anyja születési neve, személyi igazolvány (útlevél) szám vagy egyéb, a személyazonosság igazolására a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló évi LXVI. törvény szerint alkalmas igazolvány száma, az adatszolgáltatás tárgyát képező szerződés adatai: az igénylés elutasításának időpontja, indoka, okirati bizonyítékok, jogerős bírósági határozat száma, az eljáró bíróság megnevezése, a határozat rendelkező részének tartalma. IV. Adatszolgáltatás lejárt és meg nem fizetett tartozásról Amennyiben Ön a pénzügyi szolgáltatásra vonatkozó szerződésben vállalt fizetési kötelezettségének oly módon nem tesz eleget, hogy a lejárt és meg nem fizetett tartozásának összege meghaladja a késedelembe esés időpontjában érvényes legkisebb összegű havi minimálbért és ezen minimálbérösszeget meghaladó késedelem folyamatosan, több, mint kilencven napon keresztül fennállt, úgy az alábbi referenciaadatokat a KHR tv. 11. (1) bekezdése alapján a Referenciaadat-szolgáltató továbbítja a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére: - szerződéses adatok: a szerződés típusa és azonosítója (száma), a szerződés megkötésének, lejáratának, megszűnésének időpontja, ügyféli minőség (adós, adóstárs), a szerződés összege és devizaneme, a szerződéses összeg törlesztő részletének összege és devizaneme, valamint a törlesztés módja és gyakorisága, a Khrtv. 11. (1) bekezdésében meghatározott feltételek bekövetkezésének időpontja, a Khrtv. 11. (1) bekezdésében meghatározott feltételek bekövetkezésekor fennálló lejárt és meg nem fizetett tartozás összege, a lejárt és meg nem fizetett tartozás megszűnésének módja és időpontja, a követelés másik referenciaadat-szolgáltató részére történő átruházására, perre utaló megjegyzés, előtörlesztés ténye, ideje, az előtörlesztett összeg és a fennálló tőketartozás összege, pénzneme, fennálló tőketartozás összege és pénzneme Tájékoztatjuk, hogy a Referenciaadat-szolgáltatóval szemben fennálló több jogviszony egyidejű fennállása esetén előzőekben meghatározott szerződésszegést jogviszonyonként külön-külön vesszük figyelembe. Felhívjuk szíves figyelmét, hogy a szerződésből eredő fizetési kötelezettség a jelen tájékoztató IV. fejezetében rögzített mértékű és időtartamú elmulasztása következtében a KHR részére továbbított, lejárt és meg nem fizetett tartozásra vonatkozó referenciaadatok - az Ön külön erre vonatkozó hozzájárulása nélkül, a KHR tv. felhatalmazása alapján - minden referenciaadat-szolgáltató számára megismerhetővé válik. V. Adatszolgáltatás készpénz-helyettesítő fizetési eszközzel kapcsolatosan bekövetkezett eseményekről A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére a Referenciaadat-szolgáltató átadja annak a természetes személynek az alábbi adatait, akivel szemben a készpénz-helyettesítő fizetési eszköz használata miatt a bíróság jogerős határozatában a Btk. 313/C. -ában meghatározott bűncselekmény elkövetését állapítja meg:2 - készpénz-helyettesítő fizetési eszköz használatával kapcsolatos adatok: készpénz-helyettesítő fizetési eszköz típusa és azonosítója (száma); a letiltás időpontja; a letiltott készpénz-helyettesítő fizetési eszközzel végrehajtott műveltek időpontja, száma, összege; a jogosulatlan felhasználások száma; az okozott kár összege; a bírósági határozat jogerőre emelkedésének időpontja; perre utaló megjegyzés. VI. Az adatátadás célja Tájékoztatjuk, hogy a Referenciaadat-szolgáltató által a KHR tv. alapján történő adatátadás a zárt rendszerű KHR adatbázisa részére történik, amelynek célja a hitelképesség megalapozottabb megítélése, valamint a felelős hitelezés feltételei teljesítésének és a hitelezési kockázat csökkentésének előmozdítása az adósok és a referenciaadat-szolgáltatók - többek között a pénzügyi intézmények biztonságának érdekében. Az átadott adatok a KHR tv-ben meghatározott célra, a pénzügyi szolgáltatásra irányuló szerződés megkötését megalapozó döntés meghozatalához vagy az Ön által bármely referencia adatszolgáltatónál kezdeményezhető tájékoztatás megadásának céljára használhatóak fel. A KHR-be történt adatátadást követően a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás a referenciaadat-szolgáltató által a KHR részére szolgáltatott, a jelen tájékoztató I. fejezetében meghatározott referenciaadatokat az Ön hozzájárulása esetén, a III-V. fejezetek szerinti referenciaadatokat külön hozzájárulása nélkül, a KHR tv-nek megfelelően, a KHR tv-ben meghatározott célokból átadhatja más referenciaadat-szolgáltatók részére. VII. Adatkezelés határideje A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás a jelen tájékoztató VII. fejezet 2-4. pontjaiban írt esetek kivételével - a referenciaadatokat az 1. pontban meghatározott időponttól számított 5 évig kezeli. Az 5 év letelte után, illetve a lenti 4) pont szerinti további adatkezeléshez való hozzájárulás visszavonása esetén a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás a referenciaadatokat véglegesen és vissza nem állítható módon törli. 1) Az adatkezelésre meghatározott határidő számításának kezdete: a) a jelen tájékoztató IV fejezetében meghatározott esetben, ha a tartozás nem szűnt meg, az e fejezet szerinti adatátadás időpontjától számított ötödik év vége; b) az adat átadásának időpontja a jelen tájékoztató III. és V. fejezeteiben meghatározott esetben. 2) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás haladéktalanul és véglegesen törli a referenciaadatot, ha a referencia-adatszolgáltató nem állapítható meg, vagy ha tudomására jut, hogy a referenciaadat jogellenesen került a KHR-be. 3) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás az adatszolgáltatás tárgyát képező szerződésből eredő késedelmes tartozás teljesítése esetén a késedelmes tarozás teljesítésétől számított egy év elteltével haladéktalanul és vissza nem állítható módon törli a III. fejezet szerinti referenciaadatokat. 4) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás a jelen tájékoztató I. fejezete szerint kapott adatokat a szerződéses jogviszony megszűnését követően haladéktalanul véglegesen és vissza nem állítható módon törli, kivéve, ha a nyilvántartott személy a KHR tv. 9. (2) bekezdése szerint a szerződés megkötésekor vagy a szerződés fennállása során a referenciaadat-szolgáltató útján írásban kérte a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozástól, hogy adatait a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás a szerződéses jogviszony megszűnését követő legfeljebb 5 évig kezelje. A jogviszony megszűnését követő adatkezeléshez való hozzájárulás a szerződéses jogviszony megszűnéséig a referenciaadat-szolgáltató útján, azt követően a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozásnál közvetlenül, írásban bármikor visszavonható. VIII. Jogorvoslat Az Ön rendelkezésére álló jogorvoslati lehetőségeket a Khrtv. alábbi rendelkezései tartalmazzák 16. (1) A nyilvántartott személy kifogást emelhet referenciaadatainak a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére történt átadása, azoknak a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás által történő kezelése ellen, és kérheti a referenciaadat-helyesbítését, illetve törlését. (2) A nyilvántartott személy az (1) bekezdésben foglalt kifogást a) a kifogásolt referenciaadatot a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozásnak átadó referenciaadat-szolgáltatóhoz, vagy b) a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozáshoz írásban nyújthatja be. (3) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás a kifogást a nyilvántartott személy egyidejű értesítése mellett annak kézhezvételét követő két munkanapon belül köteles ahhoz a referenciaadat-szolgáltatóhoz megküldeni, amely a kifogásolt referenciaadatot a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozásnak átadta, kivéve, ha a referenciaadat-szolgáltató jogutód nélkül megszűnt, és az adatszolgáltatás tárgyát képező szerződésből eredő követelés átruházására másik referenciaadat-szolgáltató részére nem került sor, vagy a referenciaadat-szolgáltató személye nem állapítható meg. (4) A referenciaadat-szolgáltató, illetőleg a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás köteles a kifogást annak kézhezvételét követő öt munkanapon belül kivizsgálni, és a vizsgálat eredményéről a nyilvántartott személyt írásban, kézbesítési bizonyítvánnyal feladott irat formájában haladéktalanul, de legkésőbb a vizsgálat lezárását követő két munkanapon belül tájékoztatni. (5) Ha a referenciaadat-szolgáltató a kifogásnak helyt ad, haladéktalanul, de legkésőbb öt munkanapon belül köteles a helyesbített vagy törlendő referenciaadatot a nyilvántartott személy egyidejû értesítése mellett a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére átadni, amely a változást két munkanapon belül köteles átvezetni. (6) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás vizsgálja ki a kifogást, ha a referenciaadat-szolgáltató jogutód nélkül megszűnt és az adatszolgáltatás tárgyát képező szerződésből eredő követelés átruházására másik referenciaadat-szolgáltató részére nem került sor, vagy a referenciaadat-szolgáltató személye nem állapítható meg. (7) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás a helyesbítésről vagy törlésről haladéktalanul, de legkésőbb két munkanapon belül köteles értesíteni valamennyi olyan referenciaadat-szolgáltatót, amelynek a nyilvántartott személyről a helyesbítést vagy törlést megelőzően referenciaadatot továbbított. 17. (1) A nyilvántartott személy referenciaadatainak jogellenes átadása és kezelése miatt, illetőleg azok helyesbítése vagy törlése céljából a referenciaadat-szolgáltató és a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás ellen keresetet indíthat. A keresetlevelet a 16. (4) bekezdésében meghatározott tájékoztató kézhezvételét követő harminc napon belül a nyilvántartott személy lakóhelye szerint illetékes helyi bírósághoz kell benyújtani vagy ajánlott küldeményként postára adni. E határidő elmulasztása miatt igazolásnak van helye. (2) A nyilvántartott személyt az (1) bekezdés szerinti keresetindítási jog akkor is megilleti, ha a referenciaadat-szolgáltató, illetve a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás az e törvényben meghatározott tájékoztatási kötelezettségének nem tett eleget. A keresetlevél benyújtására nyitva álló határidőt ez esetben a tájékoztatási kötelezettségre megállapított határidő leteltétől kell számítani. (3) Az (1) (2) bekezdés szerinti perre a polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) rendelkezéseit az e törvényben foglalt eltéréssel kell alkalmazni. (4) A bíróság a keresetlevelet a Pp (1) bekezdésében meghatározottak tekintetében haladéktalanul, de legkésőbb a bírósághoz érkezéstől számított három munkanapon belül megvizsgálja és amennyiben a keresetlevél a tárgyalás kitűzésére alkalmas intézkedik a tárgyalási határnap kitűzéséről. A tárgyalást úgy kell kitűzni, hogy a keresetlevélnek az alperes részére történő kézbesítése a tárgyalás napját legalább három nappal megelőzze. Az első tárgyalást legkésőbb a keresetlevélnek a bírósághoz érkezésétől számított nyolcadik munkanapra kell kitűzni. Ha a keresetlevél csak a bíróság intézkedése alapján válik alkalmassá a tárgyalás kitűzésére [Pp ], a tárgyalás kitűzésére előírt határidő kezdő időpontját ettől az időponttól kell számítani. A tárgyalás elhalasztása esetén a folytatólagos tárgyalást nyolc munkanapon belül kell megtartani. 18. (1) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás a per megindítására vonatkozó adatot az eljárás jogerős befejezéséig a vitatott referenciaadattal együtt köteles nyilvántartani.3 (2) A bíróság végzésével már a tárgyalás előkészítése során ideiglenes intézkedésként két munkanapon belül elrendeli a referenciaadatok zárolását, ha a rendelkezésre álló adatok alapján a kereseti kérelem megalapozottsága valószínűnek mutatkozik. A végzés fellebbezésre tekintet nélkül előzetesen végrehajtható. (3) Ha a bíróság a referenciaadatok zárolását rendelte el, akkor az erre vonatkozó határozat kézhezvételét követően haladéktalanul, de legkésőbb két munkanapon belül a referenciaadatokat zárolni kell. A referenciaadatok zárolása esetén azok referenciaadat-szolgáltató részére nem továbbíthatók, azokat csak a bírósági eljárás lefolytatása céljából kezelheti a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás. (4) A perben a keresetet más keresettel összekapcsolni vagy a pert más perrel egyesíteni nem lehet, továbbá a perben viszontkeresetnek nincs helye. (5) A perben az eljárás szünetelésének csak a Pp (1) bekezdésének c) és d) pontja esetében van helye. 19. (1) A referenciaadat-szolgáltatót, illetve a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozást terheli annak bizonyítása, hogy a referenciaadat átadásának, illetve KHR-ben történő kezelésének e törvényben meghatározott feltételei fennálltak. E körben a bizonyítás elmaradása vagy eredménytelensége a referenciaadat-szolgáltatót, illetőleg a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozást terheli. (2) Az ítélet jogerőre emelkedéséig a referenciaadatot a 18. (3) bekezdése szerint kell kezelni, ha az elsőfokú ítélet a referenciaadat törlését rendelte el. (3) A referenciaadat zárolását, a zárolás megszüntetését, illetve a referenciaadat helyesbítését, törlését a bíróság erre vonatkozó jogerős határozatának kézhezvételét követően haladéktalanul, de legkésőbb két munkanapon belül végre kell hajtani. (4) A bíróság a referenciaadat módosítására vagy törlésére vonatkozó jogerős határozatát a Felügyeletnek is megküldi. 20. A ban foglalt rendelkezések a másodfokú eljárásban is megfelelően irányadók Jelen tájékoztató elválaszthatatlan részét képezi a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete által készített és honlapján megjelentetett mintatájékoztató. 1 A PÉNZÜGYI SZERVEZETEK ÁLLAMI FELÜGYELETÉNEK TÁJÉKOZTATÓJA magánszemélyek részére a Központi Hitelinformációs Rendszerről Tisztelt Hölgyem/Uram! Jelen tájékoztatást azért kapja, mivel Ön szerződés megkötése előtt áll, és a szerződéskötést követően a törvényben meghatározott adatai a Központi Hitelinformációs Rendszerbe (továbbiakban: KHR) kerülnek. A tájékoztató célja a KHR-rel kapcsolatos fontos tudnivalók, illetve az Önt megillető jogok ismertetése. A pénzügyi szervezetek által a KHR-re vonatkozó tájékoztatás megtörténtéről a szerződés megkötése során nyilatkozatot is alá kell írnia. 1. Mi is az a KHR? 1 A köznyelvben gyakran a korábbi elnevezése alapján BAR-listának nevezik a KHR nyilvántartását. 2 KHR-t a PSZÁF által engedélyezett és folyamatosan felügyelt vállalkozás működtethet. Jelenleg Magyarországon a BISZ Zrt. rendelkezik a KHR működtetésére engedéllyel. A KHR a hazai pénzügyi intézmények kezelésében álló hitelinformációs adatbázis, amely hozzájárul ahhoz, hogy a hitelt nyújtók felmérjék a hitelt igénylők hitelképességét. Ezáltal a hitelezési kockázatok összességében csökkenhetnek, a felelős hitelezési tevékenység könnyebbé válhat, és mindez gyorsíthatja és kedvezőbbé teheti a hitelfelvételt. A KHR működtetésének célja ezen túlmenően, hogy védje az ország pénzügyi rendszerét az olyan személyekkel szemben, akik korábban visszaéléseket követtek el a pénzügyi piacon. A fenti célok megvalósítása érdekében a pénzügyi szervezetek adatokat adnak és kapnak a KHR-ből. Az Önnel szerződő intézmény az adatainak egy részét a szerződés megkötése után, más részét bizonyos események bekövetkeztekor adja át a KHR-nek (lásd részletesen 3. pontban). Amennyiben Önről az előzőekben említettek következtében már van információ a KHR-ben, az intézmények az Önnel való szerződés előtt információkat kérhetnek a KHR-ből hitelképességének megállapításához (lásd részletesen a 2. pontban). A KHR-ben kizárólag a törvényben meghatározott adatok tárolhatók, és az adatok kizárólag a törvényben meghatározott célokra használhatók fel, valamint csak az arra jogosult pénzügyi szervezeteknek adhatók ki, szigorú törvényi feltételek alapján. A KHR-t működtető vállalkozás felelős az adatok teljes körű és naprakész nyilvántartásáért. A KHR-ben rögzített adatok banktitoknak minősülnek, és ennek megfelelő jogi védelem alatt állnak. 2. Hogyan döntik el a hitelezők, hogy kaphatok-e kölcsönt? Mielőtt a hitelezők így például bankok, szövetkezeti hitelintézetek Önnek kölcsönt nyújtanak vagy egyéb szolgáltatásra szóló szerződést kötnek (lásd 3.1. pont), meg kívánják állapítani, hogy képes lesz-e kötelezettségvállalását teljesíteni, hitelét visszafizetni. A hitelképesség vizsgálatához a hitelt nyújtók adósminősítő rendszert használnak. E rendszer lehetővé teszi, hogy a hitelnyújtók minden hitelkérelmet azonos szabályok szerint bíráljanak el. Ahhoz, hogy a hitelnyújtó megállapíthassa az Ön adósminősítését, különböző adatokat használ fel. Ilyen adatok lehetnek részben a hitelkérelmének kitöltése során megadott információk (például van-e állása, mennyi a havi jövedelme, van-e saját ingatlana, hány éves), valamint a KHR-be került adatok (lásd részletesen 3. pont). Ezen információk összesített értékelése alapján dönt a hitelnyújtó a kölcsön folyósításáról, vagy éppen elutasításáról. Minden egyes hitelnyújtó saját egyedi adósminősítő rendszert használ. Fontos tudnia, hogy a KHR-be került adatok a 3.2. pontban felsorolt esetek kivételével csak az Ön hozzájárulásával adhatók át más pénzügyi szervezetnek. Amennyiben nem adja meg hozzájárulását, ennek tényét is rögzíti a KHR, és ezt megismerhetik a pénzügyi szervezetek. A hozzájárulása, vagy annak megtagadása az Ön összes szerződésére kiterjed és bármikor szabadon módosítható. A megfelelő hitelbírálat kialakítása szempontjából rendkívül fontos, hogy a KHR-ben lévő, Önről szóló adatok helytállóak és érvényesek legyenek (probléma esetén lásd 4. és 5. pont). Fontos tudnia azt is, hogy szerződéskötést megelőzően az intézmény köteles ismertetni Önnel a KHR-ből a hitelképességének megállapítása érdekében beszerzett adatokat, valamint az adatokból a hitelképességére vonatkozóan levonható következtetéseket. Szükség esetén az intézménynek figyelmeztetnie kell Önt a pénzügyi szolgáltatási szerződés (hitelfelvétel, lízingügylet, stb.) kockázataira. A pénzügyi szervezet csak abban az esetben fog Önnel szerződést kötni, ha Önt a KHR-ben lévő információra is tekintettel megfelelő adósnak ítélte. 3. Milyen adatokat tartalmazhat rólam a KHR? Fontos tudnia, amikor a pénzügyi szervezet Önről adatot ad át a KHR részére, erről az átadást követő 5 munkanapon belül írásban tájékoztatja. Kérésére a tájékoztatás ben is teljesíthető. E kötelezettség nem vonatkozik a szerződése fennállása alatti rendszeres havi adatátadásra a fennálló tőketartozásokról, valamint az esetleges előtörlesztéseire vonatkozó adatátadásra. 3.1 Szerződéshez kapcsolódó adatátadás Szerződéskötéshez kapcsolódó adatátadás4 Ha Ön hitelt vesz fel, illetve egyéb szolgáltatást vesz igénybe (például pénzügyi lízingszerződést, hallgatói hitelszerződést, értékpapír kölcsönzésre vonatkozó szerződést köt), az alábbi adattípusok kerülnek a szerződéskötést követően a KHR-be: - az Ön azonosító adatai (név, születési név, születési idő és hely, anyja születési neve, személyi igazolvány szám, vagy egyéb azonosításra alkalmas igazolvány száma, ) - a szerződésére vonatkozó adatok (a szerződés típusa és száma, a szerződés megkötésének, lejártának, megszűnésének időpontja, ügyféli minősége (adós, adóstárs), a szerződés összege és devizaneme, a szerződéses összeg törlesztő részletének összege és devizaneme, valamint a törlesztés módja és gyakorisága) Szerződéshez kapcsolódó rendszeres adatátadás - havonta fennálló tőketartozásainak összege és pénzneme, - a szerződéses összeg törlesztő részletének összege és devizaneme, - esetleges előtörlesztéseinek ténye, dátuma, összege Az ebben a pontban felsorolt adatokat a szerződés megszűnését követően törlik a KHR-ből. Amennyiben Ön írásban kéri, az adatai a szerződés megszűnését követő 5 évig még a KHR-ben maradhatnak Amennyiben meggondolná magát, e kérését bármikor visszavonhatja, melynek eredményeként a nyilvántartott adatokat törlik. 3.2 Egyes eseményekhez kapcsolódó adatátadás Hitelmulasztás nyilvántartása Amennyiben szerződéses kötelezettségének olyan módon nem tesz eleget, hogy a lejárt és meg nem fizetett tartozásának összege meghaladja a késedelembe esés időpontjában érvényes minimálbér összegét és az folyamatosan, 90 napon túl fennáll, az alábbi adatok kerülnek a KHR-hez: - a pontban ismertetett azonosító adatok és a szerződésre vonatkozó adatok - a mulasztás adatai és annak sorsa (a 90 napon túli késedelembe esés időpontja, ebben az időpontban fennálló és meg nem fizetett tartozás összege, a lejárt és meg nem fizetett tartozás megszűnésének módja és időpontja, a követelés átruházása, perre utaló megjegyzés) A minimálbér aktuális összegéről a pénzügyi szolgáltatóknál érdeklődhet, vagy felkeresheti a Nemzeti Adó- és Vámhivatal weboldalát (http://www.apeh.hu/adoinfo/jarulek/minimalber.html) Fontos tudnia, hogy ebben az esetben az adat-átadás megtörténte előtt 30 nappal az Önnel szerződéses viszonyban lévő pénzügyi szervezetnek figyelmeztetést kell küldenie arról, hogy a fenti adatai fognak bekerülni a KHR-be, ha nem rendezi mulasztását. A tartozásának rendezésére a figyelmeztetést követően is van lehetősége. Ezen adatok- amennyiben a tartozás nem szűnt meg- az átadástól számított 5 évig maradnak a KHR-ben és ezen idő alatt felhasználhatók a hitelképesség vizsgálatához, az Ön hozzájárulása nélkül is. A tartozás teljesítése esetén a teljesítéstől számított 1 évig maradnak az adatok a KHRben Csalás miatt elutasított hitelkérelmek nyilvántartása Aki a szerződéskötés során valótlan adatot ad meg és ez okirattal bizonyítható, vagy hamis okirat használata miatt bíróság jogerős ítéletében bűncselekmény elkövetését állapítja meg, arról az alábbi adatok kerülnek a KHR-be: - a pontban ismertetett azonosító adatok, - ilyen magatartás adatai (igénylés elutasításának időpontja és indoka, okirati bizonyítékok, jogerős bírói ítéletre utaló megjegyzések). Ezen adatok az adatátadástól számított 5 évig maradnak a KHR-ben, és ezen időszak alatt hozzájárulás nélkül is felhasználhatók a hitelképesség vizsgálatához Kártyavisszaélések nyilvántartása Akit bíróság jogerősen elítél bankkártyával való visszaélés miatt, annak az alábbi adatai kerülnek a KHR-be: - a pontban ismertetett azonosító adatok, - a jogellenes bankkártya használattal kapcsolatos adatok. Ezen adatok az adatátadástól számított 5 évig maradnak a KHR-ben, és ezen időszak alatt hozzájárulás nélkül is felhasználhatók a hitelképesség vizsgálatához. 4. Hogyan ismerhetem meg a KHR-ben rólam nyilvántartott adatokat? Joga van az Önről nyilvántartott adatokat megismerni. Bármely KHR-hez csatlakozott pénzügyi szervezetnél tájékoztatást kérhet arról, hogy - milyen adatok szerepelnek Önről a KHR-ben, illetve melyik intézmény adta át ezeket, - ki, mikor és milyen jogcímen fért hozzá ezekhez az adatokhoz. A tájékoztatásért költségtérítés és egyéb díj nem számolható fel. A kérelmének eredményéről szoros törvényi határidők alapján levélben, vagy kérése esetén en kap hivatalos tájékoztatást. 5. Mit tehetek, ha a rólam nyilvántartott adattal problémám van? Amennyiben úgy gondolja, hogy az Önről nyilvántartott adat jogellenesen került a KHR-be, vagy a nyilvántartott adat nem felel meg a valóságnak, úgy Ön kérheti annak helyesbítését vagy törlését. A kifogását az adatot átadó pénzügyi szervezetnek, vagy a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozásnak nyújthatja be. A kifogás vizsgálatának eredményéről szoros törvényi határidők mellett írásban kap tájékoztatást. A kifogás beadása előtt érdeklődjön az intézménynél a vonatkozó eljárási szabályokról és a beadvány szükséges tartalmáról. 5 Amennyiben a KHR-be adatot szolgáltató pénzügyi szervezet az Ön kifogásának helyt ad, a helyesbítésről vagy törlésről haladéktalanul köteles a KHR-t kezelő vállalkozást értesíteni, amely a helyesbítést, illetve a törlést elvégzi. Amennyiben a kifogásáról kapott tájékoztatással nem elégedett, annak kézhezvételétől számított 30 napon belül a lakóhelye szerint illetékes helyi bírósághoz fordulhat. Személyes adataival kapcsolatban az adatvédelmi biztost is megkeresheti, illetve fogyasztói beadványt nyújthat be a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéhez, ha megítélése szerint az adatot átadó intézmény, vagy a KHR-t kezelő vállalkozás nem a fentiekben ismertetett tájékoztatási, eljárási, illetve adatátadási szabályok szerint járt el. 6. Hol kaphatok további információt a KHR-rel kapcsolatban? A KHR-rel kapcsolatos kérdésével forduljon bizalommal bármelyik pénzügyi szervezethez, vagy a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozáshoz. A KHRre vonatkozó részletes szabályokat a évi CXXII. törvényben találja meg. A témával kapcsolatban további információkat olvashat a Felügyelet honlapján is: Hasznos címek A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás adatai: Bankközi Informatikai Szolgáltató (BISZ) Zrt. Cím: 1205 Budapest, Mártonffy utca , honlap: telefon: (+36 1) Felügyelet: Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete Cím: 1013 Budapest, Krisztina krt. 39., honlap: telefon: (+36 40) Adatvédelmi Biztos: Adatvédelmi Biztos Hivatala5 Cím: 1051 Budapest, Nádor u. 22., honlap: telefon: (+36 1) sz. melléklet Hasonló dokumentumok
LOMBARD Lízing Zrt. 6720 Szeged, Somogyi u. 19. Tel.:62/564-777, fax:62/564-760 FINANSZÍROZÁSI KÉRELEM Személygépjármő hitel Szerzıdésszám: KÖLCSÖNBEVEVİ ADATAI Családi és utónév: Elızı (leánykori) név: Részletesebben Ügyirat száma: a Széchenyi Beruházási Hitel Konstrukcióban való részvételhez
Ügyirat száma: A Vállalkozás neve (cégneve): A Vállalkozás cégjegyzékszáma/nyilvántartási száma: Képviseletre jogosultak neve és beosztása: A Vállalkozás székhelye: Nyilatkozat a Széchenyi Beruházási Hitel Részletesebben Alulírott (szül. hely, idő, a.n., személyigazolvány száma: )
Tisztlelt ügyfelünk! Tájékoztatjuk, hogy a 2011. október 11. napján hatályba lépett, a központi hitelinformációs rendszerről szóló 2011. évi CXXII. törvény (továbbiakban: KHR tv.) értelmében a központi Részletesebben EZ Az ÖN PÉLDÁNYA, őrizze meg!
Cofidis Magyarországi Fióktelepe Székhely: 1066 Budapest, Mozsár utca 16. Levelezési cím: 1433 Budapest, Pf. 1140 Cg: 01-17-000367 (Fővárosi Törvényszék Cégbírósága) Adatkezelési nyilvántartási azonosító: Részletesebben Érd és Vidéke Takarékszövetkezet ÁLTALÁNOS ÜZLETSZABÁLYZAT
A Citibank Europe plc Magyarországi Fióktelepe Vállalati Szolgáltatásainak Általános Üzleti Feltételei Citibank Europe plc Magyarországi Fióktelepe Székhely: 1051 Budapest, Szabadság tér 7. Levelezési Részletesebben BROSS FAKTORING ZRT. ÜZLETSZABÁLYZAT a work-out faktoring tevékenység végzésére
BROSS FAKTORING ZRT ÜZLETSZABÁLYZAT a work-out faktoring tevékenység végzésére A BROSS FAKTORING Zrt. a Magyar Nemzeti Bank H-EN-I-369/2013. számú határozata alapján végzi tevékenységét. A Társaság a hitelintézetekről Részletesebben ÁLTALÁNOS ÜZLETSZABÁLYZAT ÉS AZ ÁLTALÁNOS SZERZŐDÉSI FELTÉTELEK
Multifaktoring Pénzügyi és Szolgáltató ZRt. Budapest ÁLTALÁNOS ÜZLETSZABÁLYZAT ÉS AZ ÁLTALÁNOS SZERZŐDÉSI FELTÉTELEK PSZÁF engedély száma: E-I-1044/2007 Elfogadta az Igazgatóság 1/2008. sz. határozatában Részletesebben LÍZINGSZERZŐDÉS magánszemély részére nyújtott pénzügyi lízing szerződésszám: [*]
LÍZINGSZERZŐDÉS magánszemély részére nyújtott pénzügyi lízing szerződésszám: [*] amely létrejött egyrészről a BG Magyarország Lízing Zártkörűen Működő Részvénytársaság (székhely: 1036 Budapest, Pacsirtamező Részletesebben ÁLTALÁNOS SZERZŐDÉSI FELTÉTELEK
ÁLTALÁNOS SZERZŐDÉSI FELTÉTELEK fogyasztónak minősülő természetes személy ügyfelekkel kötendő hitel vagy kölcsönszerződéshez Hatálybalépés napja: 2015.03.21. A jelen Általános Szerződési Feltétel (továbbiakban: Részletesebben Gádoros és Vidéke Takarékszövetkezet ÁLTALÁNOS ÜZLETSZABÁLYZAT. Hatályos: 2015. július 3.
ÁLTALÁNOS ÜZLETSZABÁLYZAT Tartalom I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK... 3 1.) Az Üzletszabályzat hatálya, a Hitelintézet és az Ügyfél jogviszonyát rendező egyéb előírások... 3 2.) Üzletszabályzat alkalmazása... Részletesebben OKIRAT AXA Bank Europe SA AXA Bank Europe SA Magyarországi Fióktelepe
Szerződés száma: KÖLCSÖNSZERZŐDÉS magánszemélyek részére lakásvásárlás céljára amely létrejött egyrészről az ERSTE BANK HUNGARY ZRT. (székhely: 1138 Budapest, Népfürdő u. 24-26., cégjegyzékszám: Fővárosi Részletesebben FORINT ALAPÚ TAKARÉKPONT SZEMÉLYI KÖLCSÖN SZERZŐDÉS
14.sz. melléklet FORINT ALAPÚ TAKARÉKPONT SZEMÉLYI KÖLCSÖN SZERZŐDÉS mely létrejött egyrészről [ ] Hitelintézet székhely: [ ] cégjegyzékszám: [ ] tevékenységi engedély szám: [ ]) levelezési cím: mint kölcsönt Részletesebben Ügyféltájékoztató és Biztosítási feltétel-csomag az Astra Lakásbiztosítási termékeihez
Ügyféltájékoztató és Biztosítási feltétel-csomag az Astra Lakásbiztosítási termékeihez ASTRA OTTHON. NYUGALOM Hatályos: 2015.01.01-től Tisztelt Ügyfelünk! Az Astra S.A. Biztosító Magyarországi Fióktelepe Részletesebben FOGYASZTÁSI (SZEMÉLYI) KÖLCSÖNSZERZŐDÉS
FOGYASZTÁSI (SZEMÉLYI) KÖLCSÖNSZERZŐDÉS amely létrejött egyrészről a Szatmár-Beregi Takarékszövetkezet (Cégjegyzékszám: 15-02-050268, KSH szám: 10047114-6419-122-15, székhely: 4900 Fehérgyarmat, Móricz. Részletesebben Igénylôlap jövedelemigazolás nélküli ingatlanfedezetes hitelekhez
Raiffeisen Bank Zrt. 054 Budapest, Akadémia u. 6. Raiffeisen Direkt: (06-40) 48-48-48 Fôvárosi Bíróság mint Cégbíróság Cégjegyzékszám: 0-0-0404 Igénylôlap jövedelemigazolás nélküli ingatlanfedezetes hitelekhez Részletesebben 2009. évi LXXXV. törvény. a pénzforgalmi szolgáltatás nyújtásáról. I. Fejezet BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK. A törvény hatálya. Értelmező rendelkezések
1 2009. évi LXXXV. törvény a pénzforgalmi szolgáltatás nyújtásáról I. Fejezet BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK A törvény hatálya 1. (1) E törvény rendelkezéseit kell alkalmazni a Magyar Köztársaság területén nyújtott Részletesebben Házőrző. otthon- és életmód-biztosítási feltételek. Hatályos: 2014. március 15-étől. Nysz.: 16499
Házőrző otthon- és életmód-biztosítási feltételek Hatályos: 2014. március 15-étől Nysz.: 16499 Tartalomjegyzék Ügyféltájékoztató és a biztosítási szerződésre vonatkozó általános rendelkezések...6 I. A Részletesebben KÖLCSÖNSZERZŐDÉS FELHASZNÁLÁSI CÉLHOZ NEM KÖTÖTT JELZÁLOGHITELHEZ
Szerződés száma: Hitelszámla száma: KÖLCSÖNSZERZŐDÉS FELHASZNÁLÁSI CÉLHOZ NEM KÖTÖTT JELZÁLOGHITELHEZ mely létrejött egyrészről, a Hatvan és Vidéke Takarékszövetkezet székhely: 3000 Hatvan, Kossuth tér Részletesebben ADAT- ÉS INFORMÁCIÓVÉDELMI SZABÁLYZATA
GS1 MAGYARORSZÁG Globális Azonosító és Kommunikációs Rendszereket Működtető Közhasznú Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaság GS1 MAGYARORSZÁG Globális Azonosító és Kommunikációs Rendszereket Működtető Részletesebben Általános Szerzôdési Feltételek
Fundamenta-Lakáskassza Lakás-takarékpénztár Zártkörûen Mûködô Részvénytársaság Általános Szerzôdési Feltételek (Üzletszabályzat) Hatályos: 2011. március 1-jétôl A) A lakás-elôtakarékossági szerzôdés megkötése Részletesebben Hatályos: 2015. április 13-ától Készítés időpontja: 2015.03.10.
2. SZ. MELLÉKLET AZ ELŐFIZETŐK ÉS FELHASZNÁLÓK SZEMÉLYES ADATAINAK KEZELÉSE A TELENOR MAGYARORSZÁG ZRT.-NÉL (ADATKEZELÉSI TÁJÉKOZTATÓ) Hatályos: 2015. április 13-ától Készítés időpontja: 2015.03.10. Tartalomjegyzék Részletesebben 1/2012. (I. 20.) Korm. rendelet a hallgatói hitelrendszerről
1/2012. (I. 20.) Korm. rendelet a hallgatói hitelrendszerről A Kormány a Magyar Köztársaság 2001. és 2002. évi költségvetéséről szóló 2000. évi CXXXIII. törvény 42. - ában kapott felhatalmazás alapján, Részletesebben Befektetési egységekhez kötött életbiztosítások általános szerződési feltételei (UL11)
Befektetési egységekhez kötött életbiztosítások általános szerződési feltételei (UL11) Hatályos: 2011. szeptember 1-jétől Nysz.: 15089 Tartalomjegyzék A Generali-Providencia Biztosító Zrt. ügyféltájékoztatója... Részletesebben M70 Group. Általános Szerződési Feltételei
M70 Group Korlátolt Felelősségű Társaság Előfizetői hírközlési szolgáltatás (műholdas műsorterjesztés) nyújtására vonatkozó Általános Szerződési Feltételei egységes szerkezetben Hatályba lépés kelte: 2015. Részletesebben BÁSTYA MAX SZERZŐDÉSI FELTÉTEL MÓDOSÍTÁSa
BÁSTYA MAX SZERZŐDÉSI FELTÉTEL MÓDOSÍTÁSa Jelen ügyféltájékoztatónak is minősülő záradékban a 2013. évi V. törvény (Ptk.) előírásai alapján a szerződési feltételek egyes pontjai az alábbiak szerint módosításra Részletesebben A Citibank lakossági banki szolgáltatásainak Általános Üzleti Feltételei
A Citibank lakossági banki szolgáltatásainak Általános Üzleti Feltételei TARTALOMJEGYZÉK 1. A Szolgáltatások általános feltételei 1.1. Bevezetõ rendelkezések 1.2. Szerzõdéskötés, meghatalmazás 1.3. A Megbízások Részletesebben AJÁNLATTÉTELI DOKUMENTÁCIÓ

matches:
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Pf. 1140
Bíróság